prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Utvecklingen av importen till de båda viktigasteavnämarländerna och visar i stort sett en liknandeutveckling. Den inhemska förbrukningen i dessa länder, som växte starkt underförsta , låg i stort sett stilla. Samtidigtkunde de inhemska producenterna öka sin andel av förbrukningen, vilketmedförde en minskning av pappersimporten. förefallerförbrukningen av papper i och framför allt i haminskat. I kunde den inhemska industrin fortsätta öka sinamarknadsandelar medan den brittiska pappersindustrins andelar av förbrukningenminskade. När papperskonsumtionen i vände uppåt täcktes uppgången till sin helhet genom ökad import och från 1970till ökade importen med 11 å 12 o/o trots en minskning av konsumtionen medomkring 4 o/o. Även i skedde en viss förbättring iförbrukningsutvecklingen men den västtyskapappersindustrin drog ned sin produktion som ett omslag inträffade iimportutvecklingen. En förklaring till att den inhemska produktionen i dessaländer drogs ned trots efterfrågeförbättringen kanvara en förskjutning i efterfrågan mellan olika kvaliteter. En annan kan varaett lageromslag huvudsakligen för importerat papper. Man kan också tänka sigatt den västtyska industrins konkurrenskraft markant försämrades genom utvecklingenav valutorna. Den svenska andelen av den brittiska importen synes ha minskatunder 1971, vilket sannolikt kan föras tillbaka på den starka konkurrensen frånde nordamerikanska producenterna. Kraftigakapacitetstillskott torde varit orsak till minskningen i råvaruländerna ochstora produktionsöverskott i och torde varit orsaken tillminskningarna av den svenska exporten till råvaruländerna 19701971. Under1971 minskade också den kraftigt fluktuerande exporten till . Dentotala exporten av papper exklusive tidningspapper blev därigenom i stort settoförändrad 19701971. 1972: 90 68 Exporten av tidningspapper ökade 19701971 med 3 1/2 o/oefter av mycket kraftiga ökningar. Medan exporten till kraftigt visade exporten till en betydande tillväxt.Troligen ökade importbehovet i starkt under senare delen av1971 genom nedläggningar av produktion av tidningspapper. Med deutsikter för produktion och konsumtion som presenteras i kapitel II väntas förbrukningen av papper iStorbritannien fortsätta expandera . torde den brittiskapappersindustrin fortsätta förlora marknadsandelar, vilket skulle betyda enkraftig importtillväxt. Med hänsyn till att den amerikanska efterfrågan påpapper borde stiga i snabbare takt än är det troligt attden svenska andelen av den brittiska importen ökar av nedgång. Medantillväxten av pappersexporten till kan förutses tillta 19711972kan man med hänsyn till den fömtsedda fortgående dämpningen av efterfråganåtminstone få räkna med en ytterst måttlig ökning avexporten till . Detta gäller även exporten till övriga EEC-länder.För råvaruländerna antas en ökad amerikansk förbrukning leda till attmöjligheter till vissa ökningar av den svenska exporten öppnar sig. Med hänsyntill att efterfrågesituationen för tidningspapper och träfiberplattor bedömssom något svagare än för annat papper beräknas den totala exporten av papperöka med 6 1/2 o/o i volym 19711972. Trots det svaga efterfrågeläget genomfördes vissaprishöjningar under loppet av 1971. Exportpriserna steg 19701971 med 3 1/2 o/ooch med hänsyn till de prishöjningar som företogs fömtsesexportpriserna stiga med 3 o/o 19711972. Bedömningenom en fortsatt ökad ekonomisk aktivitet i under första halvåret 1973innebär att man kan räkna med en allt mer ökad förbmkning av papper. Med dennabedömning borde den svenska exporten av papper komma att stiga i relativt snabbtakt . Exporten av järnmalm uppgick till 26 1/2 milj.ton, vilket innebär en nedgång med knappt 2 milj. ton jämfört m.ed 1970.Orsaken till den låga utförseln var den kraftigt minskade stålproduktionen ide viktigaste avsättningsländerna, framför allt ochStorbritannien. Den svenska andelen av import av järnmalm harsannolikt ytterligare sjunkit och torde ha legat lägre än såväl 1969som 1970. Troligen har de exceptionellt låga fraktsatserna en stor andel idenna utveckling genom att de transoceana gruvornas cif-priser härigenomkommit att ligga under de svenska 1 Reviderad nationalbudget för 69 Devalveringen av dollarn vidgade ytterligaregapet mellan transoceana och svenska malmpriser. För totala malmexporten noteras en volymminskning med ca 41/2 o/o eftersom exporten av övriga steg med ca 3 1/2 o/o i volym. förutses ett omslag ijärnmalmsexporten komma att inträffa. Malmlagren på kontinenten var i slutet av1971 fortfarande stora och en lageravveckling kananses trolig genom en fortsatt låg malmimport och ökad stålproduktion. Påstålsidan synes lageravvecklingen hos konsumenter och mellanhänder ha upphört.Detta borde medföra en vändning uppåt i stålefterfrågan möjligen redan underförsta . Även i borde efterfrågan 1972 hamöjligheter att bli bättre än 1971. Den svenska malmexporten skulle därmed ligga på enförhållandevis låg nivå för att sedan öka relativtkraftigt . Exportvolymökningen förutses bli 1 1/2 o/o 19711972. Priserna antas bli i det närmaste oförändrade jämfört med . bedöms stålkonjunkturen vara påuppgång. De svenska malmleveranserna beräknas därmed fortsätta att ökaeftersom då också de negativa verkningarna av lageravvecklingen under 1972torde vara borta. Priserna kommer dock troligen att bli lägre än . Den svenska exporten av järn och stål, som till följd avdet försvagade avsättningsläget utomlands låg i stort sett stilla under 1969och 1970, minskade under såväl första som . Nedgången19701971 uppgick till 5 o/o i volym. På grund av den även i starktförsvagade efterfrågan ökade emellertid exporten av handelsstål med ungefär 51/2 o/o efter en ökning med 3 1/2 o/o 19691970. Det betyder att det tidigaremönstret med en stark utbudseffekt på exporten av handelsstål upprepades under1971. Det ökade exportutrymmet för handelsstål avspeglas i en ökning av desvenska andelarna av de nordiska ländernas import av stål. minskadeemellertid den totala efterfrågan på järn och stål i de nordiska ländernakraftigt 19701971 sannolikt som en följd av en stark lagernedskärning varför exporten till dessa länder minskade något. Exporten av specialstål, som minskade med 1 o/o 19691970,föll med 5 1/2 o/o 19701971. Bakom minskningarna under de två senaste årenligger den fallande utländska efterfrågan i ochunder 1971 i . Så t. ex. har exporten av stål till sedanmitten av 1970 minskat i allt snabbare takt och exporten till föllunder loppet av 1971. Däremot vände exporten av stål till Förenta staternafrån en nedgång till en Prop.1972: 90 70 uppgång , vilket var en följd av den ökadeproduktionen inom verkstadsindustrier. Den svenska exportentill råvaruländerna ökade relativt kraftigt 19701971, vilket kan ses motbakgrund av den minskade förbrukningen av stål i och nedgången avexporten till . Prisläget var totalt sett relativt stabilt under 1971.Exportpriserna på handelsstål synes ha stigit något medan priserna på rostfriaprodukter sjönk kraftigt efter de exceptionellt höga noteringarna i början av1970. Priserna på den totala exporten av järn och stål sjönk med knappt 3 1/2o/o 19701971. Till grund för bedömningen av exportutvecklingen 19711972ligger den av utförda exportenkätenför järn- och stålverk. Järn- och stålverken överskattade så sent som ioktober/klart exportutfallet och prognoserna hadedessförinnan efter hand justerats ned. Exporten av järn och stål till Förentastaterna, och blev lägre än vad företagen räknademed. Däremot blev utfallet något gynnsammare än beräknat beträffande exportentill de nordiska länderna och . förutser de svenska järn- och stålverken envändning uppåt i exportutvecklingen. Man räknar med en ökning av exportvärdet1971 1972 med 12 o/o. Absolut sett har man dock i stort sett behållit detvärde man angav /. Företagen har justerat upp sina planeroch förväntningar vad gäller exporten till de nordiska länderna,och medan man blivit något försiktigare beträffandeexportmöjligheterna till och . Orderläget, som det framgår av exportenkäten, förbättradesnågot års sista månader men orderstockarna är fortfarande små. Medhänsyn till att exportutvecklingen vände brant uppåt års förstamånader och att ett kraftigt omslag i efterfrågan på stål i de nordiska ländernakan förutses har exportmöjligheterna för de svenska järn- och stålverkenbedömts som något ljusare än vad de själva har gjort och exporten av järn ochstål beräknas därmed öka med ungefär 13 o/o i värde 19711972. Exportprisernaför järn och stål förutses stiga svagt under loppet av 1972, vilket innebär attde i stort sett ligger kvar genomsnittsnivå . Exportvolymenskulle därmed öka med ca 12 1/2 o/a 19711972. bedöms exporten av järn ochstål fortsätta att expandera i relativt hög takt. Enkäten redovisar i sinauppgifter om orderingång och orderstock dock inga teckan till uppsving underförsta , men den konjunkturbedömning som ligger till grund förexportprognoserna tyder på en stålförbrukning på klar uppgång. Man kanemellertid räkna med en markant uppbromsning av exporten av 1 Reviderad nationalbudget för 71 handelsstål eftersom deninhemska efterfrågan då mer markerat bör vara på väg uppåt. Exporten avspecialstål beräknas däremot expandera i snabb takt . Den svenska exporten av övriga metaller ökade 19701971med 14 1/2 o/o i volym. Under intryck av det internationella prisfallet föllexportpriserna med nästan 18 o/o. Den kraftiga nedgången i den svenska efterfrågan under1971 medförde uppenbarligen att de inhemska producenterna av metaller ochmetallhalvfabrikat avsatte en större del av produktionen än normalt påexportmarknaderna. De största volymmässiga ökningarna uppvisar exporten avnickel, aluminium och bly. De mest expansiva marknaderna varVästtyskland och . Till exporterades endastobetydliga kvantiteter bly tog denna marknad nästan hälften av densvenska blyexporten, Även aluminiumexporten till visar enexceptionell ökning. Till exporterades stora mängderkoppar. Året innan var exporten obetydlig. En uppgång av den inhemska efterfrågan beräknasleda till att tillväxten av exporten av övriga metaller 19711972 blir betydligtlägre än 19701971. Därtill kommer att den internationella marknaden förexempelvis råaluminium, trots en beräknad efterfrågeupp-gång, antas komma attpräglas av ett fortsatt utbudsöverskott, vilket medför svårigheter att avsättastörre svenska exportkvantiteter än . Den svenska exporten av övrigametaller fömtses därför öka med 1 o/o i volym 19711972. Vid ett internationellt konjunkturuppsving är det däremottroligt att överskottslagren av många metaller ganska snabbt försvinner, vilketborde leda till att priskurvan vänder uppåt. En tendens till prisökningar kundeockså konstateras . Här har dock antagits att priserna på deflesta metaller förblir pressade åtminstone . Förobearbetat aluminium torde priserna förbli låga eftersomsannolikt världsproduktionen ökar mer än kon sumtionen. Prisindex för övrigametaller antas öka med drygt 3 1/2 o/o 19711972. torde priserna stiga kraftigt bortåt 10 o/o om det förutsätts att det råder en väl utbildad högkonjunktur iVästeuropa och . Exportvolymen borde också ligga något högre änandra , vilket hänger samman med att det internationellautbudsöverskottet för aluminium och koppar då kan beräknas minska och lämnautrymme för ökade svenska exportleveranser. Prop.1972: 90 72 Efter den mycket kraftiga ökningen under loppet av 1969och 1970 mattades tillväxten av verkstadsexporten markant under första halvåret1971. Uppbromsningen berörde samtliga viktiga avsättningsländer utom Danmarkoch . Beträffande var leveranserna av flygplan mycketstora , vilket nästan helt förklarar den fortsattsnabba exportökningen medan exporten till hölls uppe av högaleveranser av personbilar. Den kraftiga nedgången av exportillväxten förverkstadsprodukter torde i huvudsak ha varit en följd av den minskadeinvesteringsaktiviteten och den mattade produktionstillväxten i ,vilket kom till synes i exportorderingången till den svenska verkstadsindustrinredan under andra halvåret 1970. Från första minskade exporten ivolym räknat med nästan 4 o/q. Bl.a. var leveranserna av flygplan betydligt lägre än ochäven exporten av personbilar minskade påtagligt. Nedgången avpersonbilsexporten avspeglas i en minskning av exporten till staterna.Personbilsexporten till torde hablåsts upp genom forcerade leveranser före den nära långahamnarbetarstrejken på den amerikanska östkusten. Nedgången av den totalaverkstadsexporten torde emellertid främst ha variten effekt av den minskade efterfrågan i de västeuropeiska länderna enefterfråge-nedgång som blev särskilt utpräglad vad gällermaskininvesteringarna. Som grund för bedömningen av exportutvecklingen under 1972och har den av i februari 1972utförda exportenkäten för verkstäder använts. Sedan den föregående enkäten ioktober/har verkstadsindustrin blivit något mer optimistiskbeträffande exportutsikterna och räknade med att kunna öka sinexport med 8 1/2 o/o i värde 19711972. Det är framför allt de mindre företagen(de med färre än 200 anställda) som justerat upp sina planer och förväntningarsedan oktober/. Den ökade optimismen hos de största företagenhänför sig i huvudsak , vilket sannolikt avspeglar eni enkäten angiven markant uppgång av orderingången under andra halvåret 1971avsedd att levereras . Däremot har företagen dragitned sina exportförväntningar beträffande . Orderläget fördetta halvår liksom som helhet är fortfarande relativt svagt. Verkstadsföretagen räknar med att öka sin export tillStorbritannien och mycket kraftigt 19711972 medan de är mindre optimistiskabeträffande exporten till och . Vad gäller exporten till leveranserna av flygplan nästan helt 1 Revideradnationalbudget för 73 från1971 till 1972, vilket verkar starkt neddragande på exportutvecklingen19711972. Med hänsyn till attinvesteringsutvecklingen i , som framgår av kapitel II, kan fömtses svänga uppåt och attorderingången var relativt hög harverkstadsindustrins planer och förväntningar som de kommer till uttryck ifebruarienkäten bedömts som rimhga. Den av företagen beräknade kraftigatillväxten av exporten till torde förutsätta en markantinvesteringsuppgång och en minst lika kraftig ökning avpersonbilsexporten 1972 som 1971, vilket dock bedömts som mindre troligt. Ävenexportmöjligheterna till synes ha överskattats något.Investeringarna i maskiner i väntas falla under första halvåret1972 och produktionstillväxten torde bli förhållandevis svag. Däremotförefaller verkstadsföretagen ha varit för pessimistiska beträffande exportentill de nordiska länderna. Erfarenheter från tidigare exportenkäter visar attföretagen vanligtvis underskattar den faktiska exportutvecklingen till Norge.För 1972 torde detta förhållande även gälla . Medhänsyn till att efterfrågeläget i såväl som i övrigt intetorde medge ett tillnärmelsevis fullt kapacitetsutnyttjande i den svenskaverkstadsindustrin kan man räkna med att exporten tillråvaruländerna, som har visat en i viss mening mot-konjunkturellutveckling, även ökar förhållandevis kraftigt. Företagen är relativtförsiktiga på denna punkt vilket har föranlett en uppjustering av företagensplaner och förväntningar för exporten till råvaruländerna. Exportenav verkstadsprodukter väntas således ånyo vända uppåt under första halvåret1972 och accelerera under loppet av året. Exportökningen beräknas uppgå till 81/2 0/0 i värde 19711972. Underförsta förutses exporten i värde räknat öka i förhållandevissnabb takt. Företagen har regelmässigt underskattat den faktiska exporten vidprognoser på tre halvårs sikt, vilket har varit anledningen till en relativtkraftig uppjustering av enkätprognosen för . Exportprisernakalkyleras stiga betydligt långsammare än ochprisstegringstaken förutses bromsas upp än mer under första halvåret 1973.Uppgången 19711972 beräknas till 41/20/0. Exportvolymen skulle därmed öka med 31/2 0/0 19711972 med en tilltagande tillväxt under loppet av 1972 och underförsta beräknas en volymökning av verkstadsexporten med en årstaktpå 14 1/2 0/0. 3t 1972.1 saml. 1972: 90 74 Densvenska exporten av livsmedel steg 19701971 med ca 29 1/2 0/0 i volym. Denkraftigaste ökningen uppvisar spannmålsexporten till följd av de storaskördarna 1970 och 1971. Även exporten av oljefrön steg kraftigt. Exporten avköttvaror fortsatte totalt sett stiga genom en stark uppgång av exporten avfläsk. Utförseln av icke-reglerade livsmedel steg i ungefär samma takt19701971 som 19691970 eller med ca 19 0/0 i volym. De kraftigaste ökningarnastår här fodermedlen och tobaken för. förutsätts attväderlek och övriga yttre faktorer blir "normala". Detta innebär attframför allt spannmålsexporten blir lägre än . Eftersom ca hälften avspannmålsexporten års saluöverskott faller på första halvåret 1972förblir dock utförseln relativt hög . Exporten avkött och fläsk torde gå tillbaka eftersom produktionen av speciellt nötköttförutses sjunka något. För exporten av icke-reglerade livsmedel bedöms en lägretillväxt än under de två föregående åren som trolig. Totala livsmedelsexportenberäknas därmed minska med ca 4 0/0 i volym. Priserna på framför allt spannmålförutses sjunka något och priserna för hela livsmedelsexporten bedöms kommaatt ligga ungefär 10/0 års genomsnittsnivå. Under första halvåret 1973fömtses värdet av utförseln bli något lägre än under andra halvåret 1972.Exportvolymen väntas sjunka med några procent som prisema antas stigatill följd av en viss återhämtning i spannmålspriserna. Tillväxtenav exporten av övriga varor halverades i det närmaste 19701971 jämfört med19691970. Ser man till utvecklingen av övrigvaruexporten exklusive bränslenoch vapen blir uppbromsningen än mer markant. Den dämpade ökningstakten under1971 mest påtaglig hade främst sin grund iefterfrågeav-mattningen i de nordiska ländema. Importen av övriga varor tillDanmark och stod i det närmaste stilla 19701971, medan importen tillNorge fortsatte expandera om än i långsammare takt än 19691970. Till följd avovanligt kraftiga andelsvinster i de nordiska ländernas import kunde densvenska exporttillväxten dock hållas förhållandevis väl uppe. Andelsvinsternatorde till en del ha varit en följd av nedgången av den inhemska efterfrågan,vilket bör ha lett till ökade ansträngningar på de dominerande marknaderna. Den osedvanligt långsammaexporttillväxten var dock framför allt en följd avden minskade efterfrågan i . I linje med konsumtionsuppgångenunder 1 Revideradnationalbudget för 75 expanderadeden svenska exporten av övriga varor till avsevärt under loppetav 1971. ökningen av tillväxten för den totala övrigvamexporten var till stordel också hänförlig till ett omslag i bränsleexporten. Medhänsyn till de efterfrågeprognoser som presenteras i kapitel II beräknasexporten av övriga varor (exkl. vapen och bränslen) till de nordiska ländernaöka i stort sett i samma takt som . I förutsesefterfrågetillväxten försvagas något och importen till hämmas avimportavgiften. Exportmöjligheterna på borde öka i takt med en uppgångi produktion och konsumtion. Denuppdragande faktorn för övrigvaruexporten beräknas emellertid bli det fortsattauppsvinget i . Den privata konsumtionen sköt fart redan i slutetav och någon dämpning torde inte vara att emotse även om kolstrejken kanha medfört ett visst produktionsbortfall. I EEC-länderna och framför alltVästtyskland beräknas efterfrågan komma att växa långsammare änunder 1971, vilket medför en lägre exporttillväxt för övriga varor. Tillsammansmed ett omslag i vapenexporten från en nära nog fördubbling 19701971 tillminskning 19711972 och en oförändrad export av bränslen resulterariänderbedömningarna i en exportökning för övriga varor totalt med 6 0/0 i volym19711972. Med den bild av efterfrågeutvecklingen i utlandet som ges i kapitel II innebärprognosen en ökad exporttillväxt under loppet av 1972. För första halvåret 1973implicerar detta att exporten av övriga varor kan komma att växa i takt medtillväxten under (14 1/2 0/0). Exportprisernasteg förhållandevis kraftigt under 19701971. och första hälften av1973 torde prisutvecklingen bli lugnare. Dentotala fartygsexporten uppgick till . en ökning medca 150 milj. kr. De svenska varvens leveranser av nybyggdafartyg till utländska redare ökade från ca . 1970 till ca 1,6miljarder kr. Av de nybyggda fartygens totala leveransvärde avsåg ca 800/0 beställare i och . Exporten av begagnade fartyg, sombl. a. innefattade den till sålda kryssaren , minskade dock med50 milj. kr. Tillgrund för beräkningarna för exporten av nybyggda fartyg ligger den imars av utförda varvsenkäten. Enhgt denna uppgårvarvens totala inneliggande orderstock avseende leveranser andra halvåret 1972och framåt till . Varvens totala inneliggande orderstock, somsuccessivt ökat från . ioktober 1971, minskade således med 800 milj. kr. mellan och mars1972. värdet för nybyggda fartyg 1972 har utifrån enkätenberäknats bli i stort sett oförändrat jämfört med . De nybyggda fartygenkommer huvudsakligen att levereras till , och . Exportenav begagnade fartyg har antagits öka något 19711972. Den totala exportenskulle därmed värdemässigt bli i stort sett oförändrad 19711972. kommer fartygsutförseln, enligt varvsenkäten, ligga på enrelativt hög nivå. Importen 1971 och 1972 Den svenska importen som ökade med drygt 9 1/i volym1969 1970 föll tillbaka med närmare 5 1/19701971. Nedgången låg helt påförsta halvåret, då importvolymen säsongrensat sett minskade med ca 5 o/ojämfört med . Mellan halvåren ökade åter importennågot. med den volymmässiga tillbakagången steg importprisindex med5 1/19701971. Således kom importvärdet att bli endast obetydligtlägre än för året innan. Nedgången av importen är till stor del avhängig av denmycket kraftiga minskningen i industrins investeringar i råvaror ochhalvfabrikat Tabell ni: 2. Importutvecklingen för olika vanignipper19701972 Procentuell förändring från föregående år -4,8 -5,5 -7,5 -6,5 -1,5 -1,6 -0,2 -4,0 -4,4 -0,5 -0,8 -3,9 -3,2 -10,1 Totalt, exkl. fartyg, flyg- -5,2 Fartyg, flygplan, vapen -16,9 -5,4 -3,4 -9,7 -3,9 -5,5 Anm. Samdiga uppgifter är prognoser.Värdeuppgiftema är avrundade till närmaste hela 5-resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . 1 Revideradnationalbudget för 77 under1971 som följde efter den starka ökningen omslaget belöpte sigtill ca 3 1/. Effekterna härav på importenförstärktes ytterligare av den under loppet av 1971 nedåtriktadeproduktionsutvecklingen inom industrin med åtföljande låg förbrukning avinsatsvaror. Således kom importminskningen för gruppen andra industriråvaroratt uppgå till 4 1/, vilket svarade för 1/3 av totala importnedgången. Övrigadelar av den inhemska efterfrågan utvecklades mycket svagt speciellt . Den privata konsumtionen sjönk,byggnadsverksamheten avtog påtagligt och maskininvesteringarna stagnerade.Detta efterfrågebortfall fick som framgår av tabell 2 tydliga återverkningar påimportutvecklingen samtliga användningsgrupper minskade volymmässigt. Importenav verkstadsprodukter minskade med 3 å 3 1/2 0/0 1970 1971. Nedgångenkoncentrerades , då importen minskade säsongrensat settmed 4 1/2 0/0 för att därefter öka mellan halvåren med . Främst vardet personbilsimporten som präglade utvecklingen för hela gruppen. Importen avpersonbilar minskade kraftigt . föll importen tillbaka ytterligare för att sedan öka mycketstarkt. Samma utveckling uppvisade övriga konsumtionsvaror av verkstadstyp även om svängningarna här ej var lika drastiska. Nedgången i den privatakonsumtionen har starkast drabbat varaktiga konsumtionsvaror av vilkaverkstadsprodukter utgör en betydande del. Minskningen i importen av dessavaror blev också följdenligt betydligt starkare än för övriga konsumtionsvaror.1971 års svaga investeringsaktivitet ledde till att importen avinvesteringsvaror minskade med i volym. Importandelen av de under 1971genomförda investeringarna var något lägre än , vilket troligensammanhänger med att verkstadsindustrins leveranskapacitet höjdes i sambandmed sjunkande orderingång från såväl hemma- som exportmarknaderna.