prop · FV03147 · 1972-12-31 00:00:00 — skatteundandragandesyfte varefter beredningen fått i uppdrag att föreslå åtgärder häremot.Beredningen påpekar vidare, att de erbjudanden om delägarskap i kommanditbolagför vilka redogjorts i det föregående och som innebär skattebortfall istorleksordningen 150 milj. kr. lUl sin karaktär kan jämstäUas med detransaktioner som lagstiftaren tidigare ingripit mot. Beredningen framhåller atl principiella erinringarkan riktas mot retroaktiv lagstiftning av detta slag. Med hänsyn till tidigareredovisade omständigheter anser sig beredningen ändå böra förorda en sådan lagstiftning.Beredningen föreslår att de nya bestämmelserna tUlämpas första gången vid 1973års taxering. Ledamoten föreslår alt ändringama ikontraktsavskrivnings-förordningen skall träda i kraft dagen efler den dåförfattningssamlingen utkommit och gälla kontrakt resp. överlåtelse av kontraktfr. o. m. denna dag. Ändringarna i kommunalskaltelagen och förordningen omstatlig inkomstskatt bör enligt hans mening gälla första gången vid 1974 årstaxering. Ledamoten framhåller i särskilt yttrandebl. a. att redan i början av detta år uttalat att en ändring avkontraktsavskrivningsreglema måste ske. Mol bakgrunden härav kan ingen havarit tveksam om att lagändring skulle komma till stånd. anser sigdärför kunna gå med på att en lagändring tillämpas redan fr. o. m. Samtliga remissinstanser har tillstyrktberedningens förslag om en förlängning av kontraktsavskrivningsreglema . Flertalet remissinstanser instämmer också iberedningens uppfattning atl särskilda regler bör införas för atl förhindraicke avsedda skallelättnader vid utnyttjande av kontraktsavskrivningsreglemaoch ordinarie avskrivningsregler för inventarier m.m. Bland de tillstyrkandeinstanserna har dock kritiska synpunkter uttalats på en rad olika punkter ifråga om begränsnmgsregleraas utformnmg. Sålunda har ochflertalet länsstyrelser ansett alt begränsningsreglerna kan komma att drabbaäven seriösa rederi- och luftfartsrörelser. Det har därför ifrågasatts om intenågon form av dispensregel bör finnas för sådana fall. Frånbranschorganisationernas sida har framhållits att beredningens förslag, om delgenomförs i full utsträckning, kan komma att förhindra normal affärsverksamheti berörda näringar och därigenom skapa sysselsättningssvårigheter såväl inomhandelsflottan som inom varvsindustrin. Man pekar på atl förslaget i realitetenbegränsar nyetab- leringarnaoch medför en försvagning av rederibranschen. Även anser att en dispensmöjlighet bör införas. och ,framhåller atl beredningens förslag kan få till följd alt fartyg i ökadomfattning registreras under utländsk flagg och atl tiUväxten av den svenskahandelsflottan minskar. Förslaget att införa särskUda begränsningsreglerför rätlen till underskotlsavdrag till följd av kontraktsavskrivning harmottagits i huvudsak positivt. Den övervägande delen av remissinstanserna hartUlstyrkt förslaget eller lämnal det ulan erinran. Förslaget att helt slopa rätten till utnyttjande avunderskott mol inkomst av tjänst, kapital e. d. har föranlett en deländringsyrkanden. och advokatsamfundförordar den av reservanterna föreslagna lösningen att en begränsad avdragsrättbör bibehåUas motsvarande av kontraktsprisel. Sveriges redareföreninganser sig kvmna acceptera en sådan metod men finner procenttalet alltför lågtmed hänsyn tUl del risktagande som även i gynnsamma fall är förbundet medfartygsinvesleringar. Näringslivets skattedelegation anser det rimligt attalltid medge avdrag för konlraktsavskrivning med upp lill av fartygetskontraktspris. Svenska revisorsamfundet, som avstyrker förslaget, förordar enåtergång till de regler som gällde vid taxeringar med möjlighettill avskrivning på leveranskontrakt. , näringslivets skattedelegationoch vänder sig mot att fåmansbolagen omfattas av deskärpta reglema. framhåller att fåmansbolag och partrederieräger ca hälften av den svenska handelsflottan. Finansieringssituationen skullegenom de föreslagna reglerna bli radikalt förändrad för fåmansbolagen.Investeringama kommer atl utebli, om konsolideringsmöjligheterna genomavskrivning på kontrakt försvinner eller beskärs alltför starkt. anser att enbegränsning av rätlen till kontraktsavskrivnmg för fysiska personer ochfåmansbolag är en stark diskriminering, som bl. a. innebär att finansieringenförsvåras för berörda skattskyldiga särskUt för sådana som inle förut ärverksamma i branschen. Enligt föreningens mening bör därför erforderligaålgärder inle sättas in mot avskrivningsreglema som sådana ulan direkt mot deicke önskvärda skattekonsekvenser som kan inträda vid avyttring av fartyg,fartygslotl, andel i handelsbolag eller aktier i fåmansbolag, vars huvudsakligatillgångar utgörs av fartyg eller fartygskontrakt, samt vid utflyttning frånriket. i framhåUer de fördelarfrån utrednings-och kontrollsynpunkt, som en annan av beredningen diskuteradmetod erbjuder. Enligt denna laxeras rederi- och luftfartsrörelse, som bedrivsgemensamt av flera fysiska personer eUer fåmansbolag som särskilt skattesubjekt.Som alternativ förordar att rätten till konlraktsavskrivningförbehålles aktiebolag som inte är fåmansbolag. Båda alternativen har enligtlänsstyrelsen den förtjänsten att ett otUlbörligt utnyttjande av reglema förkonlraktsavskrivning förhindras ulan att en komplicerad lagstiftning införs. Förbudet att utnyttja underskott mot inkomst frånandra förvärvskällor än rederi-, luftfarts- och varvsrörelse tas upp av någraremissinstanser. , som tillstyrker förslaget, anserdel skäligt atl underskottsavdrag får kvittas också mot realisationsvinst påanläggningstillgångar med anknytning till rederi- och luftfartsrörelse. Somexempel anger verket kontorsbyggnad för rederirörelse. anserdet knappast nödvändigt att kompUcera lagstiftningen med undanlag för det fallatt partredare gör realisationsvinst vid försäljning av t. ex. sinvilla-fastighet. i och anser att kvittning bör få ske även mot inkomst avyrkesmässigt fiske. skeppsklarerare- och skeppsmäklareföreningföreslår rätt lUl sådan kvittning mot inkomst från skeppsklarerings- ochskeppsmäklerirörelse. Samma synpunkter framförs av Föreningen auktoriseraderevisorer och Svenska revisorsamfundet, vilka även anser alt inkomst frånspedilions-verksamhel bör komma i fråga för kvittning. anser att den föreslagnabegränsningen kommer atl medföra negativa effekter på de berörda näringarnasfinansieringsmöjligheter. Kollegiet anvisar i stället en metod där fysiskapersoners avdragsrätt begränsas till viss procentuell del av den totalataxerade inkomsten före underskotlsavdrag. bör kunna bestämmas visstmaximalt belopp från vUket avdrag får ske. Liknande synpunkter uttalas avlänsstyrelsen i . Även i ochSveriges redareförening har som alternativ framfört tanken på en sådanbegränsningsmetod. Förslaget atl begränsa underskottsavdrag till följdav alt ordinarie avskrivning skett med av anskaffningskostnadenför fartyg resp. för luftfartyg har föranlett delade meningar blandremissinstanserna. Det övervägande anlalet remissinstanser har lämnatförslaget En del remissinstanser är emellertid tveksamma eller avstyrkerförslaget. Bland de remissinstanser som tillstyrker förslagetär samt länsstyrelserna i och län.Riksskatteverket anser i likhet med beredningen det vara motiverat med etlsärskilt ingripande mot underskottsavdrag till följd av överavskrivning medtillämpning av de ordinarie avskrivningsreglema. De föreslagna procentsatsernaföranleder ingen invändning från verkels sida. Kammarrätten i är kritisk och vUlavstyrka förslaget. Enligt kammarrätten kommer den föreslagna bestämmelsen med undantag för större aktiebolag att gälla generellt och hell oberoende avom missbmk förekommit eller inle. Bestämmelsen lämnar heller inte tillräckligtutrymme för reservbUdning för de här berörda företagen. Kammarrätten finner deföreslagna procenttalen för avskrivning otillräckliga. i konstateraratl avskrivningsreglerna för rederi- och luflfartsrörelse i vissa fall blirsträngare än vad som gäller för övriga rörelser. anser dettveksamt, om en sådan specialregel bör införas och framhåller atl det kan varalika berättigat alt införa särregler belräffande underskott av s. k. lyxjordbruk,travrörelse och många andra verksamhetsgrenar. Vidare påpekar länsstyrelsenalt konsekvensen i en lagstiftning som medger förelag med stora vinsterfördelaktigare avskrivningsmöjligheter än företag med dåliga vinster kandiskuteras. Även i anser att det krävs mycketstarka skäl för att beträffande en speciell näringsgren införa begränsningar ide för rörelse i allmänhel gällande beskatlnings-reglema. kaninte finna att beredningen anfört sådana skäl och erinrar också om attrederiföretagen sällan har varalager som kan utnyttjas för konsolidering. Svenska revisorsamfundet anser all förslagetomotiverat bryter en fast princip i skattesystemet om lika rätt tillavskrivning på inventarier, oavsett varav dessa består. Liknande synpunkteruttalas av näringslivets skattedelegation, som framhåller att del enligtföretagsekonomiska prmciper är motiverat att göra större avskrivningar på entillgång under den första delen av dess varaktighelstid. Delegationen anser attregeln kan leda till att avskrivnmgen bUr för låg. Kritiska synpunkter mol alt rällen till resterandeunderskottsavdrag begränsats till de närmast följande sex åren framförs avkammarrätten i och länsstyrelserna i saml och . i län framhåller atl del inte är ovanligt atl rederiföretagunder en följd av år går med förlust, varför den tidsperiod inom vilkenunderskott får utnyttjas bör utsträckas ylleriigare. Beredningens förslag om att förhmdra högrekonlraktsavskrivning till följd av öppna koncembidrag i vissa fall godtas avremissinstanserna. Beredningens förslag om beskaltningspåföljd vidöverlåtelse tUl underpris i vissa fall diskuleras i en rad yttranden. Föreningen framhållerall det i praxis accepteras alt tillgångar överlåts lill aktiebolag tillunderpris. Föreningen är medveten om att försäljning tUl underpris avrörelselUlgång kan öppna möjligheter för skattskyldig alt uppnå ej avseddaskattelättnader. Genom överlåtelse tUl underpris till eget aktiebolag kanunderskott åstadkommas vilka får dras av i deklarationen. Härtill kommer att akliemasedan kan överlåtas, varvid de mildare beskatlnmgsreglerna förrealisationsvinst blir tillämpliga. Föreningen anser del uppenbart att dellainte är tillfredsställande, men ifrågasätter om beredningens förslagatt komma tUl rätta med delta missförhållande genom att framtvinga enbeskattning för skillnaden mellan verkligt värde och överlåtelsevärdet förtillgången i fråga är den bästa lösningen. En tänkbar möjlighet anserföreningen vara att införa en strängare realisationsvinstbeskattning vid en framlidaaktieöverlåtelse. Farhågor för alt den föreslagna regeln skall omöjliggöraombildningar av enskUd firma till aktiebolag uttalas också av Svenskarevisorsamfundet saml av länsstyrelserna i och och län.Bestämmelsen innebär, framhåller sistnämnda länsstyrelse, att fysiska personer,som bedriver rederi, i framliden får mindre möjligheter alt välja företagsformför rörelsens bedrivande än vad som gäller för rörelseidkare i andra branscher. Förutom att regeln leder till beskattning iapportfallen anser regehi tveksam även med hänsyn tUl attbeskattningskonsekvenser uppkommer vid överlåtelser mellan företag i en koncemoch i samband med arv. Verket anser att regeln i vart faU bör modifieras såatt arvsfallen klart undantas. ifrågasätter om inte missbrakbör mötas med en mer allmänt håUen skatleflyktsbestämmelse. Den skulle ta fastapå överlåtelse- och ulflytlningsfallen och ge möjlighet att åsätta denbeskattning som erfordras för att säkerställa att åtnjuten avskrivningbeskattas i . Länsstyrelserna i och anseratt begreppet "verkligt värde" bör defmieras. påpekar att närmare regler förberäkning av det verkliga värdet inte anvisats. Förbundet anser det med hänsyntiU gäUande praxis vid apportbildning vara ett alltför stort avsteg att läggadet verkliga värdettill grand för beskattning. Enligt förbundets mening bör det räcka med attbegränsa lägsia tillåtna köpeskilling till taxeringsmässiga restvärdet. Föreningen auktoriserade revisorer framhåUer attskaltebesparingen genom atl till bokförda värden överföra tillgångar i enskildfirma tUl aktiebolag regelmässigt blir obetydlig, eftersom köparen av bolagetvid fastställande av köpeskillingen beaktar latent skatteskuld. I normalfalletmedför transaktioner av denna lyp endasl ett uppskjutande av beskattningen.Detta motiverar enligt föreningens uppfattning inte all avsteg görs från nugällande regler och principer. Liknande synpunkter har i denna fråga uttalatsav näringslivets skattedelegation och . De bådaremissinstanserna påpekar att man i skattelagstiftningen ingripit motförsäljnmgar till överpris och beskattat aktieägare för förtäckt utdelning.Däremot har man inte fäst avseende vid det motsatta förhållandet, dvs.försäljning tUl underpris. Beredningens förslag om återföring till beskattningav lidigare åtnjuten kontraktsavskrivning i samband med utflyttning har iallmänhet godtagits av remissinstanserna. Vissa remissinstanser ställer sigdock awisande tiU förslaget eller framför kritiska synpunkter däremot. Sålundaanser sig kammarrätten i inte kunna tillstyrka förslaget, då delfrämst ur principiell synpunkt inger betänkligheter. Kammarrätten anmärkerdessutom atl den föreslagna bestämmelsen inte torde komma att möta någon störreförståelse i länder, med vilka träffat eller kommer att träffa avtaltill undvikande av dubbelbeskattning. Farhågor för atl tillämpning av en sådanregel kommer att få internationella konsekvenser framförs även av Sverigesadvokatsamfund, näringslivets skatledelegation och . konstaterar att regeln medför allavskaltningen i många fall kan komma all ske innan den skattskyldige, om han ärsvensk medborgare, upphört alt vara oinslcränkt svenskl skattesubjekt liU följdav treårsregeln i punkt 1 av anvisningarna lill 53 § KL ellerdubbelbeskattningsavtal. Bristande samstämmighet i della hänseende kan ledatill atl de utflyttande kringgår beslänmielsen. Om han för del beskattningsårutflyttningen äger rum är alt anse som om-skränkt skattskyldig iSverige, kan han sålunda anskaffa etl nytt avskriv-ningsobjekl vilketomedelbart avskrivs mol det i samband med den faktiska utflyttningen återfördabeloppet. den skaltskyldige sedan upphör att vara oinskränktskattskyldig i kan en återföring av de efter den faktiskautflyttningen företagna avskrivningarna inte ske. Verkel anser på grund häravden föreslagna regeln böra ändras så att återföringen äger rum underbeskattningsår då den oinskränkta En sådan utformnmg av regeln kan, framhåller verket vidare, leda tUlatt den skattskyldige lill följd av transfereringar av kapital till utlandetkommer att sakna tillgångar att bestrida den på grand av återföringen uppkomnaskatteskulden med. Verket anser emellertid att detla problem måste lösas påannat sätt än genom bestämmelser i annat problem som verket anser börauppmärksammas i detta sammanhang är möjligheten att kringgå återföringsreglernagenom att före utflyttningen låta ett partrederi byta beskattningsort. mening bör frågan om rätl beskattningsort närmare utredas innanutflyttningsfallen detaljregleras på sätt beredningen föreslagit. Ävenlänsstyrelsen i påpekar att möjligheterna att kringgåbestämmelsen genom atl förlägga partrederiets ledning till utlandet är storaoch att det därför är tveksamt om den av beredningen föreslagna bestämmelsenverkUgen kommer att bli tillräckligt effektiv. , som anser att denföreslagna regeln kommer att träffa fel personer, anser dock att åtgärderbehövs för ulflytlningsfallen. Det kan annars uppstå svårigheter att indrivaden skatt, som åvilar en skattskyldig, som flyttat utomlands och inle längrehar tillgångar i . Föreningen föreslår därför att skattskyldig, som isamband med utflyttning ur riket ansöker om tiUslånd att utföra kapital, fårkapitalutförseln begränsad så, att de kvarvarande tillgångarna med säkerhettäcker aktueUa och kommande skatteskulder. Beredningens förslag om återföring till beskattningi vissa fall av åtnjuten kontraktsavskrivning vid försäljning av andel ihandels- och kommanditbolag har rönt kritik från remissinstanserna. Åtskilligaremissinstanser framhåller att en sådan regel innebär avsteg från hittillsgällande beskattningsprinciper. Några remissinstanser anser detta avsteg varaså stort att den föreslagna regeln inte nu bör infogas i skattesystemet. Andraremissinstanser åter ställer sig mera positiva. Sålunda framhåUer länsstyrelseni alt det är angeläget att beredningens förslag genomförs medhänsyn till de möjligheter till definitiva skaltevmster som med nu gällanderealisationsvinstregler föreligger vid avyttring av andelar i handels- ochkonunanditbolag. pekar även på att befintliga partrederier annarskan komma att ombUdas till handels- eller kommanditbolag. Liksom flertalet övriga remissinstanser anserlänsstyrelsen i att beredningens förslag på denna punkt bryteren viktig princip inom inkomstbeskattningen och därför inger betänkligheter.Med hänsyn till att förslaget avser andelar i en klart definierad krets av handelsbolagoch då den föreslagna bestämmelsen enligt beredningens uttalande får ses somen provisorisk lösning i avvaktan på att förevarande 3 1972.1 saml. frågatas upp i ett större sammanhang, anser sig dock kunna godtaförslaget. Kammarrätten i , och i avstyrker beredningens förslag i dennadel. Kammarrätten finner den föreslagna konstruktionen av bestämmelseninnefatta en inkonsekvens i uppbyggandet av regelsystemet som ter sig främmandeför svensk rätt. genombrytande av principen för nu gällande regler i frågaom beskattning av delägare i handelsbolag skulle vålla svårigheter såväl vidavtal mellan enskilda som i rätlstvister mellan enskilda och det allmänna. Vidslutande av avtal mellan enskUda kan enligt kammarrättens meningrättsförluster uppkomma genom oriktigt bestämmande av köpeskiUing.Riksskatteverket anser atl regeln inte är tillräckligt analyserad och alt denpå olika sätt kan kringgås. Sålunda kan del föreligga risk för handel medandelar. Verket påpekar vidare att i jämförbara situationer, överlåtelse avandelar kommer alt beskattas hårdare än överlåtelse av aktier i fåmansbolagutan all något motiv kan anföras härför. i Stockbolms Vän uttalaratt man visserUgen är medveten om de obehöriga skattelättnader som kan uppnåsenligt nuvarande bestämmelser men anser alt beredningen inle tillräckligtutrett de praktiska konsekvenser en särbehandling av dessaförsäljningstransaktioner skulle medföra. En tänkbar lösnmg av frågan anserlänsstyrelsen vara att ändra reglerna om beskattning av realisationsvinstenligt förebild i de införda beskattningsreglerna vid överlåtelse av aktieeller andel i vinstbolag. NäringsUvets skattedelegation framhåller att omberedningens förslag genomförs, hänsyn måste tas till uppkommen förlust vidförsäljning av andelen. Beredningens påpekande, att bör beredavederbörande myndigheter inom skatte- och uppbördsväsendet före prövning avärenden om tiUdelning av emigrantvaluta tiUfälle att yttra sig, har tagits uppav några remissinstanser. i , som starktunderstryker värdet av beredningens påpekande, anser att det allmänna med ettsådant förfarande i viss omfattning torde kunna tUlförsäkra sig skattemedel somannars skulle försvinna ur landet. i län understryker betydelsenav att bör kontakta de myndigheter, som handlägger emigrantensskatter och uppbörd innan tUlstånd bevUjas för utförsel av valuta. Liknande synpunkteruttalas av i , Föreningen och LO. Näringslivets skattedelegation är däremot kritiskmot beredningens uttalande. Delegationen framhåller att en bedömning frånskattemässiga aspekterav ett tillståndsärende ligger helt utanför valutaregleringens syfte. anser att de ivalutalagen angivna gmnderna för valutaregleringen inte ger möjlighet att vidavgörande av valu-laärenden beakta också fiskala synpunkter. För att ocksåsådana hänsyn skall kunna tas torde enligt valutastyrelsens mening därför böraföreligga ett av godkänt uttalande från Kungl. Maj:t att hinder intemöter att vid prövningen av ärenden om iHldelning av emigrantvaluta beaktaäven huravida sökanden uppfyllt sina skatteförpUktelser. Beredningen har föreslagit att de nyabestämmelserna tiUämpas första gången vid taxering. Enligt flertaletremissinstanser talar principiella skäl mot en lagstiftning med retroaktivverkan. Några remissinstanser har dock med hänsyn tUl föreliggande speciellaomständigheter ansett sig kunna biträda beredningens förslag på denna punkt.Delta gäller länsstyrelserna i , , och Gävleborgslän saml och LO. Andra remissinstanser åter har ansett sig kunnagodta den föreslagna ikraftträdande bestämmelsen med viss modifiering. Sålundaanser i att det bör införas en dispensmöjlighet.Länsstyrelsen i samt Föreningen sig tveksamma till en retroaktiv tillämpning och anser endispensmöjUghet åtminstone bör övervägas i sådant fall. Föreningen taxeringsrevisorer, som finner det i hög grad angeläget attlagstiftningen tiUämpas redan vid taxering, ifrågasätter om inte deföreslagna bestämmelsema om överlåtelse av andel i handelsbolag bör träda ikraft först vid taxering. i anser att denya bestämmelsema bör träda i kraft tidigast från och med den dag beredningenspromemoria publicerades. Retroaktiv lagstiftning avstyrks av ,luftfartsverket, , i län, ABAerotransport, Svenska revisorsamfundet, , Sverigesadvokatsamfund, hantverks- och industriorganisation, näringslivetsskattedelegation, , . Sjöfartsnäringen är av stor betydelse för vårtland. spelar i förhållande tUl sin storlek en belydande roll i deninternationeUa sjöfarten. Den svenska varvsindustrin är f. n. näst störst ivärlden. följdav utveckUngen inom sjöfarten mot allt slörre och mer kapitalkrävande farlygoch de subventioner och lättnader, som beviljas rederinäringen i många länder,infördes bestämmelser om rätt till avskrivning på fartygskontrakt.Lagstiftningen gäUer t. o. m. . Enligt bestämmelserna fården, som driver rederirörelse eller yrkesmässigt fiske, göra avdrag föravskrivning på fartygskontrakt med högsl av det avtalade priset. Ar 1969utsträcktes bestämmelserna till att gälla luftfartsförelag i fråga omavskrivning på kontrakt som avser luftfartyg. Den skatteförmån som rederi- ochluftfartsföretag åtnjuter genom bestämmelsema om konlraktsavskrivning innebäratt avskrivningen tidigareläggs. Fartyg och luftfartyg får alltså vidlaxeringen avskrivas något snabbare än andra maskiner och inventarier.Företagen får på så sätt uppskov med beskattningen av vinslen. Denna kommer senareatl redovisas till beskattning med motsvarande högre belopp till följd av detlägre skattemässiga restvärdet. Etl expanderande rederiföretag kan med hjälpav denna metod rulla en skatteskuld framför sig under en följd av år genomsuccessiv anskaffning av nya fartygskontrakt. Systemet bygger emellertid påprincipen att nettovinsten från fartyget kommer att beskattas fullt ut. Delförhåller sig på samma sätt med av-och nedskrivningsrällen för inventarierresp. varalager i övrigl inom rö-relsebeskattningen. På grund av denna rätl harförelagen möjlighet att skapa avsevärda s. k. dolda reserver vid beskattningen.Dessa regler, som syftar tUl att tiUgodose förelagens behov av konsolideringoch stimulera tiU produktionstUlväxt, innebär också atl elt företag kan skjutabeskattningen av vinsten . Företagsskalteberedningen har i sin promemoriaangående vissa frågor vid beskattning av rederi- och luflfartsrörelse m. (Ds Fi 1972: 8) lagt fram förslag om en förlängning avkontraktsavskrivningsreglerna. härmed har beredningen föreslagitlagstiftningsåtgärder för att förhindra atl såväl dessa regler som de ordinarieavskrivningsreglerna utnyttjas för skatteflykt. Beredningen har funnit att den speciellakonkurrenssituation som råder inom rederi- och luftfartsnäringama liksom dentekniska och ekonomiska utvecklmgen i dessa branscher lalar för etlbibehållande av den särskUda rätten till kontraktsavskrivning av fartyg ochluftfartyg. Lagstiftningen bör enligt beredningens förslag också ifortsättningen tidsbegränsas och utsträckas alt gälla ,eller t. o. m. .