prop · FV0316 · 1972-12-31 00:00:00 — a) Frånriksgränsen vid Östre en rät linje till Måsvatnetsnorra ände, denna sjö till dess södra ände, därifrån en rät linje till ÖvreElgsvatn vid mynningen av bäcken från Krokfjellet och Risfjel-let, därifrån enrät linje till riksröse 210. b) Från en punktpå 500 m söder om riksröse 209 längs trädgränsen tillFinskarbek-ken ovanför dess utiopp i Skarmodalselva, därifrånFinskar-bekken till tjärnen söder om , därifrån en rät linje tiU til saml0pet med Graddiselva, denne elv tilriksgrensen. b) Fra riksgrensen hvor dennekrysser Dypenåga, denne elv til saml0pet med L0nselva, denne elv s0rover tilSt0di jernbanestasjon, derfra s0rover etter jernbanelinjen til det sted dennekrysser bekken fra Svangstjern, derfra Randalselva til saml0pct medVirvasselva, denne elv til saml0pet med Blerekelva, derfra en rett linje is0rvest-1ig retning til h0yde 834, derfra en rett linje til 0stenden avKvef-sendalsljern, dette tjern og Kvefsendalselva til Kalvatnmagasinet, dettemagasin til bekken fra Melkfjellet og Sandtjern, derfra en rett linje til elpunkt på riksgrensen 0st for riksr0ys 220 A. I Hemnes kommune: Fra riksgrensen ved s0rbredden avGrasvatn, dette vatn til ut-l0pet av Oksfjellelva, denne civ til Okstindbreen,derfra en rett linje i s0rvestlig retning til h0yde 1435, derfra en rett linjei s0r0st-lig retning til Hulbekktjern, derfra en rett linje tU Storfossen iStorelva, denne elv til riksr0ys 215. 7 Hattf jelldal kommune: a) Fra riksgrensenved s0rbred-den av 0stre Krutvatn en rett linje til nordenden av Måsvatn, dettevatn til s0renden, derfra en rett linje til 0vre Elgsvatn ved utl0pet av bekkenfra Krokfjellet og Risfjellet, derfra en rett linje tU riksr0ys 210. b) Fra et punkt påriksgrensen 500 m s0r for riksr0ys 209 längs skoggrensen til Finskarbekken 1 kmovenfor dennes utl0p i Skarmodalselva, derfra Finskarbekken til tjernet s0rfor Ritterifjellet, derfra en rett linje tU Rotvatn, dette Rotvatn, denna sjö ochRotvas-elva till sammanflödet med Gren-sebekken, därifrån en rät linje tillriksröse 208. vatn og Rotvaselva tUsaml0pet med Grensebekken, derfra en rett linje til riksr0ys 208. 6./ (Nordland) och (Nord-Tröndelag) Från vid Valdan-jaure en rät linje tillsammanflödet mellan Drakonelva och Tip-lingelva, denna älv till ÖstreTip-lingen, denna sjö och TipUngelva tiU sammanflödet med Simleelva, denna älvtill sammanflödet med bäcken från tjärn norr om , denna bäck tilltjärnen, därifrån en rät linje till Rotnans norra ände, denna sjö och bäckentill sammanflödet med Ranserelva, denna älv till sjön vid punkt 977, denna sjötUl dess västra ände, därifrån en rät linje till sjön vid punkt 960, denna sjötill dess södra ände, därifrån en rät linje till tjäm vid punkt 966, dennatjärn och bäcken till Vestre Sipmek-sjöen, denna sjö och älven till ÖstreSipmeksjöen, denna sjö till . 6.1 Hattfjelldal kommune (Nordland) og R0yrvik kommune (Nord-Tr0ndelag): Fra riksgrensen ved Valdanjaure en rett linje tilsaml0pet mellom Drakonelva og TipUngelva, denne elv tU 0stre TipUngen, dettevatn og TipUngelva til saml0pet med Simleelva, denne elv tU saml0pet med bekkenfra tjern nord for Rotnan, denne bekk til tjernet, derfra en rett linje tilnordenden av Rotnan, dette vatn og bekken tU saml0pet med Ranserelva, denneelv til vatn med h0yde 977, dette vatn til vestenden, derfra en rett Unje tilvatn med h0yde 960, dette vatn til s0renden, derfra en rett linje til tjern medh0yde 966, dette tjern og bekken til Vestre Sipmeksj0en, dette vatn og elva til0stre Sipmeksj0en, dette vatn til riksgrensen. Betesområdena får användas för svensk renbetningunder följande tider: 7 Troms fylke: till och med . 7 Nordlands och Nord-Trön delags fylken: tUl och med . Iföljande områden får svenska renar uppehålla sig även än somanges i 2 § när renskötsel bedrivs i angränsande svenska gränsområden: I Ballangens och Tysfjords kommuner den söder omSidas- Beiteområdene kan brakes som beite for svensk reini f0lgende tidsrom: 7 Troms fylke: Fra og med 1. mai tU og med 14. september. 7 Nordland og Nord-Tr0ndt- lag fylker: Fra og med 1. juli til og med 31. . I f0lgende områder kan svensk rein oppholde segogså tU annen tid enn nevnt i § 2 når reindrift föregår i tUst0tendegrensetrakter i : Den del av det område i Ballangen og Tysfjordkommuner som javrrebelägna delen av det område som anges i 1 § B 1 b; I Råna kommun den söder om belägnadelen av det område som anges i 1 § B 3 b; I det område som anges i 1 § B5 a; I det område som anges i 1 § B5 b. ernevnt i § 1 B, Ib og som ligger s0r for Sidasjavrre; Den del av det område i Råna kommune som er nevnt i§ 1 B, 3b og som ligger s0r for Ardekfjel-let; Det område i HattfjeUdal kommune som er nevnt i § 1B, 5a; Det område i Hattfjelldal kommune som er nevnt i §1 B, 5b. 4 § Betesområdena får icke användas för norsk renbetning under den del av året då svensk renbetning är tUlåten där enUgt 2§. Bruken av beiteområdene. § 4 Beiteområdene må ikke brukes som beite fornorsk rein i den tid av året svensk reinbeiting er tillatt der i henhold til §2. Samebyarfrån vilka renar får föras pä bete i 5 § Betesområdena får användas för renar frånföljande samebyar: 7 Troms fylke: Könkämä, Lainiovuoma, Saarivuoma och . 7Nordlands och Nord-Trön delags fylken: Rautasvuoma, lasvuoma, Norrkaitum, Mellan byn, Sörkaitum, SUkas, Tuorpon, Luokta-Mavas, Semisjaur-Njarg, Svaipa, Gran, , Umbyn, Vap sten, Vilhelmma norra, VUhelmi na södra och norra. Fra Iivilke samebyer reinVan fares pä beite i . § 5 Beiteområdene kan bmkes for rein fra f0lgendesamebyer: 7 Troms fylke: Könkämä, Lainiovuoma, Saarivuoma og Tal ma. 7 Nordland og Nord-Trnde- lag fylker: Rautasvuoma, Kaalas vuoma, Norrkaitum, Mellanbyn, S0rkaitum, Sirkas, Tuorpon, Luok ta-Mavas, Semisjaur-Njarg, Svai pa, Gran, , Umbyn, Vapsten, norra, s0d- ra og norra. IAnjavassdalen är högsta tUl-låtna renantal 6 000. IAnjavassdalen er st0rste tillatte reinantall 6 000. I får följande områden användas förnorsk ren- Norsk reinbeite i . I kan f0lgende områder brakes som beite for betning: , Njuorajaure, Patsajäkel,och . Områdena har följande grän- norskrein: , Njuorajaure, Patsajäkel, og . Områdene har f0lgende gren- Jeitisjoki från Kelottijärvi tillskogsgränsen, därifrån en rät linje till Kulsurjärvis östra ände, därifrån enrät linje till översta tjärnen i Saarijoki sydost om , därifrånSaarijoki till sammanflödet med Ainattijo-ki, därifrån en rät linje tillOuta-järvis sydligaste vik, därifrån en rät linje till väg nr 396 vidAhven-järvis nordöstra strand, denna väg till vid , dennaälv och till Kelottijärvi, denna sjö till Jeitis-jokis inflöde. Från riksröse 272 en rät linje tillPålnoluokta, därifrån Torneträsk till Paktajåkas inflöde, denna bäck ochPaktajaure tUl sjöns sydligaste vik, därifrån järnväglinjen till ,denna tillbaka till riksröse 272. Torneälv från Tometräsk med sjöarnaTarrajaure, Jekejaure, Ala-jaure, Vakojaure och Nuorajärvi till KaUojärvi,därifrån sjön , Vuolusjåkka och Alep Vuolusjaure, därifrånen rät linje till sjön , denna sjö, Stalojåkka och , denna sjö till Torneälv. Från Holmsel längs vägen tiUAträskets sydöstra ände, därifrån en rät linje till västiigaste viken i sjönManjärv, därifrån en rät linje till byn , därifrån längs vägen frånManjärv över Avaträsk tUl väg nr 90, denna väg tUl bron över , dennaälv tUl Holmsel. Jeitisjoki fra Kelottijärvi tUskoggrensen, derfra en rett linje til 0stenden av Kutsurjärvi, derfra en rettlinje til 0verste tjemet i Saarijoki s0r0st for Kutsuroivi, derfra Saarijoki tUsaml0pet med Ainattijoki, derfra en rett linje tU Outajärvis sydligste bukt,derfra en rett linje til vei nr. 396 ved nord-0stbredden av Ahvenjärvi, dennevei til ved , denne elv og tilKelottijärvi, dette vatn til Jeitis-joki's uti0p i dette. Fra riksr0ys 272 en rett linje tilPålnoluokta, derfra Torneträsk til Paktajåkas utl0p, denne bekk og Paktajauretil vatnets s0rligste bukt, derfra jernbanelinjen tU riksgrensen, dennetilbake til riksr0ys 272. Tomeälv fra Torneträsk med vatneneTarrajaure, Jekejaure, , Vakojaure og Nuorajärvi til KaUojärvi, derfravatnet Alanen Vuolusjärvi, Vuolusjåkka og Alep Vuolusjaure, derfra en rettlinje tU vatnet Lulep Stalojaure, dette vatn, Stalojåkka og Korttojärvi tilTorne träsk, denne sj0 til Torneälv. Fra Holmsel längs veien til dens0rligste ende av , derfra en rett linje til den vestiigste bukt ivatnet Manjärv, derfra en rett linje til stedet Manjärv, derfra längs veienfra Manjärv över Avaträsk til vei nr. 90, denne vei til brua över ,denne elv til Holmsel. Från längs järnvägslinjen tUl landsvägenStorträskli-denKoler, denna väg till , denna älv med sjöarnaLyckoträsket (), , , Kloc-karträsken ochAträsket till Rå-bäcken, därifrån en rät linje till vägskälet nordväst omLillpite, därifrån vägen till Söravan i Inre Arvidsträsket, därifrån södra sidanav sjöarna Inre Arvidsträsket och Lilla Arvidsträsket, därifrån en rät linjetill Teugerliden, därifrån vägen till . Fra längs jernbanelinjen til veienStorträsklidenKoler, denne vei til , denne elv med vatneneLyckoträsket (), , , Klockarträsken ogAträsket till , derfra en rett linje til veiskUlet nordvest forLillpite, derfra veien til Söravan i Inre Arvidsträsket, derfra s0r-bredden avvatnene Inre Arvidsträsket og LUla Arvidsträsket, derfra en rett linje tilTeugerliden, derfra veien til . I får följandeområden användas för norsk renbetning: , och Meselefors. Områdena har följande gränser: Från landsvägsbron över , längs denna älv tUl bäckutflödet vid byn , denna bäcktill väg nr 93, denna väg till vägskälet vid Gullbäck, därifrån vägenGull-bäckVästerbäckSarsjöliden HarrselsforsNäsåker, därifrån en rät linje ivästlig riktning tUl vägskälet norr om , därifrån vägen förbiSkivsjö och Sundö till vid Ottonträsk. Från kraftverksdammen vid Bålforsen i , längs dennaälv till landsvägsbron vid Ottonträsk, därifrån vägen mot tillSatmyrsjön, denna sjö och Korbebäcken till , denna sjö och enrät linje från sjöns norra ände till vägen vid Byssträsk denna väg till bynGäddträsk, därifrån och en rät linje från denna sjös nordvästraände till vägskälet vid Tannträsk, därifrån vägen I kan f0lgendeområder brukes som beite for norsk rein: , 'jg Meselefors. Områdene har f0lgende grenser: Fra veibrua över , längs denne elv til utl0pet av bekken ved stedet , dennebekk til vei nr. 93, denne vei til veiskillet ved Gullbäck, derfra veienGullbäck Västerbäck Sarsjöliden Harrselsfors , derfra en rettlinje i vestlig retning til veiskillet nord for , derfra veienförbi Skivsjö og Sundö til ved Ottonträsk. Fra dammen ved Bålforsen i , längs denne elv tilvei-braa ved Ottonträsk, derfra veien mot til , dette vatn ogKorbebäcken tU , dette vatn og en rett Unje fra nordenden"av vatnet tU veien'ved Byssträsk, denne vei til stedet Gäddträsk, derfraGäddträsket og en rett linje fra den nordvestlige ende av vatnet til veiskilletved Tannträsk, derfra veien TannträskVilhelmina til Skovel- TannträskVilhelmina tillSkovel-träsket, denna sjö och en rät linje från sjöns nordvästra ände tilldammen vid Bålforsen. träsket,dette vatn og en rett linje fra den nordvestlige ende av vatnet til dammen vedBålforsen. Från landsvägsbron över vidVolgsjöfors, längs denna älv till järnvägsbron vid Meselefors, därifrån en rätlinje i sydöstlig riktning tUl södra ände, därifrån en rät linjeöver OxkuUen tiU punkt 512 vid Storberget, därifrån en rät linje tillStensjöns södra ände, därifrån en rät linje till Algovik vid ,denna älv till gården Erikshall, därifrån en rät linje över punkt 457 tUlkronoparken sydvästgräns, denna gräns till kommungränsen mellanVilhelmina och Asele, denna gräns till kommungränsen mellan ochDorotea, denna gräns tUl den punkt där väg nr 343 skär gränsen, denna väg tiUvägskälet söder om , därifrån vägen ,därifrån vägen till landsvägsbron över vid Volgsjöfors. Fra veibrua över Ängerman-elven ved Volgsjöfors,längs denne elv tU jernbanebrua ved Meselefors, derfra en rett linje is0r0st-1ig retning til s0renden av , derfra en rett linje över OxkuUentU h0yde 512 ved Storberget, derfra en rett linje tU s0renden av ,derfra en rett linje til Algovik ved , denne elv til gårdenErikshall, derfra en rett linje över h0yde 457 til grense, denne grense til kom-munegrensen meUom og ,denne grense til kom-munegrensen mellom og , denne grense tildet punkt hvor vei nr. 343 krysser grensen, denne vet tU veiskUlet s0r forTjärnässjön, derfra veien TjärnäsSvanbergetSörstensele, derfra veien tilveibrua över Anger-manelven ved Volgsjöfors. I får följande områden användas förnorsk renbetning: Leipikvattnet och Blåsjökilen. Områdenahar följande gränser: I kan f0lgende områder brukes sombeite for norsk rein: Leipikvattnet og Blåsjökilen. Områdene har f0lgende grenser: Från vid Östra Sip-mekejaures(Sippmikkjaures) södra strand, denna sjö till Sipmeke-bäcken, denna bäck tiUsammanflödet med Gaustjokk, denna bäck tUl Leipikvattnet, denna sjös västrastrand till rågången mot hemmanet Ankarvattnet, denna rågång tUl riksgränsenoch denna tillbaka till östra . Fra riksgrensen ved s0rbredden av östraSipmekejaure (Sippmikk-jaure), dette vatn tU Sipmekebäc-ken, denne bekk tUsaml0pet med Gaustjokk, denne bekk til Leipikvattnet, vestbredden av dettevatn tU grensen mot eiendommen Ankarvattnet, denne grense tU riksgrensen,denne tilbake tU östra . Från riksröse 199 längs rågången för skifteslag till rågången för Jorms skifteslag, därifrån denna rågångtUl vid riksröse 197 A, därifrån tUl riksröse 199. 2. blåsjökilen: Fra riksr0ys 199 längs grensen for Stora Blåsjönsskifteslag tU grensen for Jorms skifteslag, derfra denne grense tilriksgrensen ved riksr0ys 197A, derfra riksgrensen tU riksr0ys 199. Betesområdena får användas för norsk renbetning underföljande tider: 7 : till och med den 30 aprU med följande undan tag: Området Patsajäkel tilloch med den 30 aprU. Uppföres stängsel mellan Saarivuomaoch samebyar, får området användas . Den del av området som ligger mellan väg nr90, sjöarna och Avaträs-ket samt Korsträskfluren från och medden tUl och med . 7 : tUl och med . 7 : tiU och med . I ett område i Stommans kommun i länmellan . Stora Umevattnet och Mjölkbäcken får norska renar uppehållasig när renskötsel bedrivs i angränsande norska gränsområden. 10 § Betesområdena får icke använ das för svensk renbetning. Från första stycket gäUer följande undantag: Beiteområdene kan brukes som beite for norsk rein if0lgende tidsrom: 7 : Fra og med 1. oktober tU og med 30. april, med f0lgende unntak: Området Patsajäkel fra og med 1. desember til ogmed 30. aprU. Dersom gjerde blir opp-f0rt mellan Saarivouma og samebyer,kan området bmkes fra og med 15. november. Den del av området som ligger mellom veinr. 90, vatnene og samt Korsträskfluren fra og med1. januar tU og med 30. april. 7 : Fra og med 1. oktober til og med 30. april. 7 : Fra og med 1. aprU til og med 14. november. § 9 I et område i Stomman kommune i Västerbottenslän mellom riksgrensen. Stora Umevattnet og Mjölkbäcken kan norsk rein oppholdeseg når reindrift föregår i de tilst0tende grensetrakter i . Beiteområdene må ikke brukes som beite for svenskrein. Fra bestemmelsen i f0rste ledd gjelder f0lgendeunntak: OmrådetNjuorajaure får användas för svensk renbetning under den del av året då norskrenbelning ej är tillåten där. Genom den delav området som anges i 8 § A 2 får Luokta-Mavas sameby företaga snabbhöst- och vårflyttning. Höstflyttningen skall vara genomförd senast den 31december. OmrådetNjuorajaure kan brukes som beite for svensk rein i den tid av året norskreinbeiting ikke er tUlatt der. Luokta-Mavassameby kan företa rask h0st- og vårflytting gjennom den del av området Älvsbynsom er nevnt i § 8 A. H0st-flyttingen skal vare gjennomf0rt innen 31.desember. Högsta tUlåtna renantal är i nedanangivna områden: § 11 St0rste tillatte reinantall i nedenfor nevnte områder er: 1000 1 000 1500 Njuorajaure ogl Patsajäkel J og 1 I 12 § Vid flyttning tiU och från betesområdenahöst och vår användes följande flyttningsleder: § 12 Ved h0st- og vårflytting tilog fra beiteområdene brakes f0lgen-de flytteleier: Från trakten av Treriksröset längsfjällsluttningarna mot Kilpis-järvi och mot till Kelottijärvi. a) Från områdetNjurojaure på is eller från Pålnoluokta längs stranden ochfjäU-sluttningen norr om denna sjö, till Laimoluokta, därifrån längs vägen tillKorttolahti. b) Frånriksgränsen vid Vuo-skojaure, väster om renstängslet mellan Leinavatn ochKoojärvi tiU Korttolahti. Fra trakten ved Treriksr0ysa längsfjellskråningene mot KUpis-järvi og mot til Kelottijärvi. a) Fra områdetNjuorajaure över isen på Tometräsk, eller fra Pålnoluokta längs bredden ogfjellskråningen nord for Tometräsk, til Laimoluokta, derfra längs veien tilKorttolahti. b) Fra.riksgrensen ved Vuosko--jaure, vest for reingjerdet mellom Leinavatn ogKoojärvi til Korttolahti. Från i trakten öster omBalvatn genom Radtjaområ-det mellan Peskehaure och Mavas-jaure, antingen längsPiteälven till Norra Bergnäs, eller genom fjällområdet Partortetuottar(Bar-turte) mellan och vat-tendelaren, över Skärfajaure till NorraBergnäs, därifrån förbi Gal-laure och till , därifrånpå södra sida förbi Jäknajaure, , Njunjesvare ochBenbryte-berget till Holmsel. Från norr om , längs fjällkedjan norr om , över Peljekaise ochJutis, längs tUl , därifrån i närheten avvägen Sten-sundSvannäsAbraurMosko-sel, från förbi Lom-träsk ochNjallejaur, längs , förbi tUl . Fra i trakten 0st forBalvatn gjennom Radtjaområ-det meUom Peskehaure og Ma-vasjaure, enten längsPiteälven til Norra Bergnäs, eUer gjennom f jell-området Partortetuottar(Barturte) mellom og vannskillet, över Skärfajaure tU Norra Bergnäs,derfra förbi Gallaure og til , derfra på s0rsiden avPiteälven förbi Jäknajaure, , Njunjesvare og Benbryteberget tilHolmsel. Fra riksgrensen nord for Nasa-fjällförbi Värdejaure, langs fjeU-kjeden nord for , över Peljekaise ogJutis, langs vestbredden av til , derfra i nxrheten av veienSten-sundSvannäsAbraurMoskosel, fra förbi Lomträsk og Njallejaur,langs Grundselån, förbi til . Från vid Umbukta över BrantsfjäUet, och fjället Väretje till , därifrån till Abborrberg,, sjöarna och Nedre till , därifrån längsUmeälvens norra sida förbi och till Ottonträsk. Flyttningen får i stället företagaspå is eller längs norra sidan av älven. Fra riksgrensen ved Umbukta överBrantsfjället, og fjellet Väretje til , derfra tilAbborrberg, , vatnene og Nedre tU , derfralangs nordsiden av förbi og til Ottonträsk. Flyttingen kan i stedet företasöver isen på eller langs nordsiden av elven. Antingen från vid ÖstreKrutvatn längs Södra nord- och östsluttningar till Löfjälleteller från riksgrän-' sen vid Arevattnet, genom Are-vattnets och Abelvattnetsdalgång till , därifrån förbi Gim- Enten fra riksgrensen ved 0streKrutvatn langs nord- og 0stskrå-ningene av tU ,eller fra riksgrensen ved Arevattnet, gjennom Arevattnets og Abelvattnetsdalf0re tU , derfra förbi , nord jafjället,norr om till , därifrån till och längs sjönStorumans södra sida till Vinliden, därifrån förbi och RusträskettUl Bålforsen. Från får flyttningen i stället företagaspå Gardikens och is eller längs södra sidan av och Umeälventill Bålforsen. Från vid Ranseren förbi Stekenjokk,längs Burgfjäl-let, och , förbi Klinkhöjden och StadsåstiU Meselberget. Från Stekenjokk får flyttningen i stället företagaslängs samt södra sidan av och till Meselberget. När omständigheterna gör det nödvändigt, kanlantbruksnämnden föreskriva tillfällig avvikelse från flyttningsled. Innansådan föreskrift meddelas, skall om möjligt berörda förmän beredas tillfälleatt yttra sig. Utmed flyttningslederna skall finnas tiUräckligtantal rastplatser med erforderlig beteskapacitet. Rastplatsernas antal, lägeoch utsträckning faststäUes av lantbruksnämnden efter samråd med reindriftsinspektören. Flyttning till och från betesområde skall äga ruminom den betestid som enligt 8 § gäUer för området. Senast flyttning börjar, skallrenägarna eller deras förman sända lantbruksnämnden en plan för flyttningen. forGardfjäUet tU , derfra til og langs s0r-siden av StorumantU Vinliden, derfra förbi og tU Bålforsen. Fra kan flyttningen i stedet företas överisen på Gardiken og , eller langs s0r-siden av Gardiken og Umeälventil Bålforsen. Fra riksgrensen ved Ranseren förbi Steken jokk,langs Burgfjäl-let, og BlaUdjäUet, for-bi Klinkhöjden og Stadsåstil Meselberget. Fra Stekenjokk kan flyttningen i stedet företaslangs og s0rsiden av og til Meselberget. § 13 Når omstendighetene gj0r det n0dvendig, kanlantbruksnämnden for det enkelte tilfelle påby avvik fra flyttelei. F0r sliktpåbud gis, skal vedkommende tillitsmenn så-vidt mulig gis anledning til åutta-le seg. § 14 Langs flytteleiene skal det vasre ettUstrekkelig antall rasteplasser med n0dvendig beitekapasitet. Rasteplassenesantall, beliggenhet og utstrekning fastsettes av lantbruksnämnden etter samrådmed reindriftsinspekt0ren. Flytting til og fra beiteområ-de skal föregåinnenfor den bei-tetid som i § 8 er fastsatt for området. Senest tre uker f0r flytting på-begynnes, skalreineieme eller deres tillitsmann sende lantbmksnämnden en plan forflyttingen. Kan flyttning ej genomföras enligt planen, skalllantbmksnämnden möjligt underrättas härom och om när flyttningenkommer att börja eller fortsätta. Under flyttning skall renarnahållas samlade. Flyttning skall genomföras så snabbt som förhållandena medger.Under flyttning till får längre uppehåll göras i Radtja-området och vidJäknajaure. Under flyttning till Slorsund får längre uppehåll göras vidSten-sund. Kan flytting ikke gjeiinomf0-res i samsvar med planen,skal lantbmksnämnden snarest muUg underrettes om dette og om når flyttingen vUbli påbegynt eUer vU fortset te. Under flytting skal reinen höidessamlet. Flyttingen skal gjennomf0res så raskt som forholdenetillåter. Ved flytting til kan dog lengre opphold gj0res i Radtjaområdetog ved Jäknajaure. Ved flytting til kan lengre opphold gj0-res vedStensund. När flyttning äger ram enligt 15 §,skaU svenska renar hållas borta från flyttningsleden så att flyttningen kangenomföras utan hinder och utan fara för sammanblandning. utfärdarde ålägganden och allmänna föreskrifter som behövs. 17 § Anläggning för renskötseln längs flyttningsledfår användas av norska renägare mot skälig ersättning till anläggningensägare. Kan överenskommelse icke träffas om ersättningens storlek, fastställesdenna av lantbruksnämnden. Flyttning får företagas medmotorfordon. För sådan flyttning gäller 1417 §§ i tUlämpliga delar. § 16 Når flytting föregår i samsvar med § 15, skal svenskrein höides borte fra flytteleien slik at flyttingen kan gjennomf0resuhind-ret og uten fare for sammenblan-ding. gir de pålegg ogforskrifter som er n0d-vendige. § 17 Anlegg for reindriften langsflyttelei kan nyttes av norske rein-eiere mot rimelig godtgj0relse til eierenav anlegget. Oppnåes ikke enighet om godtgj0relsens st0r-relse, fastsettesdenne av lantbruksnämnden. § 18 Flytting kan företas medmo-torkj0ret0y. For slik flytting får bestemmelsene i §§ 1417 anvendelseså långt de passer. 19 § Vid renbetning i det andra landetenligt denna konvention får betesområdena icke utnyttjas på sådant sätt attbetets framti.da bestånd äventyras. 6 1972.1 saml. Trygging av beiteressursene. § 19 Ved reinbeiting i det annetland i henhold tU denne konvensjon må beiteområdene ikke utnyttes på en slikmate at beitet forringes for fremtiden. Renägaresom fär använda områdena i det andra landet 20 § Betesområdena i det andra landetfår användas 1. för renartillhörande renägare som är av samisk härkomst eller är eller varit gift medeller är adoptivbarn tUl sådan renägare och som enligt hemlandets lag har rätttill renskötsel samt 2. för renartillhörande oskiftat dödsbo efter renägare som avses under 1. Reineiere som kan nytte områdenedet annet land. § 20 Beiteområdene i det annet landkan brukes 1. for reintUh0rende reineiere som er av samisk herkomst eller som er eller har vaert giftmed eller er adoptivbarn tU slik rein-eier, og som etter hjemlandets lov harrett til reindrift, samt 2. for reintilh0rende uskiftet d0dsbo etter reineiere som nevnt under 1. Uppehåll idet andra landet