prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Påbyggnadskurser för dessa studerande kommerdärför att kunna inledas vid oUka tidpunkter under denna termin. Institutetanser det inte realistiskt att genomföra ett särskilt intagningsförfarandetill dessa påbyggnadskurser, vilket skulle medföra att enstaka studerandesuccessivt tvingades lämna utbildningen, utan föreslår att samtliga elever fårmöjlighet att under återstoden av /73 genomgå påbyggnadskurs. Institutets for Isatta verksamhet Vid full utbyggnad skall institutetenligt gällande planer ha sammanlagt 140 studerande. Inom vardera årskursen ide tvååriga utbildningslinjerna har man därvid räknat med 52 studerande, varav16 i regi- och producentutbildning, 8 på var och en av linjerna föradministration, bildteknik och ljudteknik samt 6 på vardera linjen förscenografi och maskering. För påbyggnadskursen har man beräknat 8 studerande iregi och 4 studerande i vart och ett av områdena administration, bild- 5*1972. 1 saml Nrl. 1972:1 Bilaga 10 138 teknik och ljudteknik. Inom scenografi och maskeringavses inte påbyggnadskursförekomma. Institutet, som åberopar erfarenheterfrån det gångna arbetsåret, anser att den övervikt för studerande iregiutbildning som den planerade strukturen innebär i praktiken är ohållbar. Detekniska resurserna kommer inte att räcka tUl både för den övningsproduktionsom behöver anordnas då man vid fullutbyggnad (inkl. påbyggnadskursen) har 40 närvarande sådanastuderande och för utbildningsprogrammet vid övriga linjer. Bristen på balans mellan antaletstuderande vid olika utbildningslinjer för även med sig att den samverkanmellan linjema vid övningsproduktion som UtbUdningen förutsätter är svår attgenomföra utan att institutet får engagera utomstående arbetskraft. Institutetframhåller att framställning av program inom film och television normalt skeri arbetslag som innehåller färre representanter för regifunktionen och fler förde funktioner som representeras av de övriga utbildnmgslinjerna. på att arbetsmarknadens efterfrågan på regissörer inte ärstörre än på de övriga yrkesgrupper som institutet utbildar. Institutetföreslår därför, att studerandeanlalet på de olika linjema inom tvåårig utbildning skall göras lika. Vid var och en av desex tvååriga utbild-ningslinjema föreslås en intagning av 5 studerande årligen.Vid allmänna linjens ettåriga produktionstekniska gren föreslås enintagning av 16 studerande. Enligtplanema skall påbyggnadskursen vara öppen för såväl studerande vid institutetsom för sökande utifrån. För sistnämnda kategori skall påbyggnadskursen fungerasom fortbildning. Institutet pekar på att den mer omfattandeövningsproduklionen av ekonomiska skäl förlagts till påbyggnadskursen och attgenomgång av denna kurs därför är av stor betydelse för de studerandes framtidayrkesmöjligheter. Genom att studerandeantalet i påbyggnadskursen endast ärhälften så stort som i de tvååriga linjer på vilka den bygger, måste sannoliktett urval ske bland de sökande. Dessa omständigheter kommer enUgt institutetatt leda tiU en för utbildningen skadlig konkurrens mellan de studerande i dentvååriga utbildningen. Institutet anser vidare att den ettårigapåbyggnadskursen inte heller är särskilt väl lämpad som fortbUdning föryrkesverksamma. En orsak är att kursen blir alltför lång för att kunna passasin i de yrkesverksammas arbetssituation. Vidare anges att den breda inriktningmot de fyra medierna teater, film, radio och television, som en sådan kursmåste få, inte motsvarar de redan yrkesverksammasönskemål om fortbildning inom det »egna» mediet eUer viss komplettering inomett »angränsande» medium. Institutet föreslår därför attpåbyggnadskursen får samma studerandeantal som de lägre årskursema och atttiUträde för sökande utifrån möjliggörsendast i den mån elevplatserna inte fylls av kvalificerade sökande frånandra årskursen, Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 139 Som tidigare nämnts avses ingenpåbyggnadskurs förekomma inom maskering och scenografi. Institutet föreslår nuatt möjlighet till påbyggnadskurs skall finnas även för dessa Imjer. TUl följd avinstitutets förslag tUl ny utbUdningsstruktur uppkommer viss ledigutbUdningskapacitet som bör kunna utnyttjas för kursverksamhet, bl. a. för fortbildning av redanyrkesverksam personal inom teater, film, radio och television. Genomkursverksamhet bör institutet vidare kunna erbjuda utbUdning åt nya kategorier,t. ex. inspicienter och Ijus-sättare för teater, ITV-personal vid sjukhus,scenteknisk personal. För samarbetet mellan institutet och statens scenskolorär kursverksamhet en lämpUg form. På grund av den ökadeverksamhet som blir en följd av förslagen omutbildningens omfattning /73 behövs viss personalförstärkning.Institutionspersonalen föreslås av denna anledning öka med två nya tekniker.Vidare behövs en materialförvaltare. (+158 799 kr.) Den personalförstärkning som i övrigtföreslås omfattar en heltidstjänst som ledare för pedagogiskt utvecklingsarbete,en tjänst som huvudlärare i vart och ett av mediema teater, fUm, radio ochtelevision, en tekniker och en informationssekreterare. Vidare begärs medel förarvoden till skådespelare, motsvarande fem årsanstäUda. (+786221 kr.) TiU följd av institutetsutbyggnad behövs medel för förvärv av rätten tUl verk för övningsproduktionensamt för arvoden vid framstälhiing av läromedel (+67 000 kr. Lokalbehovet förscenografilinjen kan inte tillgodoses inom institutets nuvarande lokaler (+53000 kr. Undervisningskostnadernaökar genom den föreslagna ökningen av verksamheten (+661 715 kr. För försök med kursverksamhet vidinstitutet föreslås särskUda resurser (+150 000 kr. På grund av ökadförslitning och dä garantitiden iör den tekniska utrustningen har gått utuppkommer ökade kostnader för materiel-underhåU (+100000 kr. På grand av den ökadeverksamheten räknar institutet med ökade kostnader för reseersättningar ochexpenser (+61 000 kr. en ytterUgare höjning av medlen tiU reseersättningar för bevakning av dentekniska utvecklingen inom institutets område. I den föreslagna höjningen avexpensanslaget ingår också kostnader förframställning av läromedel samt för viss forskningsverksamhet. (+130 000kr.) Bidragetfrån beräknas öka med . Prop.1972:1 Bilaga 10 140 Verksamheten vid dramatiska institutetinleddes /71. Igångsättningssvårigheterna blev betydande och pågrund härav uppnåddes inte ett godtagbart utbildningsresultat under det förstaläsåret. Institutet bedriver därför under innevarande läsår viss kompletterandeutbildning. Genom att intagningen hösten1971 begränsades tiU 16 studerande, som togs in på den allmänna linjensproduktionstekiska gren, har institutet fått möjlighet att koncentrera sinaresurser på den kompletterande utbildningen. Den kompletterande utbildningen har förvissa studerande inneburit att utbildningstiden förlängs med upp tiU en termin.Jag har i min medelsberäkning tagit hänsyn tiU att delar av den utbUdning somenligt de ursprungUga planerna skulle vara avslutad under innevarande läsår nukommer att pågå . lägger fram vissaförslag till förändringar av utbildningsstrukturen vid institutet. Förslagenberör fördelningen av studerande mellan de olika linjerna i den tvåårigautbildningen och förhållandet mellan denna utbildning och den ettårigapåbyggnadskursen. Institutet föreslår att de olika ulbUdningslinjemainom tvåårig utbildning får samma antal studerande, nämUgen fem. Antaletstuderande i regiutbildning har förutsatts vara avsevärt större än påövriga linjer, vilket kan medföra svårigheter när det gäller att få de tekniskaresurserna att räcka till eller att sätta samman fungerande arbetslag av destuderande vid institutet i samband med övningsproduktion. Någraarbetsmarknadsskäl för att utbildningen av regissörer skulle vara större änutbildningen vid övriga linjer kan inte heller åberopas. För egen del biträderjag dramatiska institutets förslag att linjerna inom den tvååriga utbildningenbör få samma anlal studerande. Jag finner inte heller skäl att f, n, räkna med en annan dimensionering avantagningen liU första årskursen än den föreslagna. Institutet föreslår också att denettåriga påbyggnadskursen utökas till att omfatta lika många utbildningsplatsersom andra årskursen vid institutet. Vidare föreslås att tillträde tillpåbyggnadskursen i första hand skall förbehållas studerande vid dramatiskainstitutet. Förslaget motiveras med att nuvarande förhållanden leder till enkonkurrens om platserna i påbyggnadskursenvilket får en skadlig inverkan på den tvååriga utbildningen. Denettåriga påbyggnadskursen anges vidare vara för lång och för allmänt inriktadför att vara lämplig som fortbildning för redan yrkesverksamma. Behovet avfortbUdning på detta område bör i stället tiUgodoses genom att dramatiskainstitutet får anordna fortbildningskurser. Institutet begär medel för försöksverksamhetmed bl, a, sådana kurser. Dramatiska institutels förslag, som irealiteten innebär en oavbruten treårig studiegång vid institutet, kan jag integodta. Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 141 bör man i stället välja en lösning som innebär attgrandutbUdningen, liksom , är avslutad och attpåbyggnadskursen i dess nuvarandeform upphör. I dess ställe bör komma kortare eller längre kurser som i fråga om omfattning och innehåll äranpassade tiU de aktuella fortbildningsbehoven. Studerande som avslutattvåårig utbildning vid institutet bör, efter en tids yrkesverksamhet,tillsammans med andra yrkesverksamma, kunna tas emot i sådanafortbildningskurser. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attuppdra åt dramatiska institutets styrelse att lägga fram förslag till enomläggning av utbildningen fr. o, m, /74 enligt här angivnariktlinjer, I samband därmed bör styrelsen också överväga fördelningen avinstitutets totala resurser mellan grundutbildning och fortbildning. Institutetbör emellertid redan under /73 få möjUghet att pröva olikaformer av kursverksamhet, I enlighet med institutels förslag räknar jag med150 , för delta ändamål (5), föreslår att de 38studerande som under höstterminen 1972avslutar sin utbUdning inom den tvååriga studiegången skall beredastillfälle att gå igenom påbyggnadskurs under återstoden av /73, Dåpåbyggnadskursen i nuvarande form enUgt vad jag förordat skall upphöra, ärjag inte beredd att tillstyrka detta förslag. Vissa utbildningsbehov för dessastuderande bör under /73 kunna tUlgodoses inom den kursverksamhetsom institutet, enligt vad jag anfört, kommer att kunna anordna. De förslag jag nu fört fram om dramatiskainstitutet medför för /73 att det genomsnittliga antaletnärvarande studerande i etl- eller flerårig utbildning kommer att bli någotmindre än innevarande budgetår. Till viss del kommer institutets resurser atti stället tas i anspråk av studerande i kursverksamhet. Institutets styrelsekommer att lägga fram förslag om hur resurserna skaU utnyttjas. Utöverdet nyssnämnda beloppet till kursverksamhet räknar jag för nästa budgetårendast med sådana förändringar under detta anslag som följer av alt destuderandes antal och fördelning på årskurser ändras eUer som utgörkompensation för löne- och prisstegringar. Jag beräknar anslaget till 6 287 000kr. JaghemstäUer, att Kungl. att tiU /73 anvisa ett förslagsanslag av . B 66, Bibliotekshögskolan:Utbildningskostnader Nyttanslag (förslag) 2 488 000 tog statsmakterna ställningtUl vissa riktlinjer för utbildnmg på biblioteksområdet m.m. (prop. 1971:52,UbU 1971:19, rskr Prop.1972:1 Bilaga 10 142 EnUgt beslutet skaU en bibliotekshögskola inrättas i den 1 juH1972. Skolan skall svara för den egentUga yrkesutbildningen för bibUotekarier för verksamhet inomfolkbibliotek, forskningsbibUotek och skolbibliotek. Denna utbildningskall bli tvåårig och t. v. dimensioneras för en årlig intagning av 360studerande. Genom beslut den 16april 1971 bemyndigades chefen för utbUdningsdepartementet att tillkalla en organisationskommitté meduppgift att närmare planera utbildningen vid . Direktiven ärintagna riksdagsberätlelse. har den 10oktober 1971 i enlighet med sitt uppdrag gett in framställning om anslag /73 till . Lönekostnader för övrig personal Organisationskommitténföreslår att verksamheten vid bibUotekshög-skolan inleds hösttermmen 1972 och att 120 studerande då tasin tiU den tvååriga utbildningen. tas ytterUgare 120 studerandein. Under /74 avses intagningen till tvåårig utbildning bU 180studerande under vardera höst- och vårterminen. Under /75 kommerskolan att vara fuUt utbyggd. Antalet studerande kommer då att nå upp tiU 720. Verksamheten vidskolöverstyrelsens bibUoteksskola skaU enUgt statsmaktemas beslut upphöra den 1 juU 1972.För personer som enUgt hittillsvarande utbUdningsgång fuUgjort elevutbUdningmen inte gått igenom biblioteksskolan skall övergångsvis anordnas ettårigutbUdning vid i . räknar medatt intagningen tUl sådan ettårigutbildning behöver uppgå till 60 studerande och 60studerande . Därefter avses ingen jmtagning ske tiU ettårigutbildning. Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbHdnmgsdepartementet 143 Den tvåårigautbUdningen av bibUotekarier avses vara sammanhåUen under de tre första termmerna ochuppdelad på två linjer, en för folk-och gymnasiebibliotekarier och en förforskningsbibliotekarier, under den fjärde terminen. Organisationskommitténberäknar att av de 180 studerande som vid fuU utbyggnad skaU tas in varjetermin skall 150 följa UtbUdningen på linjenför folk- och gymnasiebibUotekarier och 30 UtbUdas på linjen förforskningsbibliotekarier. bör praktik ingå som ett led iutbildningen. Praktiken fördelas på två perioder, och under tredje terminen. beräkning av kostnadema för lärarpersonal ingår kostnaderna för skolledning.Kommittén föreslår att bibUotekshögskolanskaU ledas av en rektor, som skall biträdas av två studierektorer. Denena studierektorn skall fungera som biträdande utbildningsledare medan denandra skall svara för arbetet i samband med de studerandes praktik.Lärarpersonalen i övrigt föreslås öka successivt i takt med ökningen av antaletstuderande. Kommittén räknar med att denna personal skaU lönemässigt motsvarakategoriema universitetslektor, lektor och adjunkt. (kr.) I fråga om övrig personalanser organisationskommittén att fuU personalstyrka bör finnas redan vidstarten av den nya högskolan. För de administrativa uppgifterna föreslås entjänst som byrådirektör. Vid högskolansbibliotek behövs en tjänst som bibliotekarie och en tjänst som förstebiblioteksassistent. I övrigt föreslår kommittén en tjänst som kanslist, sjubiträdestjänster och två tjänster som expeditionsvakt. (+587 317 kr.) Behovet av medel för reseersättningar i samband med de studerandespraktik beräknas till sammanlagt . för studerande i ett- och tvåårigutbildning. Till reseersättningar för skolans personal föreslås . (+393 000 kr.) Organisationskommitténhar i särskild framställning hemstäUt att förhandlingar kommer tiU stånd medSvenska kommunförbundet om ersättning tiU kommuner för praktikhandledning av studerande inom . Iavvaktan på resultatet av sådana förhandlingar beräknas ett belopp för dettaändamål av . per praktikant och vecka (+121 500 kr. ' 5.BibUotekshögskolan kommer t. v. att inrymmas i tre skolbyggnader som har använts för detobligatoriska skolväsendet i kommun. I beräknuigen av lokalkostnaderna ingår även kostnaderna för en planerad nybyggd bibliotekspaviljongsamt för särskUt förhyrda föreläsningslokaler m. m. (+555 000 kr. Prop.1972:1 Bilaga 10 144 De riktlinjer förutbUdningen av bibliotekarier vid folkbibUotek, skolbibliotek och forskningsbibliotek somstatsmaktema tog ställning (prop. 1971:52, UbU 1971: 19, rskr1971: 189) innebär att utbildningen delas upp på två stadier. Det förstastadiet innefattar an-lingenuniversitets/högskoleutbildning eller yrkesverksamhet eller en kombinationav sådan utbildning och yrkesverksamhet. Det andra stadiet, den egentUga bibliotekarieutbildningen, skall utgöras av entvåårig yrkesinriktad utbUdning vid bibliotekshögskola. Enbibliotekshögskola skall inrättas i Boråsden , Högskolan skall t. v. dimensioneras för en årligintagning av 360 studerande. De allmänna behörighetskraven förtillträde till den egentliga bibliotekarieutbildningenskaU vara desamma som för tillträde till universitet. Därutöver skallsom särskilt behörighetsvillkor ställas upp krav på utbildning,yrkesverksamhet eller en kombination av bådadera av viss minsta omfattning somsammanlagt uppgår till eller är likvärdig med 80 poäng i filosofiekandidatexamen. Yrkesverksamheten skall ha fullgjorts inom område som är väsentligt för den yrkesutövning för vilken bibliotekarieutbildningenär avsedd, exempelvis inom bibliotek eller folkbildningsarbete. Den närmare planeringen av verksamhetenvid har uppdragits åt en organisationskommitté. Organisationskommitténskall på grundval av de av statsmakterna fastställda riktlinjerna utformaförslag till studieplaner och regler för tillträde till den tvååriga utbildningen,planera den ettåriga utbildning, som övergångsvis skaU anordnas för vissa studerande,överväga åtgärder för vidareutbildning, planera lokaler, inredning ochutrustning, föreslå åtgärder för att tiUgodose behovet av läromedel samt avgeförslag om organisation, personaluppsättning och resursbehov förbibliotekshögskolan, I prop, 1971:52 (s, 39) förordade jag,att t, v. ställs underuniversitetskanslersämbetets inseende. Högskolan bör vidare ledas av ensärskild styrelse, utsedd av Kungl, Maj:t, Jag avser att senare, efter förslagfrån organisationskommittén, återkomma till Kungl, Maj:t med förslag i dessafrågor. Jag räknar med att intagningen tilltvåårig bibliotekarieulbildning och övergångsvis anordnad ettårig utbildninginom ramen för den av statsmakterna fastställda utbildningskapaciteten skallfå i huvudsak den omfattning som organisationskommittén föreslår. har lagt framförslag till timplaner för ett-och tvåårig bibliotekarieutbildning, på vilkakommittén grandar sin beräkning av resursbehovet för undervisning m, m. Minberäkning av lärarlönekostnader för den tvååriga utbildningen bygger på denföreslagna timplanen. För den ettåriga utbildnmgens del räknar jag med att undervisningen skaU ha i huvudsak samma omfattning som f. n. Jaggodtar vidare organisationskommitténs förslag om praktikens omfattning ochinplacering i utbildningen. För den direktaledningen under styrelsen av verksamhet bör en tjänst som rektorinrättas . Tjänsten bör vara ordinarie med förordnande förbestämd tid. Maj:t bör begära bemyndigande att inrättaifrågavarande tjänst. För skolledningsuppgifterna bör också finnas en tjänstsom studiereklor (1). Huvuddelen av den personal som inte ärlärarpersonal bör enligt min mening anställas redan då verksamheten inleds. Jagräknar medel för en tjänst för handläggning av administrativa ärenden och förtvå tjänster för skötsel av . Jag beräknar vidare medel för fembiträdestjänster och två expeditionstjänster (2), I de delaranställnings- och arbetsvillkoren för personal är förhandlingsfrågor avser jagatt ge förhandlingsuppdrag. För reseersättningar till studerande isamband med praktik m, m. beräknar jag . harföreslagit att ersättning för praktikhandledning skall utgå till de bibUoteksom tar emot praktikanter. Ersättningens storlek kan fastställas först efterförhandlingar med . Sådana förhandlingar kommer attinledas. Jag beräknar tUls vidare medel i enlighet med kommitténs förslag (3,4), Genom att skolöverstyrelsensbiblioteksskola upphör i och med utgångenav innevarande budgetår minskar medelsbehovet under anslagen Bidrag tillfolkbibliotek och , Medelsberäkningen under dessa anslag ärgjord med hänsyn till detta. Med hänvisning iövrigt till den inledningsvis redovisade sammanställningen föreslår jag att ett nyttförslagsanslag med rubriken : Utbildningskostnader förnästa budgetår förs upp på riksstaten med ett belopp av . Jaghemställer, att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att vidbibliotekshögskolan inrätta en ordinarie tjänst som rektor, 2) till : Utbildningskostnader för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 146 : Undervisningsmateriel m. m. Nyttanslag (förslag) 450 000 Bokinköp m. m. 750 000 450 000 Undervisningsmateriel m. m. 950 000 450 000 föreslår att ettundervisningsbibUotek byggs upp vid bibUotekshögskolan.TiU skall föras över det bibUotek som f. n. finns vid biblioteksskola iSolna. Detta bibliotek omfattar ca 13 000 volymer. accepterat ett erbjudande från forskningsbibUoteksrådetsom innebär att rådet rekommenderar sma medlemmar att tiU bibUotekshögskolanöverlämna lämpUg litteratur ur forskningsbibliotekens dublettsamlingar.Därutöver behöver omfattande nyinköp göras. Behovet beräknas uppgå tillytterUgare 23 000 volymer. Kommittén beräknar kostnaden för uppbyggnaden avbiblioteket till 1 milj. kr. och föreslår att detta belopp fördelas så, att . anvisas redan innevarande budgetår och att . ställs tillförfogande under vart och ett av budgetåren 1972/73 och 1973/74. beräknarmedelsbehovet för bokinköp m. m. för nästabudgetår tiU dels . för uppbyggnaden av bibUoteket enUgt denangivna planen, dels . för de löpande kostnaderna för bokinköp ochbokbindning m. m. Kommittén räknar med en snabb försUtning av bibUoteket pågrund av den stora användning materialet kommer att få i undervisningen.Kommittén framhåUer vidare att det är nödvändigt med ett omfattande bestånd avperiodica, såsom referat-tidskrifter och bibliotekskataloger, vilka oftabetingar höga abonnemangspriser. För anskaffning av läromedel, bl. a.audiovisueUa hjälpmedel och hjälpmedel för undervisning i att . anvisas under en femårsperiod.Viss befintUg materiel avses bU överfördfrån bibUoteksskola. För årlig förnyelse av denbefintliga materielen beräknas . För undervisningen vidbibliotekshögskolan kommer tillgången på goda bibUoteksresurser att vara avstor betydelse. Jag förordar därför att ettundervisningsbibUotek byggs upp i anslutning till högskolan. TUls vidarebör vara huvudman för . 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 147 om definitiva organisatoriska anknytningbör behandlas närmare isamband med ställningstagande till kommande förslag årsutbUdningsutredning. Till undervisningsbiblioteket bör förasöver de boksamlingar som finns vidskolöverstyrelsens biblioteksskola. Enligt forskningsbiblioteksrådetsrekommendation kommer vidare viss litteratur att kunna tillföras biblioteketfrån olika forskningsbiblioteks dublettsamlingar. Därutöver behövs vissakompletteringar. Omfattningen av kompletteringsbehoven är beroende av bl. a. vad som i övrigt händer på biblioteksområdet.Forskningsbiblioteksrådet har i skrivelse föreslagit attett svenskt interurbanlånebibliotek för periodica skall inrättas. Rådet tarinte ställning till det föreslagna lokalisering. Förslaget kommeratt remissbehandlas. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att nu förorda en såomfattande och snabb uppbyggnad av undervisningsbiblioteketvid som organisationskommittén föreslagit. För kompletteringoch underhåll av beräknar jag sammanlagt ett belopp av . har begärt medelför att anskaffa bl. a. audiovisuellahjälpmedel och läromedel för undervisning i ADB. Dessa frågor börbehandlas i samband med beredningen av anslaget Inredning och utrustning avlokaler vid universiteten m. m. Med anledning av vad jag här förordatföreslår jag att ett nytt reservationsanslagmed rubriken : Undervisningsmateriel m, m, för nästabudgetår förs upp på riksstaten med ett belopp av . Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att till Bibliotekshögskolan:Undervisningsmateriel m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 148 Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.:Förvaltningskostnader 1970/71Utgift 2 788 981 1971/72Anslag 3 189 000 1972/73Förslag 3 678 000 I varje stift finns ett domkapitel somhandhar kyrkliga angelägenheter inom stiftet. De grundläggande bestämmelsernahärom finns i lagen (1936: 567) om domkapitel (ändrad : 580),