prop · FV03137 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1951: 649) omstraff för vissa trafikbrott, m. m.; given den 3 november1972. Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagdautdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden och lagrådets protokoll,föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande liU riksdagenföredragande departementschefen hemställt. I propositionen redovisas huvuddragen av dengenomgripande översyn och omarbetning av vägtrafiklagstiftningen som f. n. pågårinom . Avsikten är att den nuvarande lagstiftningen,främst vägtrafikförordningen (1951: 648) och vägtrafikkungörelsen (1951: 743),skaU ersättas av kungörelser för olika delområden. I della sammanhang planerasäven en särskild kungörelse med bestämmelser om terrängfordon och om trafik iterräng. Propositionen innehåller förslag tiU vissaredaktionella ändrmgar i lagen (1951: 649) om straff för vissa trafUcbrotl,lagen (1929: 77) om trafikförsäkring å motorfordon och lagen (1971: 52) omskatterätt och länsrätt. Vidare föreslås att bestämmelserna i förstnämnda lagom ansvar för vårdslöshet i trafik och s. k. smilning skall gäUa även den somför motordrivet fordon utanför väg. Propositionen innehåller också förslag liUen av de planerade körkorlsreglerna föranledd jämkning av bestämmelserna omstraff för olovlig köming. Slutiigen föreslås en särskUd lag med mnebörd atthänvisning i vissa slag av författningar till nu gällande vägtrafiklagstiftningi stället skall avse de nya bestämmelser som ersätter denna lagstiftning. 1 1972.1 saml. Lagom ändring i lagen (1951: 649) om straff för vissa trafikbrott Härigenomförordnas, att 1-5 §§ lagen (1951: 649) om straff för vissa trafikbrott skallha nedan angivna lydelse. Brister vägtrafikant i den omsorg och varsamhet,som tUl förekommande av trafikolycka betingas av omständigheterna, och är ejoaklsamheten ringa, dömes för vårdslöshet i trafik till dagsböter. Där någon vid förande av bU, motorcykel, traktoreller niotor-redskap ådagalägger grov oaktsamhet eller visar uppenbarlikgiltighet för andra människors liv eller egendom, dömes för grov vårdslösheti Irafik till fängelse i högst . Brister vägtrafikant eller den som annorstädes änpå väg för motordrivet fordon i den omsorg och varsamhet, som tUl förekommandeav trafikolycka betingas av omständigheterna, och är ej oaklsamheten ringa,dömes för vårdslöshet i trafik till böter. Där någon vid förande av motordrivet fordonådagalägger grov oaktsamhet eller visar uppenbar likgiltighet för andramänniskors liv eller egendom, dömes för grov vårdslöshet i trafik till fängelsei högst . Hindrareller stör vägtrafikant onödigtvis i väsentlig mån trafiken på väg, straffes,där ej gärningen är belagd med straff enligt 1 §, med dagsböter. HindrareUer stör vägtrafikant onödigtvis i väsentlig mån trafiken på väg, dömes, därej gärningen är belagd med straff enUgt 1 §, till böter. För någon körkortspliktigt fordon utan att varaberättigad att föra sådant fordon, dömes för olovlig körning till dagsböter,lägst tio. Har han tidigare innehaft körkort som blivit återkallat eller harbrottet skett vanemässigt eller är det eljest att anse som grovt, må dömas tUlfängelse . För någon körkortspliktigt fordon medåsidosättande av föreskrift, som meddelats vid utfärdan- 1Senaste lydelse 1966:252. ' Senaste lydelse 1958: 223. För någon körkortspliktigt fordon utan att varaberättigad att föra sådant fordon, dömes för olovlig körnmg tUl böter. Har hantidigare innehaft körkort som blivit återkallat eller har brottet skettvanemässigt eUer är det eljest att anse som grovt, må dömas till fängelse ihögst . För någon körkortspliktigt fordon medåsidosättande av föreskrift, som meddelats i fråga om deav körkort, straffes med dagsböter. Anställer och brukar någon såsom förare avkörkortspliktigt fordon den, som icke äger rätt att föra fordonet, ellertillåter någon eljest annan att föra sådant fordon utan att denne ärberättigad därtill, straffes likaledes med dagsböter. rättenatt föra sådant fordon, dömes till böter. Anställer och brukar någon såsom förare avkörkortspliktigt fordon den, som icke äger rätt att föra fordonet, eUertUlåter någon eljest annan att föra sådant fordon utan att denne är berättigaddärtill, dömes likaledes till böter. Första, andra och tredfe styckena äger motsvarandetillämpning på förare av traktor och på den som anställer eller brukar sådanförare eller eljest tillåter någon att föra traktor. 1m o m. Den som vid förande av bil, motorcykel, traktor eller motorredskap varitså påverkad av starka drycker, att det kan antagas, att han icke påbetryggande sätt kunnat föra fordonet, dömes för rattfylleri till fängelse ihögst eller, där omständigheterna äro mildrande, till dagsböter, dock ejunder tjugofem. 1m o m. Den som vid förande av motordrivet fordon varit så påverkad av starkadrycker, att det kan antagas, att han icke på betryggande sätt kunnat förafordonet, dömes för rattfylleri tUl fängelse i högst eller, där omständigheternaär mildrande, till böter, dock lägst tjugofem dagsböter. Tillsamma straff dömes föraren, om han av annat berusningsmedel var så påverkad somnyss sagts. Hade förare av bil eller motorcykel eller avtraktor med släpfordon en alkoholkoncentration i blodet av 1,5 promUle ellerdäröver, skall han anses hava varit så påverkad av starka drycker, som iförsta stycket sägs. 2 m o m.3 Är det ej styrkt, att förare av bil ellermotorcykel eller av traktor med släpfordon var så påverkad, som i 1 mom. förstastycket sägs, men uppgick alkoholkoncentrationen i hans blod tUl 0,5 men ejtill skall han straffas med dagsböter, lägst tio, eUer fängelse ihögst . Hade förare av motorfordon eller terrängmotorfordoneller av traktor med släpfordon en alkoholkoncentration i blodet av 1,5 promUleeller däröver, skall han anses ha varit så påverkad av starka drycker, som i förstastycket sägs. 2 mom. Är det ej styrkt, att förare av motorfordoneller terrängmotorfordon eller av traktor med släpfordon var så påverkad, somi 1 mom. försia stycket sägs, men uppgick alkoholkoncentrationen i hans blodtUl 0,5 men ej till , dömes till böter, dock lägst tio dagsböter,eller fängelse . >Senaste lydelse 1957: 355. Om vägtrafikant, som med eller ulan skuld haft del i uppkomsten av trafikolycka, genom att avlägsna sig från olycksplatsen undandrager sig att i mån av förmåga medverka tiU de åtgärder, vartUI olyckan skäligen bör föranleda, eller om han undandrager sig att uppgiva namn och hemvist eUer lämna upplysningar om händelsen, straffes med fängelse i högst eller dagsböter. Om vägtrafikant, som med eller utan skuld haft deli uppkomsten av trafikolycka, genom att avlägsna sig från olycksplatsen undandragersig att i mån av förmåga medverka tiU de åtgärder, vartiU olyckan skäligen börföranleda, eller om han undandrager sig alt uppgiva namn och hemvist ellerlämna upplysningar om händelsen, dömes till fängelse i högst ellerböter. . ; .- Bestämmelserria i första stycket gäller även densom annorstädes än på väg för motordrivet fordon. Denna lag träder i kraft den dag Konungenbestämmer. Förordnande om ikraftträdande får begränsas tUl vissa av de nyabestämmelsema. Lagom ändring i lagen (1971: 52) om skatterätt och länsrätt Härigenomförordnas, att 4 och 6 §§ lagen (1971: 52) om skatterätt och länsrätt skall hanedan angivna lydelse. Vidlänsrätt handlägges mål enligt barnavårdslagen (1960: 97), lagen (1954: 579) omnykterheisvård och utiänningslagen (1954: 193) i den utsträckning som ärföreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 21 kap. . Vidlänsrätt handlägges vidare, såvitt gäller svenskt körkort, turistkörkort ellertrafikkort, mål om varning eller återkallelse av sådant kort och, såvitt gällerutländskt körkort, mål om varning eller vägran att godkänna körkortet, alltenligt vad därom är särskilt föreskrivet. Vidlänsrätt handlägges vidare, såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort ellertraktorkort, mål om varning eller återkallelse och, såvitt gäller utländsktkörkort, mål om varning eUer vägran att godkänna körkortet, allt enligt vaddärom är särskilt föreskrivet. Skatterättoch länsrätt är domför utan nämndemän 1. när åtgärd som avser endastmåls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittneeller sakkunnig som begärts av annan skatterätt eller länsrätt, 1Senaste lydelse 1971: 1187. 3. vid beslut som avser endasträttelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut att tills vidareåter- 4. vid beslut, såvitt gäller kalla körkort eller turistkörkort el- svensktkörkort, trafikkort eller ler att tills vidare vägra godkän- traktorkort,om återkallelse tills nande av utländskt körkort, när vidareeller, såvitt gäller utländskt det är uppenbart att sådant beslut körkort,om vägran tills vidare bör meddelas, att godkänna körkortet, när det är uppenbart atl sådant beslut bör meddelas, 5. vid annat beslut som ejinnefattar slutligt avgörande av mål, 6. vid avgörande av mål i vUketsaken är uppenbar. Om det ej är påkallat av särskild anledning attmålet prövas av full-sutten rätt, är skatterätt och länsrätt domför utannämndemän vid beslut som ej innefattar prövning av målet i sak. Vadsom sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mål om handräckning vidtaxeringsrevision, handlings undantagande från taxeringsrevision och befrielsefrån skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringsförordningen (1956:623), 3. mål om omhändertagande förutredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960: 97), 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighetför arbetstagares skatt. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om turistkörkort som utfärdats före lagens ikraftträdande. Lagom ändring i lagen (1929: 77) om trafikförsäkring å motorfordon Härigenom förordnas, att i lagen (1929: 77) omtrafikförsäkring å motorfordon skall införas två nya paragrafer, 23 a och 24 a§§ , av nedan angivna lydelse. 23 a § Förare av moped skall underfärd medföra bevis om att mopeden är trafikförsäkrad och på tillsägelse visaupp detta för trafikinspektör, bilinspektör eller polisman. Beviset skall varai sådant skick att det kan läsas utan svårighet. 24 a § Den som bryter mot 23 a §straffes med böter, högst femhundra kronor. Han är dock fri från ansvar om hansenast tredje vardagen efter förseelsen hos vederbörande polismyndighetstyrker, att han hade bevis om trafikförsäkring vid tiden för förseelsen ochomständighetema ge vid handen att förseelsen berott på tUlfälligl förbiseende. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Lagmed anledning av införandet av ny vägtrafiklagstiftning Härigenomförordnas som följer. Förekommer i författning som beslutats av Konungenoch gemensamt eller av ensam hänvisning tUl föreskrift somersatts genom bestämmelse i bUregislerkungörelsen(1972: 000), fordonskungörelsen(1972: 000), körkorlskungörelsen(1972: 000), vägtrafikkungörelsen(1972: 000), kungörelsen(1972: 000) om arbetstid vid vägtransport, m. m. eller kungörelsen (1972: 000) om införande av nyvägtrafiklagstiflning, skaU hänvisningen i stäUet avse den nya bestämmelsen. Denna lag träder i kraft den dag Konungenbestämmer. Förordnande om ikraftträdande får begränsas tiU vissa av de nyabestämmelserna. Utdragav protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådetNorling, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om ändringar i lagen (1951: 649) om straff för vissa trafikbrott, m. m.och anför. Enligt riktlinjerna i prop. 1970: 171 angåendehandläggningen av vissa delar av vägtrafiklagstiftnmgen (3LU 1970: 88, rskr1970: 398) ankommer det på Kungl. Maj:t att med vissa undantag besluta omutformningen av vägtrafiklagstiftningen utan hörande i varjesärskilt fall. Inom pågår f. n.arbetet med en genomgripande översyn och omarbetning avvägtrafiklagsliflningen. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t attvägtrafikförordningen (1951: 648) (VTF), vägtrafikkungörelsen (1951: 743) (VTK)och mopedförordningen (1960: 134) (MopF) skall ersättas av särskildakungörelser för olika delområden. Avsikten är atl i en fordonskungörelsebehandla bestämmelser om fordons utmstning och beskaffenhet och om kontroll avfordon genom olika former av besiktning. Vidare skall bestämmelser om registreringav fordon och kontroll av fordon genom ett för landet gemensamt bilregisterenligt planema samlas i en bUregisterkungö-relse. I en körkortskungörelse avsesskola tas in bestämmelser om behörigheten att föra motorfordon och traktor,föramtbildning och registrering av körkortshavare, trafikkortshavare ochinnehavare av traktorkort i ett för landet gemensamt körkortsregister. Reglernaför trafiken på väg avses skola få sin plats i en ny väglrafikkungörelse. Debestämmelser i som reglerar arbets- och vilotid och därtill anknutna kontrollbestämmelseravses skola samlas i en kungörelse om arbetstid vid vägtransport,m. Samtliga bestämmelser om anordningar för atl begränsa utsläppet avluftföroreningar från bilar skall enligt planerna tas in i en avgaskungörelse.Vidare avser jag att föreslå införandet av en särskild terrängtrafikkungörelsesom reglerar frågorna om terrängfordons beskaffenhet och utmstning, kontrollav terrängfordon, behörighet att föra terrängmotorfordon samt trafik i terräng.Med terrängfordon avses i detta sammanhang dels terrängmotorfordon, dvs.motordrivna fordon som är inrättade huvudsakligen för att självständigtanvändas till person- eller godsbefordran i terräng, dels terrängsläp, dvs.fordon som är inrättade för att dragas av terrängmotorfordon. Förslaget till terrängtrafikkungörelse kommer attbygga på motor-redskapsutrednmgensi betänkande (SOU 1970: 9) Snöskotern fordonetoch föraren. Utredningen har gjort en översyn av de s. k. över-snöfordonensrättsliga ställning och övervägt de frågor som hänger samman med fordonen ochderas förare, bl. a. frågor om fordonens beskaffenhet, utmstning,registrering, besiktning och försäkring och om krav på körkort. Förslaget tUl körkortskungörelse kommer att byggapå statsmakternas tidigare beslut i körkortsfrågan (prop. 1967: 55, SU 1967:89, 3LU 1967: 31, rskr 1967: 204 och 209, prop. 1971: 65, : 12, rskr1971: 209) och körkortsutredningens betänkanden (SOU 1970: 26) Körkort ochkörkortsregistrering och (SOU 1972: 5) CKR framlagda resp. januari1972. Nordisk vägtrafikkommittéä (NVK) har i betänkandet(NU 10/70) Vägtrafikregler föreslagit för gemensamma vägtrafikregler.Den nya vägtrafikkungörelsen avses komma alt i väsenlliga delar bygga på de ibetänkandet framlagda förslagen. Jag avser nu ta upp sådana ändringsförslag ianledning av den tilltänkta trafiklagstiflningen som kräver riksdagensmedverkan. 2.1Lagen (1951: 649) om straff för vissa trafikbrott (TEL) Enligt den för samtiiga vägtrafikanter gällandegrundregeln i 39 § VTF skall vägtrafikant bl. a. iakttaga den omsorg ochvarsamhet, som tUl förekommande av trafikolycka belingas av omständigheterna.Straffbestämmelsen för den som brister i sådan omsorg och varsamhet finns iTBL. Är ej oaklsamheten ringa skall han enligt 1 § första stycket TBL dömas förvårdslöshet i trafik tUl dagsböter. Enligt andra stycket samma stadgande skallförare av bil, motorcykel, traktor eller motorredskap, 2 Verkställande direktören . ' Svenska ledamöter hovrättslagmannen och lagmannen . dvs.motordrivet fordon, dömas för grov vårdslöshet i trafUc tUl fängelse om han ådagalägger grov oaktsamhet eller visar uppenbar likgiltighet förandra människors liv eller egendom. Enligt 2 § TBL straffas vägtrafikant som onödigtvisoch i väsentlig mån stör trafiken med dagsböter, om inte gärningen är attbedöma enligt 1 §. Den som för körkortspliktigt fordon, dvs. bU,motorcykel eller under vissa förhållanden traktor, utan alt varaberättigad därtill dömes enligt 3 § TBL för olovlig körning till dagsböter,lägst tio. Har han tidigare innehaft körkort som blivit ålerkaUat eller harbrottet skett vanemässigt eUer är det eljest att anse som grovt, kan han dömastUl fängelse . Den som för körkortspliktigt fordon medåsidosättande av föreskrift, som meddelats vid utfärdande av körkort, straffasenligt andra stycket med dagsböter. Om någon anställer och brakar såsom förare avkörkortspliktigt fordon den som ej äger rätt att föra fordonet, kan han enligt3 § tredje stycket dömas till dagsböter. Detsamma gäller i fråga om den someljest tiUåter annan att föra körkortspliktigt fordon utan att denne är berättigaddärtiU. Trafikonykterhetsbrotten regleras i 4 § TBL. Enligt1 mom. första stycket skaU den som vid förande av bU, motorcykel, traktor ellermotorredskap, dvs. motordrivet fordon, varit så påverkad av starka drycker,att det kan antagas, att han inte på betryggande sätt kunnat föra fordonet,dömas för rattfylleri lill fängelse i högst eller, där omständigheternaär mildrande, tUl dagsböter, dock ej under tjugofem. Till samma straff skallenligt andra stycket dömas, om föraren av annat bemsningsmedel var så påverkadsom sagts. Enligt tredje stycket skall förare av bil eller motorcykeleller av traktor med släpfordon anses ha varit så påverkad som i första stycketsägs om han i blodet hade en alkoholkoncentration av ellerdäröver. Är det inte styrkt, att förare av bU, motorcykeleller av traktor med släpfordon varit så påverkad som i 1 mom. första stycketsägs, men uppgick alkoholkoncentrationen i hans blod lUl 0,5 men inle lill 1,5promille, skall han straffas med dagsböter, lägst tio, eller fängelse . I 5 § TBL finns bestämmelser om ansvar försmilning. Gärningen består i att vägtrafikant, som med eUer utan skuld haft deli uppkomsten av trafikolycka, genom att avlägsna sig från olycksplatsen undandrarsig att i mån av förmåga medverka tUl de åtgärder, vartill olyckan skäligen börföranleda, eller undandrar sig all uppge namn och hemvist eller lämnaupplysnmgar om händelsen. Straffet för smilning är fängelse i högst ett åreller dagsböter. 1 saml Nr 137 De terrängmotorfordon som är vanligastförekommande är de s. k. snövessloma och snöskotrama. Dessa fordon drivs medband och har anpassats tUl de särskilda betingelser för framkomlighet som snötäcktterräng erbjuder. Särdragen i fordonens konstruktion gör dem i regel mindrelämpade att användas på väg. Av praktiska skäl är det emellertid oftanödvändigt att framföra dessa fordon på väg, t. ex. då fordonet måste korsa enväg. De flesta bestämmelserna i är tUlämpliga endastdå fordon används på väg. De aUmänna bestämmelserna om fordons beskaffenhetoch utrustning anknyter till det förhållandet att fordonet tas i bruk på väg.Inte heller de allmänna bestämmelserna om förare av fordon skall i principtUlämpas annat än om fordonet används på väg. Trafikreglerna i VTF gäUerendast för trafik på väg och endast den som färdas eller eljest vistas på vägeller i fordon på väg. Vissa bestämmelser i har inte någon motsvarandebegränsning. Som exempel kan nämnas bestämmelsema om registrering m. m. somfömtsättning för fordons brukande samt kravet på körkort vid förande avmotorfordon. Även TBL:s tillämpning är i viss omfattningbegränsad tUl trafik på väg. Straff för vårdslöshet i trafik kan enligt 1 §första stycket endast ådömas vägtrafikant, medan någon motsvarande begränsninginte upptagits i rekvisiten för grov vårdslöshet i trafik enligt 1 § andrastycket. Olovlig körning kan, i konsekvens med vad som gäller om körkortskravetenligt 29 § 1 mom. VTF, föreligga även om motorfordonet framförs utanför väg.Rattfylleribrolten har inle heller någon anknytning till förande av fordon påväg. Smilning (5 §) kan emellertid endast vägtrafikant göra sig skyldig tUl. En tillämpning av innebär attsnövesslor och snöskotrar i allmänhet torde vara att hänföra till kategorienmotorfordon enligt 1 § 2 mom. A VTF. Undantagsvis kan med hänsyn tUlhastighet och användning ett sådant fordon vara att hänföra till någon avkategoriema traktor eller motorredskap. Om fordonet är att anse som motorfordonkan det beroende på egenskaper och användning vara att klassificera sompersonbU, buss eller lastbil, eftersom varje motorfordon som är försett medband klassificeras som bil. Snöskotern är normalt byggd för personbefordran ochär därför regelmässigt att anse som personbU. Det kan dock förekonuna att ensnöskoter blir att hänföra tUl lastbU, nämligen då snöskotern är inrättad huvudsakhgenför befordran av gods. De fordonsdefinitioner som är intagna i VTF lederinte alltid till den från olika synpunkter lämpligaste klassificeringen av vissfordonstyp. Det är inte heller säkert att definitionerna är så fullständiga attde möj- liggörklassificering av viss fordonstyp. För sådana fall stadgas i 1 § 5 mom. andrastycket VTF att, om det föreligger särskild anledning att hänföra vissfordonstyp till annat slag av fordon än som med tilllämpning av definitionernai VTF skulle bli fallet, eller om det beträffande viss fordonstyp inte medledning av dessa definitioner kan avgöras, till vilket fordonsslag den är atthänföra, skall Kungl. Maj:t eller den myndighet . Maj :t därtiU förordnarbestämma därom. Med stöd av detta stadgande har Kungl. Maj:t vidflera tillfällen i anledning av framställningar från tUlverkare och importörerbestämt om klassificering av snöfordon av olika fabrikat. Som exempel kannämnas att Kungl. Maj:t funnit snövessla av visst fabrikat tills vidare varaalt hänföra till motorfordon enligt 1 § 2 mom. A VTF endast om fordonet tas ibruk på väg. I fråga om snöskotrar har Kungl. Maj:t gjort liknandebestämningar beträffande flertalet fabrikat. Beslut av delta slag innebär en provisoriskreglering genom vilken en fullständig behandling av ifrågavarande fordonsrättsliga ställning inte åsyftas. Det skall framhållas att besluten lämnaröppet hur etl fordon som avses med något av besluten skall klassificeras, omdet inte tas i bruk på väg. Varken VTF eller TBL torde till någon del varatillämplig beträffande sådant fordon, när det bmkas utanför väg. Detsammagäller förordningen (1940: 910) angående yrkesmässig automobiltrafik m. (YTF). Maj:ts bemyndigande har vissalänsstyrelser rätt att medge undantag från registreringsplikten för snövesslor.Sådana undanlag har medgivits i elt stort antal fall. 2.3Körkorts giltighet m. m. Enligt 32 § 1 mom. VTF skall ansökan om körkortgöras hos i det län, inom vUket sökanden är mantalsskriven,eller, om han inte är mantalsskriven i riket, hos i det län, därhan vistas. Efter vederbörlig prövning utfärdar körkort. Någonbestämmelse som inskränker körkortets gUtighetstid finns inte. Tre typer avkörkort finns, en för bU, en för motorcykel och en för traktor. För körkortssökande, som lider av sådant lyte,sådan sjukdom eller sådan syn- eller hörselnedsättning, som väsentiigen minskarhans förmåga att föra fordon, får körkort utfärdas endast i de fall och på devUlkor, som Kungl. I 67 § VTK återfinns den närmareregleringen av rätt att utfärda körkort för sökande som lider avsjukdom eller lyte. Har särskilda vUlkor föreskrivits för körkorts giltighetskall, enligt 68 § VTK, körkortet förses med påskrift härom. Kan vUlkoren avutrymmesskäl inte lämpligen anges fuUständigt, skall i stället på kortetupptas en erinran om att särskUda villkor gäller. I sådant fall tas villkorenin i en särskild skrivelse. VTF innehåUer vissa bestämmelser om utfärdande avs. Enligt 32 § 4 mom. VTF kan efter ansökan duplettkörkortutstäUas om körkort förstörts eller förkommit eUer undergått sådan förändringatt det inte lämpligen kan användas. Duplettkörkort utställs av den länsstyrelsesom utfärdat det förstörda, förkomna eUer förändrade körkortet. 32 § 5 mom. VTFföreskriver skyldighet för körkortshavare som ändrar namn att inom tre veckorfrån det ändringen skedde göra anmälan om denna tUl den länsstyrelse somutfärdat körkortet. skall antingen införa det nya namnet påkörkortet eller utfärda duplettkörkort som upptar detta. Duplettkörkort utfärdas i praktiken fastänsärskUda regler saknas härom även vid borttagande eUer ändring av tidigaremeddelade vUlkor.