prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Den får därför inte uppfattas som en prognosöver statsbudgetens sannolika förändringar. Däremot kan långtidsbudgeten genomatt ange de inteckningar i resursutrymmet som redan gjorts utgöra en del avstatsmakternas beslutsunderlag. På gmndval härav kan en bedömning göras avutrymmet för nya aktiviteter, behovet av omprövning av existerande program ocheventuella krav på inkomstförstärkningar. Beräkningarnautgår från anslagsbeloppen enligt kompletteringspropositionen för budgetåret1972/73 och omfattar perioden t. o. m. /77. Analysen genomförsi såväl reala som finansiella termer. Kalkylernaför statsinkomsternas utveckling baseras på antaganden om skatteunderlagets,dvs. den totala lönesummans tillväxt. Dessa antaganden är för åren 1972 och1973 desamma som används i den reviderade finansplanen, dvs. 10 o/o resp. 8o/o ökning. därefter utgår beräkningarna från ett antagande om enårlig ökning av lönesumman med 7 o/q. Meddessa utgångspunkter beräknas statsinkomsterna stiga med 7,8 o/q under de kommande budgetårenatt jämföra med 9,5 o/o . /73 beräknas statsinkomsterna öka med endast 7,1 o/q. Det är två olika omständighetersom bidrar till detta. För det första uppträder fortfarande eftersläpandeeffekter av skattereform i form av väsentligen större återbetalningarav överskjutande skatt än beräknade inbetalningar av kvarstående skatt. Fördet andra avser slutavräkningen till kommunerna under detta år skatte- Detta budgetår kännetecknades av en mycket snabb stegringav skatteunderlaget och därmed stora utbetalningar av slutavräkningsmedel budgetåret1972/73. Fr. o. m. budgetåret1973/74 ökar emellertid inkomsterna av de direkta skatterna snabbare medanmervärdeskatten och flertalet andra indirekta skatter till följd av deförutsättningar som gällt för beräkningarna uppvisar relativt måttligastegringar. Osäkerheten om det för skatteutvecklingen styrandeinkomstantagandet gör emellertid att man inte får dra alltför bestämdaslutsatser om denna intäktsutveckling. I negativ riktning pekar vidare detförhållandet att beräkningarna av posten tullmedel skett utan hänsyn till dengradvisa avveckling av tullsatserna som kan bli aktuell genom EEC-förhandlingarna.För slutåret i långtidsbudgetperioden kan denna inkomstminskning uppgå tilldrygt 600 milj. kr. Ilöpande priser har de totala statsutgifterna ökat med i genomsnitt nära 10 o/oom året /671970/71. I fasta priser har ökningen varit nära5 o/q . Enligt deberäkningar som redovisats i det tidigare avsnittet 3 blir utgifternas stegringstaktlägre under de kommande budgetåren. Den genomsnittliga tillväxten beräknas tillca 5 o/o i löpande priser och drygt 2 o/qi fasta priser. En sådan lägre utgiftsexpansion är emellertid en ganskanaturlig följd av de förutsättningar som gäller för långtidsbudgetarbetet. Medden utgångspunkt som gäller för kalkylerna, nämligen att endast effekterna avredan fattade beslut skall beaktas, blir följden att utgifterna förtidsbegränsade program som utlöper bortfaller och attresursinsatserna i övrigt begränsas till vad som krävs för att upprätthållaoförändrad ambitionsnivå. Hänsyn har däremot inte tagits till eventuella kommandebeslut av statsmakterna. Den utgiftsutveckling som faktiskt kommer till ståndavviker därför normalt från långtidsbudgetens beräkningar, såväl inom olikadelområden som för de totala utgifterna. Särskilt i periodenunderstiger långtidsbudgeternas utgiftsberäkningar regelmässigt den faktiskautvecklingen. Detrelativt sett mest expansiva utgiftsområdet under såväl den förflutna som denkommande perioden är biståndet till utvecklingsländerna. Även utgiftsområdenafolkpensioner m. m., bostadslån samt arbetsmarknad och regionalpolitikuppvisar till följd av gjorda åtaganden betydande automatiska utgiftsökningarunder den kommande perioden. Vidare kommer skattebidragen till kommunerna attöka kraftigt, inte minst beroende på den kompensation som skall utgå som följdav skattereform. Tillsammans svarar de nu nämnda fem utgiftsområdenaför ca 85 o/q av utgiftsökningenunder långtidsbudgetperioden. Enjämförelse med förra årets långtidsbudget ger vid handen att de nu föreliggandeberäkningarna ligger på en klart lägre takt i utgiftsökningen. Visserligen aktuella perioden förskjutits framåt i förhållande till denföregående långtidsbudgetens, vilket bl: a. innebär att det /73 inte längre ingår i prognos-perioden, men detta förklararendast en del av den lägre stegringstakten i utgifterna. Enannan och mera väsentlig orsak synes vara att omfattningen av statsmakternasframtida åtaganden inte ökat lika snabbt som föregående period till följd avde senaste årens restriktivitet i fråga om framtida utgiftsprogram. Detta ärhelt i linje med de slutsatser som man i föregående års reviderade finansplankunde dra med' anledning av den då presenterade långtidsbudgeten. Om störrehandlingsutrymme skall kunna beredas för reformer på det statsfinansiellaområdet måste myndigheterna inom de ramar som sätts av statsmakternas beslutständigt ompröva den pågående verksamheten. Detta har även framhållits i deanvisningar som utfärdats för myndigheternas anslagsframställningar. Fördet första året i långtidsbudgeten, /74, kan en relativt säkerbedömning göras av de resursanspråk som följer av redan gjorda åtaganden. Äveninkomstberäkningen kan för detta budgetår baseras på jämförelsevistillförlitligt underlag. I tabell 11 redovisas en sammanställning avstatsinkomsternas och statsutgifternas utveckling i löpande priser för de trebudgetåren 1971/721973/74. Enligt dessa beräkningar ökar statsutgifternamellan budgetåren 1972/73 och 1973/ 74 med ca . eller 6,5 o/oenbart som en följd av redan fattade beslut. Denna utgiltsstegring kan jämförasmed den ökning som kan beräknas komma till stånd mellan budgetåren 1971/72och' 1972/73 och som enligt tabellen uppgår till . eller drygt5 "/o. Den långsammare ökningen mellan dessa år förklaras emellertid av dekraftiga påslagen i sysselsättningsstimuleranide syfte som gjorts på riksstatenför /72 och som fört upp statsutgifterna under detta budgetårtill en mycket hög nivå. Mot bakgrunden av den väntade konjunkturutvecklingenberäknas nu den kvarstående delen av dessa utgifter successivt kunna avvecklasunder /73. Förändringenmellan 1972/73 och 1973/74 påverkas emellertid inte av några sådanaomständigheter utan är en konjunktufneutral uppskattning av den utgiftsökningsom följer av én i stort sett oförändrad ambitionsnivå inom den statliga och statsfinansieradeverksamheten. En jämförelse med den inkomstökning som beräknats mellan dessabåda budgetår, ca , visar att en betydande del av denna kommeratt tas i anspråk för sådana utgiftsökningar som är en konsekvens av redangjorda åtaganden och tidigare fattade beslut. Man bör dessutom beakta attbudgetunderskottet under /72 kommit Budgetsaldots utveckling /721973/74 (Milj.kr., löpande priser) 1971/72 1972/73 1973/74 Förändring frånföregående budgetår till Enl.-------------------------------------------------------- -------- '-------- kompl.- lång- 1971/72 1972/73 1973/74 tidsb.------------------------------------------ -------------- % Milj. kr. 52 119 56 450 55 842 59 514 -4 331 3 672 60 655 63 382 + 6 482 + 8 181 -2 727 1 699 + 14,2 +3 723 + 16,9 +3 064 + 8,6 .+ 6,5 upp på en sådan nivå alt det tar ett betydande utrymme påkreditmarknaden i anspråk. Enligt tabell 11 förutses visserligen detta underskottbli successivt mindre, men det förtjänar dock påpekas att detta för budgetåret1973/74 uppgår till nära . trots att hänsyn då endast tagitstill de utgiftsökningar som följer av redan fattade beslut och gjordaåtaganden. Måste ytterligare utrymme skapas på kreditmaiknaden för andraändamål måste således detta underskott väsentligen nedbringas. En ytterligare belysning av innebörden av denutgiftsutveckling som långtidsbudgeten anger erhålls genom en analys i realekonomiskatermer. Det är därvid i första hand av intresse att studera förändringar i denefterfrågan på varor och tjänster som staten och den statsunderstöddaverksamheten direkt ger upphov till genom konsumtionsutgifterna ochinvesteringsverksamheten. Därtill kommer de mera indirekta effekter påsamhällsekonomin som inkomstöverföringar från staten och finansiellatransaktioner av olika slag föranleder. Utgifterna för konsumtion och investeringar, inkl.bidragen till kommunerna för dessa ändamål, har beräknats i tabell 6 (s. 34).Dessa utgifter ökade med 2,6 o/o per är /671970/71 medanden årliga ökningen begränsas till 1,0 o/o. Förden förflutna perioden har särskilt bidragen till kommunerna ökat snabbt medanstatens egen efterfrågan ökat väsentligt långsammare. Enligt kalkylerna skulle ökningstakten för de totalakonsumtionsutgifterna sjunka från 3,0 o/qper år till 1,1 o/q . Förinvesteringsutgifterna noteras en avsaktning i tillväxttakten från 1,2 o/o perår till endast 0,2 o/q . Ifråga om enbart statens egen efterfrågan på varor och tjänster för konsumtionoch investering beräknas uppgången till ca 0,7o/o . Bidragande till denna låga tillväxttakt är bl. a. planeradepersonalinskränkningar vid försvaret. Prop.1972: 90 44 Föregåendeårs långtidsbudget visade på en ganska betydande inteckning i de framtidaresurserna. I fasta priser beräknades den statliga och statsunderstöddaverksamheten öka med i genomsnitt 3,2 0/0 till följd av tidigarefattade beslut och gjorda åtaganden. I jämförelse med långtidsutredningenskalkyler över den framtida resurstillväxten och de bedömningar som ianslutning härtill gjordes i den reviderade finansplanen 1971 rörande denmöjliga utvecklingen av den inhemska resursförbrukningen, framstod storleken avdenna framtida inteckning som betydande. Mot denna bakgrund framhölls även attde statliga myndigheterna måste räkna med att åtminstone en del av de nyareformer som planerades måste beredas utrymme genom en omprövning eller omprioriteringav redan pågående verksamhet. Dennu föreliggande långtidsbudgeten visar på att det redan intecknade resursuti-ymmetnu bedömts vara något lägre. Detta synes till en del bero på att det /73 inte längre ingår i långtidsbudgetperioden utan nu i stället utgörden bas från vilken det framtida resursbehovet bedöms. Ytterligare orsakersynes vara att en mera restriktiv tolkning gjorts avutgiftskonsekvenserna av redan fattade beslut och att några nya beslut medbetydande kostnadskonsekvenser för framtiden inte fattats sedan föregåendebudget. Dettagäller i första hand den framförliggande fyraårsperioden i sin helhet. Om manstuderar förändringarna mellan de enskilda åren framträder emellertid klart attden för det första /74 i perioden bundna utgiftsvolymen ärbetydligt större än för genomsnittet. I första hand synes detta bero pååtaganden av transfereringskaraktär, bl. a. skattebidrag till kommunerna ochdet internationella utvecklingsbiståndet. Deresurskrav som enligt långtidsbudgeten framkommit för detta budgetår visar påbehovet av en fortsalt restriktiv prövning av utgiftsanspråken för att decentrala målsättningarna i den ekonomiska politiken skall kunna förverkligasoch jämvikten i vår bytesbalans med omvärlden vidmakthållas. 1. Inledning....................................................................... 1 1.1 Långtidsbudgetens syfte ochallmänna uppläggning 1 1.2 Principerna förutgiftsbedömningarna.................... ...... 1 1.3 Beräkningsunderlag.............................................. . 3 Samhällsekonomisk bakgrund ................................... ..... 4 2.1 Inledning ..... 4 2.2 Resursutveckling ochproduktionstillväxt .............. 5 Utgiftsutvecklingen........................................................ ..... 6 3.1 Utbildning och forskning......................................... ..... 7 3.2 Folkpensioner m. m................................................ 10 3.3 Totalförsvar............................................................ ... 12 3.4 Kommunikationer ochenergiförsörjning................. 14 3.5 Stöd till barnfamiljer................................................ ... 16 3.6 Arbetsmarknad och regionalpolitik.......................... ... 18 3.7 Hälso-, sjuk- och socialvård.................................... 19 3.8 Bostäder................................................................. ... 23 3.9 Skattebidrag till kommuner..................................... ... 25 3.10 Rättsväsende ...................................................... ... 26 3.11 Utvecklingsbistånd m. m................. ....................... ... 27 3.12 Övrigt ..................................................................... ... 28 3.13 Totala utgifler ...................................................... _ 30 Statsutgifternas realekonomiska utveckling.................. ... 32 4.1 Inledning ........................................................... ... 32 4.2 Konsumtions- ochinvesteringsutgifter................... ... 34 4.3 Övriga realgrapper................................................. ... 35 Personalutvecklingen.................................................... ... 36 5.1 Långtidsbudgetens personalkalkyl ..................... 36 5.2 Affärsverken ........................................................ 37 Inkomstutvecklingen .................................................. ... 38 A vslutning ................................................................. ... 40 7.1 Inkomstutvecklingen .............................................. 40 7.2 Utgiflsutvecklingen .............................................. 41 7.3 Realekonomisk utveckling....................................... ... 43 7.4 Sammanfattning..................................................... 44 Produktions-och arbetsinsats..................................... ..... 6 Utvecklingen avde militära försvarsutgifterna /731976/ 77 i löpande priser ..................................................... ... 13 Utvecklingen av anslagen för utvecklingsbistånd /73 1976/77 i löpande priser............................................. 28 Utgiflsutvecklingen1972/731976/77 i fasta priser .. 31 Utgiflsutvecklingen1972/731976/77 i löpande priser 32 Konsumtions-och investeringsutgifternas utveckling . Utvecklingen avtransfereringar m. m.......................... 35 Personalutvecklingen /691976/77 ............... 37 Personalutvecklingenvid affärsverken 1968/691976/77 .... 38 Statsinkomsternas utveckling1972/731976/77 i löpande priser 39 Budgetsaldots utveckling /721973/74 ....... 43 approximativa beräkning förbudgetutfallet /72 Bil.3 : Budgetutfallet /72 Approximativberäkning av budgetutfallet /72 Enligtinstruktionen får härmed lämna approximativ beräkning överutfallet av statsregleringen för /72. Beräkningarna omfattaräven det totala budgetutfallet. 1 1972.1 saml. 1972: 90 2 I beräkningarna ingår de av beviljade anslagenpå tilläggsstat I till riksstaten /72 samt begärda anslag påtilläggsstat enligtproposition 1972: 2 och 7 resp 1972: 85. Sammanlagt uppgår de medräknadeanslagen på tilläggsstaterna till för driftbudgeten (varavavskrivningsanslag ) och för kapitalbudgeten. Beräkningarna gmndar sig i huvudsak på månatliga prognos-och utfallsuppgifter från större redovisningsmyndigheter och på uppgifter överdet beräknade utfallet av kapitalbudgetens investeringsstater från de fondförvaltandemyndigheterna. Inkomsttitlarna har beräknats i samband medriksrevisionsverkets förnyade inkomstberäkning för /73 varvidvissa titlar beräknats av medan andra i första handberäknats av de myndigheter som redovisar inkomsterna. Totalbudgetens utgifter beräknas till ochinkomsterna till . Totalbudgetens underskott skulle således bli 3 716mkr som även framgår av nedanstående sammanställning. Mkr Driftbudgetens inkomster 50 477 (Bil 1) Avskrivningsmedel inom fonderna 1 483 Övrig kapitalåterbetalning 12 1642 Avskrivning av nya kapitalinvesteringar Avskrivning av oreglerade kapital- Ökad disposition av rörliga krediter (se s. 3) Totalbudgetens beräknade underskott på enligtovan kan även framräknas på följande sätt: Mkr Överskott på driftbudgeten (50 47749 895) +582 Investeringsplanen (se s. 4) 3 999 ökad disposition av rörliga krediter 299 Bil.3 : Budgetutfallet /72 3 Beräknadeförändringar i behållningarna på reservations- och investeringsanslag underinnevarande budgetår redovisas särskilt i följande sammanställning. Beräknadeförändringar i anslagsbehållningarna 1971/72 (exklusive avskrivningar) Investeringsanslag + 614 (Bil 3) + 68 (Bil 4) Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Dispositionenav rörliga krediter beräknas öka med på sätt som framgår av följandesammanställning. Driftbudgetensinkomster beräknas till och utgifterna till 49 895 mkr.Driftbudgetens överskott skulle således bli . Överskottet pådriftbudgeten kan även specificeras på följande sätt: MkrBeräknat överskott på statsregleringen enligt riksstaten + 5 177 Beräknatutfall för inkomsttitlar (Bil 1) - 92 Beräknade merutgifter utöver besparingar på förslagsanslagoch obetecknade anslag (Bil 2) 1 802 Beräknadökning av reservationer (Bil 3) + 682 På anslagen till kapitalinvestering i statenskapitalfonder beräknas nettoutgifterna till sammanlagt . Investeringsstaternaberäknas utfalla på följande sätt: Investeringsanslag Avskrivningsmedel från riksstatenAvskrivningsmedel inom fonderna Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Summa 7 832 7 832 Det kapitaltillskott som krävs för att genomföra deberäknade investeringarna erhålls om beloppet för investeringsbemyndigande, , minskas med beräknade kapitalåterbetalningar från kapitalfonder utaninvesteringsstat. Sådana återbetalningar beräknas uppgå till sammanlagt 1 013 mkr.Det nettotillskott av kapitalmedel som beräknas bli erforderligt för täckningav utgifterna på kapitalbudgeten skulle alltså bli (5 0121 013 =) . Vid handläggningen av detta ärende har närvaritavdelningschefen och revisionsdirektören , varjämteavdelningsdirektören varit föredragande. BU.2 : Budgetutfallet /72 Beräkningrörande utfallet av driftbudgetens inkomstsida under /72 komst (+) avgifter, m ni 1 Skatt på inkomst, förmögenhet Skatt på inkomst och för- mögenhet m. m., bevillning förmåner och rättigheter. Arvsskatt och gåvoskatt. Bensin- och brännoljeskatt. 3 Allmän arbetsgivaravgift. 4 Tullar och acciser: Särskilda varuskatter, bevill- Rusdrycksförsäljningsniedel av partihandelsbolag, bevill- Rusdrycksförsäljningsmedel av detalj handelsbolag, bevill- Skatt pä sprit, bevillning Skatt på vin, bevillning Skatt på malt- och läske- - 25' . Energiskatt, bevillning Särskild skatt på motorbräns Särskild skatt på annonser. komst (+) ppbörd i statens verksamhet: Bidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendet m. m. Pensionsmedel m. m. Inkomst av myntning och justering 145 Inkomster vid patent- och registre- Säger för uppbörd i statens III Diverse inkomster: 1 Bötesmedel 90 855 2 Totalisatormedel 103 102 1 3 Tipsmedel 182 272 + 90 4 Lotteriraedel 171 190 +19 5 övriga diverseinkomster 100 80 20 Säger för diverse inkomster 646 729 + 83 Säger för skatter, avgifter, m.m. 47 820 47 720 100 B Inkomster av statens kapitalfonder I Statens affärsverksfonder: Säger för statens affärsverks- Fonden för statens aktier 1 Fonden för kreditgivning till ut- 2 Övriga diverse kapitalfonder Säger för diverse kapitalfonder Säger för inkomster av statens 3 Riksrevisionsverket:Budgetutfallet /72 Beräknade merutgifteroch besparingar pä förslags- och obetecknade anslag under /72 II B IIF IV B IV C IV DIV F IV O IV O G H K C V C V V V VIII DVIII D 14 VIII D31 VIII G 5 VIII H XI B XII B Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader Armén: Avlöningar till aktiv personal m fl Marinen: Avlöningar till aktiv personal m fl Flygvapnet: Avlöningar till aktiv personal m fl Lönekostnadspålägg för militära ramen Bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade Bidrag till driften av grundskolor m. m. Bidrag tUl driften av gymnasieskolor Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna Studiebidrag m. m. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Arbetsmarknadsutbildning m. m. Kontant stöd vid arbetslöshet övriga (netto) Prop.1971: 90 8 Bil.3 : Budgetutfallet /72 Bilaga3 Berälmade reservationsmedelsförändringar under /72 Ökning (+) Minskning(-) Bidragtill internationella biståndsprogram +160 Anskaffning av tygmateriel m. m. Anskaffningav flygmateriel m. m. Anskaffningav civil försvarsmateriel 33 Drift av statliga vägar + 23 Byggande av statliga vägar 41 Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. 31 Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin +230 Allmännaberedskapsarbeten m. m. Särskildaberedskapsarbeten m. m. Övriga (netto) 78 Avskrivning av nya kapitalinvesteringar + 68 Beräknade förändringar av outnyttjat belopp på investeringsanslagunder budgetåret \\ll Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket förnyade inkomstberäkning /73 Maj:ts proposition nr 1972 Bil. Förnyadinkomstberäkning för /73 Enligtgällande instmktion åligger det att före till Kungl.Maj:t avlämna förslag till fömyad beräkning av staU-verkets inkomster under destörre mkomsttitlarna vid nästföljande stats- 1972: 90 2 reglering.För fullgörande av detta uppdrag har från vederbörandemyndigheter infordrat nya beräkningar av inkomsterna under /73på de större inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. Utvecklingenav skatteunderlaget 1971, 1972 och 1973 Förberäkning av skatteunderlagets utveckling , 1972 och de förstamånaderna gjorde särskilda kalkylerför å ena sidan fysiska personer och å andra sidan aktiebolag. Riksrevisionsverketantog att inkomst av tjänst för fysiska personer skulle vara 9 "/ohögre 1971 än 1970 och 10 o/o högre 1972 än 1971. räknaderiksrevisionsverket med en ökning av 8 o/o jämfört med 1972.Riksrevisionsverket har i sin förnyade beräkning utgått från en antagen ökningav inkomst av tjänst med 10 "/o för såväl 1971 som 1972 och med 8 o/o för1973. Fysiskapersoners inkomst av jordbmksfastighet antogs i december-beräkningen blioförändrad under inkomståren 19711973. Sedan resultatet av jordbmksavtalet nuanalyserats räknar med att inkomsterna av dennaförvärvskälla kommer att öka med 10 o/o för såväl 1971 och 1972 som för 1973.Förvärvskällan inkomst av kapital antogs i decemberberäkningen öka med 20 o/oför 1971 och 10 o/o . I sin förnyade beräkning harriksrevisionsverket antagit att inkomsterna av denna förvärvskälla ökar med 10o/o för såväl 1971 som 1972 och 1973. Förfysiska personers inkomster av övriga förvärvskällor räknar riksrevisionsverketmed samma inkomstantaganden som . Riksrevisionsverkethar i form av en enkät tillfrågat ett antal aktiebolag omderas taxerade inkomster för . En motsvarande enkät gjordes inovember 1971. Enkäten har tillsänts ett urval av ca 1 500 bolag. Enkätenvisar en minskning av bolagens sammanlagda taxerade inkomster med 33 o/o,vilket innebär en nedgång i jämförelse medriksrevisionsverkets enkät föregående år. antogi december att bolagens sammanlagda taxerade inkomster skulleunderstiga med 15 »/o. antogs en inkomstökning medSresp. 10 o/o. I sin förnyade be- räkninghar antagit att bolagens taxerade inkomster kommeratt understiga med 20 o/o. Enkätundersökningens resultat har såledesdragits upp från 33 o/o till 20 o/o. Anledningen härtill är ett antagande omatt bolagen, liksom vid enkäten , bedömt utvecklingen alltförpessimistiskt. FÖr verksamhetsåren 1972 och 1973 har räknats med en ökning av 5resp. 10 o/o liksom i decemberberäkningen. framlägger resultatet av de förnyade beräkningarna lämnarverket en redogörelse för de avgifter som kan påföras skattskyldig medanledning av den nya skattebrottslagen. Genomförordningar (nr 7074) har särskilda avgifter, s. k.skattetillägg och förseningsavgift, införts vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktiguppgift vilken skulle kunna leda till för lågt beskattningsresultat eller förlåg arbetsgivaravgift. Förseningsavgift tas ut vid försummelse att i rätt tidavge deklaration eller arbetsgivamppgift.