prop · FV0327 · 1972-12-31 00:00:00 — Nämnden framhåller att ensådan prioritering i och för sig är riktig, men att den får inte ske tillpriset av att stödet till imgdomsutbildningen tunnas ut. Studiestödet haralltid tillagts en starkt rekryteringsstimulerande effekt när det gäller eleverfrån mindre välsituerade hem och det skulle därför vara utomordentligtolyckligt om inkomstprövat tillägg och behovsprövat tillägg tillåts fortsättaatt minska. Ett flertal undersökningar visar liksom den redovisade tablån attden sneda rekryteringen till högre studier med ett förhållandevis mindre antcdelever från hem i socialgrupperna 2 och 3 kvarstår även om en viss förbättringskett. Studiehjälpsnämndenföreslår mot bakgrund av nämnda uppgifter följande förbättringar i fråga om inkomstprövattillägg, behovsprövat tillägg, resetillägg och studielån. Resetillägg utgår fr. o. m. enligt följande uppställning: Avstånd i km minst Resetillägg i kr. Statensjärnvägar har i skrivelse till Kungl. Maj:t begärt att få höjabiljettpriserna med . En motsvarande höjning av beloppen i de ohkaavståndsklasserna skulle innebära att resetillägg utgår med 70, 90, 120 resp.140 kr. 1964: 138 framhävde departementschefen det önskvärda i att resetilläggeni händelse av en höjning av järnvägstaxan snabbt kunde anpassas efterhöjningen. För att resetillägget skall bibehålla sin paritet gentemot priset påSJ:s månadsbiljetter vid en 20-procentig höjning, föreslår nämnden attresetillägget vid bifall till SJ:s förslag höjs enligt ovan angiven beräkning.Kostnadsökningen beräknas för /73 bli ca 6 milj. kr. Genombeslut av riksdag höjdes inackorderingstill-lägget från 100 till 125kr. I anslagsäskandena för /72 fann nämnden att dennya eftersläpningen med . () i förhållande till då gällande basbelopp . inte borde föranleda ytterligare höjning av inackorderingstillägget.Skulle emellertid en ny höjning av den allmänna prisnivån medföra ytterligarekostnader för inackorderade elever, borde enligt nämndens dåvarande meningfrågan om uppjustering av inackorderingstillägget tas upp till ny prövning.Nämnden anser att den inträffade kostnadsstegringen bör kompenseras genom enhöjning av ifrågavarande tillägg, vilket noga räknat således skulle innebära enökning . Ett ytterhgare motiv för en uppjustering utgörenligt nämndens mening det förhållandet att resetillägget i avståndsklassenminst föreslås utgå med . Detta kan då få den inte önskvärdaeffekten att elever som är bosatta på ett relativt långt avstånd från skolanavstår från att låta inackordera sig och i stället reser mellan hemmetoch skolan. Detta skulle vara ekonomiskt mer fördelaktigt men ur hälsosynpunktotillfredsställande. Nämndenföreslår att inackorderingstillägget höjs med ett avrundat belopp eller ,dvs. Kostnadsökningen beräknas för /73bli ca 5 milj. kr. Närdet gäller inkomstprövat tillägg konstaterar CSN att antalet inkomstprövadetillägg minskat mellan 1969/70 och 1970/71. Huvudorsaken till dettavar sänkningen av åldersgränsen mellan äldre och yngre elever från 21 till 20år. Man hade emellertid också funnit att den relativa andelen elever med inkomstprövattillägg under /70 minskat . Socialförsäkringsutskottetuttalade i sitt betänkande 1971: 12 att »frågan om höjning av inkomstgränsernaför erhållande av inkomst-och behovsprövat tillägg bör enhgt utskottets meningprövas med sikte på att förslag härom skall kunna föreläggas nästa årsvårriksdag. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t i samband därmed tar uppfrågan om uppräkning av dessa tillägg». Utfalletför /71 visar att utflödet i jämförelse med /70minskat med ca 3 milj. kr. har eftersläpningen i realvärdet för det inkomstprövadetillägget ytterhgare ökat. Det skulle nu krävas att detta tillägg höjs med 44 %för att komma i nivå med värdet . Nämnden framhåller att det ärytterst 1972: 27 16 angelägetatt såväl gränserna för beskattningsbar inkomst som tilläggsbeloppen bUrföremål för en justering. CSNföreslår beträffande det inkomstprövade tillägget att inkomst-gränserna höjsmed . i varje inkomstklass och att tillägget skall utgå enligt följandeuppställning Beskattningsbarink., kr. 010 000 10 10014 000 14 10022 000 (-f-2 000) (-F2 000) (-1-2 000) (-2000) (-f 2 000) (-h35) (-f20) (+10) F.n. utgår ett tillägg på . till det inkomstprövade tillägget för dem somhar syskon under . Nämnden föreslår att detta syskontillägg höjs med 10kr. , vilket skulle innebära ett förbättrat stöd förflerbarnsfamiljerna. Dentotala kostnadsökningen beräknas medföra ett ökat medelsbehov av ca 17 milj.kr. varav 6,5 milj. kr. faller på uppjusteringen av inkomstgränserna, ca 8milj. på höjningen av tilläggsbeloppen samt ca 2,5 milj. kr. på höjningenav syskontillägget. Föratt inhämta eftersläpningen i realvärdet för behovsprövat tillägg föreslog CSNi sina anslagsäskanden för /72 en höjning från 75 till 110 kr.Förslaget vann inte bifall. Utflödetav behovsprövat tillägg har minskat med ca 0,8 milj. kr. i förhållande /70. Detta beror i huvudsak på nedgången av antalet elever medhögsta inkomstprövat tillägg. Vidare har eftersläpningen i realvärdet för detbehovsprövade tillägget ytterligare markerats, varför det skulle krävas atttillägget ökas med för att värdet skall bU återställt. CSNföreslår för /73 att det behovsprövade tillägget ökas med 35 kr.till . Kostnadsökningen beräknas bli ca 3 milj. kr., varvidäven hänsyn tagits till att ett ökat antal elever beräknas bli berättigadetill behovsprövat tillägg om inkomstgränserna för det högsta inkomstprövadetillägget höjs i enlighet med nämndens förslag. Maximibeloppetför studielån höjdes till . Därmed kunde i normalfalletde s. k. äldre eleverna, dvs. de som är eller däröver, få ett studiestödsom tillsammans med det förhöjda studiebidraget var Uka stort som studiemedlenför eftergymnasiala studier. Föratt komma i paritet med studiestödet till eftergymnasiala studerande måstemaximibeloppet höjas tiU ca . vill medkraft hävda att de äldre studerandena på gymnasial studienivå måste hamöjlighet till samma totalstöd som studerande vid eftergymnasialaläroanstalter. Nämnden föreslår att maximibeloppet för studielån sätts till . från den 1 juH 1972. 1972: 27 17 sittförslag om bl. a. överflyttning av de s. k. äldre eleverna från studiehjälpssystemettill studiemedelssystemet. CSN påpekar att om detta förslag vinner bifall,bortfaller behovet av ett höjt maximibelopp. Studiehjälpsnämndenframför även förslag om att högre lånebelopp än maximibeloppet får beviljas omsynnerliga skäl föreligger. CSN pekar på att inomstudiemedelssystemet gäller att studiemedel kan utgå med högre belopp ännormalbeloppet, s. k. extra studiemedel, om synnerliga skäl föreUgger (16 §studiemedelsförordningen). Extra studiemedel beviljas för ränta på studielån,terminsavgifter om sådana förekommer, särskilt stora materialkostnader ochliknande kostnader om kostnaderna överstiger ett visst belopp. Vid nödvändigdubbelbosättning kan extra studiemedel utgå för de extra utgifterna. Extrastudiemedel är helt återbetalningspliktiga. För elever inom dengymnasiala utbildningen kan liknande kostnader uppstå. Speciellt bUr de extrastudiekostnaderna betungande för föräldrar med flera studerande barn. Nämndenanser det nödvändigt att möjUghet skapas till »extra studielån» för sådanakostnader. CSNberäknar kostnaderna för en höjning av studielånen till . till30 milj. kr. samt till 1 milj. kr. för beviljning av extra studielån. För yngre ogifta eleverskall enligt bestämmelserna i 20 § studiehjälpsreglementet vid bedömande avbehovet av studiekredit hänsyn tas jämväl till föräldrarnas ekonomiskaförhållanden. I specialmotiveringen till 20 § reglementet (prop. 1964: 138)sägs att en viss restriktivitet skall iakttas i hithörande faU. Förifrågavarande elevkategori fastställde nämnden en låneram av 4 000 kr.per läsår. För inackorderade elever fastställdes ramen till . CSNframhåUer att det är ytterst angeläget att en justering kan ske avifrågavarande beräkningsgrunder. Förstärkning av studiehjälpen kan därvid sketill elever, vars föräldrar har en beskattningsbar inkomst på . eUernågot högre om eleven har syskon. Kostnaderna för dessa ändradereduktionsregler beräknas uppgå till ca 6 milj. kr. 3.2Konsekvenser av familjepolitiska reformer Genombeslut av riksdag genomfördes ett system med statliga och kommunalabostadstillägg. F. n. utgår bostadstilläggtill familj med barn som helt eller delvis försörjs inom familjen.Beträffande de kommunala bostadstilläggen finns en kompletterande regel sominnehåller att hänsyn skall tas även till barn som åtnjuter förlängtbarnbidrag enUgt förordningen om förlängt barnbidrag eller studiebidrag enligt studie- 1972: 27 18 hjälpsreglementetunder förutsättning att familjen uppbar kommunalt bostadstillägg då barnetfyllde . Bostadstillägg kan utgå t. o. m. det kalenderår under vilketbarnet fyller , oavsett om tillfälligt uppehåll skett i studierna. Genombeslut av riksdag (prop. 1971:156, SoU 1971:45, rskr 1971: 327)ersätts fr. o. m. de gällande grundbeloppen ochtilläggsbeloppen i fråga om de statliga bostadstill-läggen av ett enhetligt inkomstprövatstöd med . för varje barn oberoende av bostadsstandard. Dessutomsker en kraftig förstärkning av de statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen. Den andel av hyran . som kompenseras genomtilläggen höjs från till . En uppräkning av de övre hyres-gränsernagörs till /mån. för familjer med ett eller två barn, /mån. förfamiljer med tre eller fyra barn och /mån. för familjer med fem ellerflera barn. Ipropositionen uttalade föredragande statsrådet följande beträffandekonsekvenserna för studiestödet. Jagvill i detta sammanhang beröra den situation som i bidragshänseende uppkommernär något av barnen fyUer . Det allmänna barnbidraget för detta barnupphör då från det följande kvartalsskiftet och upphörbostadstilläggets statliga del, vad avser detta bam. Om barnet studerar, börjari stället att utgå ett allmänt studiebidrag med . sammabelopp som barnbidraget räknat . Vidare har barnet möjlighet att fådel av de inkomst- och behovsprövade tilläggen inom studiehjälpen. De av migförordade nya grunderna för bostadstillägg aktualiserar vissa justeringar ifråga om de inkomst- och behovsprövade tilläggen fr. o. m. nästa budgetår för attmöjUggöra ökad samordning mellan de statliga bostadstilläggen och studiehjälpen.Överväganden härom pågår inom . Förslag avses kommaatt redovisas vid nästa års vårriksdag. Riksdagsbeslutetinnebar vidare att åldersgränsen beträffande bostadstillägg skall höjas till17 år. framhöll i sitt utlåtande (1971:45 s. 12) att deförändringar som måste ske av det studiesociala systemet för att åstadkomma ensamordning med bostadstilläggen bör kunna träda i kraft den 1 juU 1972. Maj:tbör för tiden därefter där så befinnes nödvändigt för vissa elevkategorier isyfte att eleverna skall kunna erhålla förmåner motsvarande minst de som nuutgår förordna om behövliga undantag i reglerna för bostadstilläggen. 1972: 27 19 3.3Centrala studiehjälpsnämndens förslag till reformer inom nuvarandestudiesociala system () föreslår i en skrivelse , efterförslag av en särskild arbetsgrupp inom nämnden, att studielån ur statligalånefonder och studielån med statlig kreditgaranti under vissa förhåUandenskall kunna konverteras till återbetalningspliktiga studiemedel, attstudiekredit enligt studiehjälpsreglementet vid bevillningstillfället skallomföras till återbetalningspliktiga studiemedel samt att s. k. äldre eleverinom gymnasieskolan och andra gymnasiala skolor överförs till studiemedelssystemet. F. n. finns ingensamordning mellan utbetalningen och förvaltningen av statliga studielån, statsgaranteradestudielån och återbetalnirigsplik-tiga studiemedel. Detta medför storanackdelar för den återbetalningsskyldige genom att amorteringsplanerna förstudielån inte harmoniserar med återbetalningsreglerna för studiemedel.Dessutom dubbleras kreditadministrationen för en och samma låntagare och dettakommer att gälla för allt fler personer vid oförändrade regler. Enligt CSNmedför en konvertering av studielån till återbetalningspliktiga studiemedel befogadeförbättringar för de återbetalningsskyldiga och ger också besparingar förstatsverket i fråga om återbetalningsadministrationen. CSN föreslår att rätttill konvertering bör gälla fr. o. m. och att konverteringenbör erbjudas följande grupper 1. personer, som har lån från allmännastudielånefonden enligt nyare regler (efter ) och som harstudiemedel, 2. personer, som har andra former av statligstudiekredit och som har studiemedel, 3. personer, som har lån från allmännastudielånefonden enligt nyare regler (efter ) och som inte harstudiemedel. Omkonvertering medges för dessa grupper får reformen verkan för alla studerandesom har både studiemedel och studielån oberoende av när lånet togs upp samt fördem som enbart har lån ur aUmänna studielånefonden, upptaget efter den 30 juni1964. Förslagetinnebär att överföring av lån till studiemedel bör ske ochatt det är den verkliga skuld som utestår ansökningsåret, somskall överföras till äterbetalningspliktiga studiemedel och som skall omräknastill antal basbelopp. Omräkningen föreslås ske med det basbelopp som gäller den1 januari året därpå. Studiestödsformernahar ändrats främst genom införandet av studiemedelssystemet under budgetåret1964/65. Dessutom har överflyttningen av olika utbildningsvägar från ettstudiestödssystem till ett annat före- Följden har blivit att en studerande under sinstudietid kan ha haft studiestöd enligt olika system. Vid återbetalning kan denstuderande därför aviseras om amorteringar och räntor eller avgifter frånflera olika instanser utan någon samordning. Vid en övergång till ett enda system byggt påstudiemedlens princip uppnås fördelar dels beträffande anståndsförfarandet,dels beträffande återbetalningens fördelning. Detta motiverar förslaget omkonvertering av äldre studiekredit till studiemedel. Dessutom uppnåsadministrativa förenklingar. De olika äldre låneformerna administreras dels avpostbanken, dels av de övriga kreditinstitut som lämnat ut lånen. Postbankenhar en särskild avdelning för studielån för de ca 160 000 låntagarna i allmännastudielånefonden och lånefonden för universitetsstudier. Även postbankensdatasektion och juridiska sektion är engagerade i verksamheten. Återbetalningenav avgifter i studiemedelssystemet handhas av centrala studiehjälpsnämnden medhjälp av ett datasystem hos DAFA (Datamaskincentralen för administrativdatabehandling) som enligt CSN kan klara av ytterligare låntagare. Varje studiemedelstagarehar ett eget konto, där för en viss merkostnad skuldkontot kan ökas medeventuella konverterade belopp. För nytillkommande konton uppkommer en vissmerkostnad. Konvertering av lån med äldre studiekredit måste ske efter ansökanfrån låntagarens sida eftersom skuldförbindelsen är ett privaträttsligt avtaloch inte utan vidare kan sägas upp från långivarens sida. CSN framhåller att konverteringenbör göras frivillig. Den stora gruppen när det gäller konvertering är de somhar lån i allmänna studielånefonden enligt nyare bestämmelser. Många av dessalåntagare fortsätter med studier vid utbildningar där studiemedel utgår.Eftersom efterfrågan på studiemedelsberättigad utbildning ökar, kommer antaletkollisioner vid samtidig återbetalning att öka betydligt. Erbjudande omkonvertering bör utsträckas till samtliga som erhållit lån ur allmännastudielånefonden efter med att denna låneformersätts med återbetalningspliktiga studiemedel. Förslaget kan genomföras i två etapper: dels konverteringav studielån till studiemedel, dels beviljande av all studiekredit i form avstudiemedel. När det gäller kostnadsbedömning av dessa etapper har arbetsgruppenkommit fram till att kostnaden för konvertering för gruppen I torde uppgå tillca 50 milj. kr. Detta är inte någon nyinvestering utan en överflyttning avmedel från en fond till en annan. För gruppen 2 kan man räkna med attkonvertering kommer att begäras för omkring 40 milj. kr. samt för grupp 3, dvs.en flyttning från allmänna studielånefonden, uppskattas summan till 180 milj.kr. Nyinvestering för konvertering av statsgaranterade studielån uppskattastill mellan 4080 milj. kr. Beträffande administrativa kostnader bör samordningenmedföra att statens kostnader för låneadministrationen hos postbankenminskar. Däremot kommer för CSN:s del att hos DAFA uppstå dels engångskostnaderför programmering och uppdatering m. m. avseende konverterade studielån, delslöpande kostnader för debitering och uppbörd av avgifter för dem som inte haråterbetalningspliktiga studiemedel. Vid uppstår kostnader förhandläggning av ansökningar om konvertering av studielån samt föransökningsmaterial och information om konverteringsmöjligheten. CSNföreslår en omföring vid bevillningstillfället av studiekredit för gymnasiala studiertill återbetalningspliktiga studiemedel. Arbetsgruppen har kommit tillslutsatsen att ett enda studiekreditsystem grundat på studiemedelssystemetsåterbetalningsregler bör genomföras så att inte samma komplikationer i sambandmed återbetalningen uppstår som redovisats tidigare. Gruppen antar att deflesta låntagare kommer att begära konvertering med hänsyn till de meraförmånliga återbetalningsregler som studiemedelssystemet ger. Dessutom undvikerman det administrativa merarbetet som ligger i att ett tidigare beviljatstudielån omvandlas till studiemedel. En rationaliseringsvinst som uppnås omstudiekrediten direkt integreras med studiemedelssystemet är attbetalningsanstånd vid fortsatta högre studier regleras automatiskt vidbevillning av studiemedel. CSN anser liksom arbetsgruppen att ett endaåterbetalningssystem för studiekredit bör inrättas. CSN påpekar därvid attreformen inte medför någon ändring av principerna för behovsprövningen avstudiekredit för gymnasiala studier. Rätten till avskrivning föreslås upphöraom studiekrediten beviljas med återbetalning enligt studiemedelssystemetsregler. Övergången till ett enda studiekreditsystem bör enligt CSN ske den 1juli 1972. CSN:s förslag innebär även en överföring av s. k. äldre elever inom gymnasieskolanoch andra gymnasiala skolor från studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet.I samband med de studiesociala reformerna gjordes gränsdragningenmellan studiehjälpssystemet och studiemedelssystemet så att tillstudiemedelssystemet fördes, förutom universitet och högskola, utbildningar somhuvudsakligen rekryterar elever från och där huvuddelen av elevernavar . Åldern var alltså en gränsdragningsfaktor. Följden blev att enmängd elever kom att hänföras till studiehjälpssystemet. Inom studiehjälpssystemetär eleverna uppdelade i två kategorier yngre elever och äldre elever. De äldreeleverna erhåller förhöjt studiebidrag. går gränsen föräldre elever vid . Det förhöjda studiebidraget beviljas och utbetalas avskolstyrelsen/rektor. Studielåneansökningarna handläggs av centralastudiehjälpsnämnden och låneutbetalningen sker genom postbanken. Detta medföri många fall en dubblering av både ansökningsförfarandet och handläggningen avansökning- 1972: 27 22 arnaoch utbetalningen av studiehjälpen vilket innebär merkostnader för samhället.Förmånerna för äldre elever inom gymnasial utbildning som saknarförsörjningsplikt mot barn är inte lika stora som för elever inomeftergymnasial utbildning bl. a. eftersom lånebeloppet inte i likhet medstudiemedlen är indexreglerat. Vidare är olikheten i fråga om den tid förvilken studiestöd utgår till nackdel för studiehjälpsta-garen trots att denfaktiska studietidens längd i många fall motiverar ett omväntförhållande. I fråga om återbetalningen av studiekredit har studiemedelstagarnabetydande förmåner som studiehjälps-tagarna f. n. saknar. Enligt CSN kan maninte längre åberopa administrativa och praktiska skäl för den nuvarandegränsdragningen efter skolform mellan studiehjälpssystemet ochstudiemedelssystemet. Tvärtom medför den nuvarande ordningen en orationellbehandlingsgång med dubblering av prövning och expediering av studiestöd i ettmycket stort antal fall. Administrativt skulle besparingen göras genom en överflyttningav aUa äldre elever i gymnasial utbildning tiU studiemedelssystemet eftersomhandläggning av både bidrag och studiekredit skulle ske av ett enda organ.Enligt CSN bör det inte heller uppstå några svårigheter hos skolstyrelsernavid en övergång till studiemedelssystemet eftersom eleverna redan nu byter stödformi 20-årsåldern inom studiehjälpssystemet. Åldernär ett enkelt kriterium för att avgöra om eleven är berättigad till studiehjälpeller studiemedel. CSN:s förslag innebär att alla elever som är ellerdäröver bUr behandlade helt lika oavsett om utbildningen är gymnasial eUereftergymnasial. Enligt CSN kan man vinna betydande fördelar inte baraadministrativt utan också reellt för de studerande genom de föreslagnaförbättringarna. När det gäller studiebidragsdelen av studiestödet medför reformenatt prövning mot egen och makes inkomst och förmögenhet, liksom nu generelltgäller inom studiemedelssystemet, tillkommer även för äldre elever inomgymnasial utbildning. CSN föreslår att s. k. äldre elever inomstudiehjälpssystemet fr. o. m. överförs tillstudiemedelssystemet. EnUgtstudiemedelsförordningen beräknas studiemedel för termin. Studiemedelsbeloppetär avsett att täcka studiekostnaderna per termin ellersammanlagt av . Någon minskning av beloppet sker inteäven om studietiden betydligt understiger . Inomstudiehjälpssystemet beräknas studiehjälpen för läsår eller kurs. Läsåromfattar , varav höstterminen fyra och vårterminen fem. Detta medföratt den som erhåller studiestöd enligt studiehjälpsreglementet vid läsårsbundenutbildning får studiehjälp , den som har kurstid om tio månaderfår studiehjälp och den som har en kurstid fårstudiehjälp . 1972: 27 23 Inomstudiemedelssystemet gäller med liknande variationer i studietiderna attstudiemedel alltid beräknas med lika stort belopp . Vissastudiesociala skillnader finns mellan elever i gymnasial utbildning ocheftergymnasial utbildning, t. ex. förekommer inom gymnasieskolan ofta friaskolmåltider och ibland fria läromedel. Det finns emellertid en mängd eleverinom den gymnasiala utbildningen som inte har dessa förmåner. CSN föreslår attstudiemedelsbeloppet för gymnasiala studier utgår med samma belopp per terminsom för eftergymnasiala studier. En överföring av äldrestuderande till studiemedelssystemet innebär att det förhöjda studiebidragetsom dessa studerande nu erhåUer utan behovsprövning inte längre kommer attutgå. Detta kommer att ersättas av bidragsdelen inom studiemedelssystemet.Denna bidragsdel prövas mot makes inkomst. Minskningen är Uka för bidragsdelensom för de återbetalningspUktiga studiemedlen. CSN framhåller att överföringenkommer att medföra att många särskilt kvinnliga vuxenstuderande mister debidrag de erhållit. CSN förordar därför kraftigt att studiemedelssystemetsregler rörande behovsprövningen mot makes inkomst prövas om i dettasammanhang. Behovsprövningsreglerna beträffande makes inkomst istudiemedelssystemet bör enligt CSN väsentligt liberaUseras i avvaktan påförslag års studiemedelsutredning. Enligt CSN:s förslag börstudiemedel kunna utgå även till dem som genomgår relativt korta kurser. F. n. har elever vidstatens skolor för vuxna i och rätt tillresekostnadsersättning. CSN föreslår att denna rätt behålls. Rätten till avskrivning avstudielån för gymnasial vuxenutbildning bör enUgt CSN upphöra att gälla då devuxenstuderande överförs till studiemedelssystemet eftersom den studerande inomstudiemedelssystemet får del av detta systems spärregel mot alltför högbetalningsbelastning. CSN gör följandesammanfattning av de förändringar som sker vid en överföring av äldre eleverinom gymnasial utbildning. Förbättringar för de studerande medför delsförändringen av den tid för vilken studiestöd utgår, dels utbyte avreduktionsregeln beträffande lärlingslön och motsvarande ersättning motinkomstprövning. Behovsprövning mot egen och makes ekonomi när det gällerstudiebidraget kan leda till att bidraget minskar.