prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Det verkliga produktionsbortfallet är således avstorleksordningen 450 tusen ton. För1972 torde man kunna räkna med en successivt stigande pappersproduktion iVästeuropa och därmed ett ökat behov av massaimport. tordedessutom förbrukarlagren ha nått en låg nivå och även om man inte kan uteslutaytterligare någon lagerminskning 1972, torde enstigande massakonsumtion rätt snart ge utslag i ökade leveranser. Mot slutet avåret torde man dessutom räkna med en viss uppdragning av förbmkarlagren. Itakt med återhämtningen i den amerikanska ekonomin och med ökade möjlighetertill avsättning på den japanska marknaden beräknas vidare det nordamerikanskatrycket på lätta. Med dessa antaganden förutses massaexporten kunnaöka 19711972. Exporten av papperscellulosa 1972 skulle därmed bli avimgefär samma storleksordning som 1970. Även på hemmamarknaden beräknasleveranserna stiga under loppet av 1972. Aandra sidan ökar produktionskapaciteten såväl i som i varförman i produktionshänseende inte kan räkna med någon avgörande förbättring avkapacitetsutnyttjandet förrän en mer utpräglad efterfrågestegring gör siggällande i . Av aviserade planer att döma synes således produktioneni den svenska massaindustrin komma att begränsas genom driftsinskränkningarunder våren och sommaren. I takt med förbättringen av marknadsläget beräknassedan produktionen dras upp . Här har kalkylerats med i stortsett samma genomsnittliga kapacitetsutnyttjande som , vilket skulleinnebära en produktionsökning på ca 4 0/0 19711972. Dennakalkylerade produktions- och leveransutveckling implicerar en fortsatt stegringav producentlagren där huvuddelen av lagerökningen säsongrensatsett beräknas falla . Underförsta kan man räkna med en förhållandevis kraftig ökning avmassaexporten mot bakgrund av en förutsatt fortsatt uppgång av Västeuropaspappersproduktion, som förbmkarlagren dras upp.Kapacitetsutnyttjandet inom massaindustrin beräknas sålunda stiga som producentlagren torde dras ner. 1972: 90 100 Redani början av 1970 kunde den svenska pappers- och pappindustrin förmärka endämpning i den kraftigt stigande ordertillströmningen frånsåväl hemma- som exportmarknaden. Ökningstakten avtog alltmer och mot slutetav året föll orderingången kraftigt och fortsatte att falla . Produktionen fortfor emellertid att öka kraftigt under störredelen av 1970 och producentlagren steg. Trots en successivproduktionsneddragning steg producentlagren ytterligare underförsta . Produktionen låg kvar på förstahalvårets nivå och produktionsminskningen stannade därigenom vid knappt 3 o/o.Efterfrågeläget förbättrades genom en höjdpapperskonsumtion i och exportleveranserna ökade i relativt snabbtakt. Även på hemmamarknaden synes ett omslag i leveransutvecklingen ha skettmot slutet av året. som helhet blev därmed exporten i stort settoförändrad jämfört med , medan inlandsleveranserna minskade . För1972 torde man kimna räkna med en ökning av pappersexporten på ca 6 o/o främstgenom en ökad pappersförbrukning i . förutses dennordamerikanska konkurrensen på avta till följd av en stigandeinhemsk ekonomisk aktivitet i . Även på hemmamarknadenkalkyleras med stigande leveransvolym. Med hänsyn till att tyngdpunkten påleveransuppgången beräknas ligga och till förekomsten avstora producentlager beräknas produktionstillväxten bli svag . som helhet beräknas produktionen stiga ca 5 o/o räknat ivolym, vilket med den fömtsedda leveransutvecklingen skulle medföra något lägreproducentlager vid utgången av 1972 än . Förförsta beräknas exporten av papper stiga i relativt snabb takt,som även hemmamarknadsleveransema förutses öka starkare än imderföregående halvår. Mot bakgrund av denna efter-frågeutveckling beräknasproducentlagern komma att minska något, som produktionstakten drasupp. Produktioneninom livsmedelsindustrin inklusive dryckesvaru- och tobaksindustrin låg underhela 1971 kvar på ungefär samma nivå, vilket för helåret innebar en ökning medknappt 2 1/2 o/o jämfört med . Detta är en för denna bransch relativt litenuppgång. Ändå växte färdigvarulagren markant ,vilket förklaras av den svaga konsumtionsutvecklingen ;livsmedelskonsmntionen minskade något jämfört med . Produktionsökningen hänförsig helt till den egentliga livsmedelsLndustrin, som ökade sin tillverkning medca 3 o/o, medan produktionen stagnerade inom dryckesvaru- och tobaksindustrin. Medhänsyn till den prognoserade tillväxten av livsmedelskonsumtionen under 1972kan man räkna med en något högre ökningstakt för livs- 1 Revideradnationalbudget för 101 medelsproduktionen.De stora färdigvarulagren kommer dock troligen attverka bromsande på produktionen, men det förutses ske en förhållandevis kraftigproduktionsökning . som helhet skullefärdigvarulagren trots en liten uppbyggnad komma attminska något och produktionen kalkyleras öka med ca 3 o/o 19711972. Förförsta förutses en något högre ökningstakt i produktionen änföregående halvår. Som grund för detta ligger antagandet om fortsattfärdigvamlagemppbyggnad samt en hög konsumtion. Produktionsvolymeninom textil- och beklädnadsindustrin föll kraftigt tillbaka för att därefter ligga kvar på samma nivå under andra halvåret.För hela 1971 kom produktionen därmed att minska med 9 1/i förhållande till1970. Starkast var tillbakagången inom beklädnadsindustrin där produktionen minskademed 15 o/o, medan nedgången för textilsektorn stannade vid drygt 4 1/. Inomdenna uppvisar emellertid trikåindustrin en tillväxttakt på varförproduktionsneddragningama för övriga delar av textilindustrin blev betydligtkraftigare ca 10 o/o. Denbetydande nedgången i beklädnadsproduktionen har framför allt sin förklaring ien mycket svag utveckling av den inhemska efterfrågan. Konsumtionen avbeklädnadsvaror, som 1970 endast visade en svag ökning, minskade med ca 6 %1971 som lagerneddragningar ägde rum. Utveckluigen avhemmamarknadsefterfrågan ledde också till att importen minskade något sominte inträffat . För1972 har produktionsutvecklingen för beklädnadssektorn bedömts med hjälp av enförsörjningsbalans. Efter den kraftiga nedgången i konsumtionen avbeklädnadsvaror 19701971 väntas konsumtionen öka med 3 o/o 19711972.Samtidigt beräknas lagren komma att byggas upp . Den tilltagandeinhemska efterfrågan torde medföra en kraftig importökning ca 18 o/o.Exporten bedöms komma att öka i högre takt än . Denhär kalkylerade utvecklingen medför en produktionsökning på 1/förbeklädnadsvaror. Textilsektornsproduktionsminskning förutses fortsätta i samma takt 19711972 som för åretinnan, varför produktionen inom hela textil-och beklädnadsindustrin beräknaskomma att minska ca 1 o/o 1971 1972. Förförsta skulle den prognoserade fortsatt höga tillväxten avkonsumtionen medföra att produktionsvolymen för hela sektorn ligger kvar påsamma nivå som . Dehittills berörda branscherna svarar för av den totalaindustriproduktionen. För återstående branscher, som i tabell 1 ingår underbenämningen övriga branscher, är produktionsutvecklingen 1972: 90 102 efter1969 till övervägande delen tills vidare mycket bristfälligt belyst. Den itabellen angivna utvecklingen syftar därför huvudsakligentUl att ge en ungefärlig uppskattning av produktionsförändringen inom dessabranscher sammantaget, av vilka jord- och stenvam-, kemisk samt grafiskindustri utgör de förädlingsvärdemässigt tyngst vägande branscherna. Gruppeninnefattar även papp- och pappersvam-, gummivaru- och läderindustri. Nedanberörs utvecklingen inom dessa branscher. Denlåga aktiviteten inom byggnadssektorn medförde att produktionen inomjord- och stenvaruindustrin sjönk kraftigt under loppet av 1971 och för hela1971 blev minskningen i förhållande till 1970 drygt 8 o/o. Såväl orderingångsom produktion tycks av den senaste barometern att döma ha fortsatt att minskaunder . Med hänsyn till den prognoserade kraftiga ökningenav byggnadsverksamheten kan man dock räkna med en snabb vändninguppåt i produktionskurvan . Detta skulle för hela 1972innebära att produktionen ligger kvar vid nivå. Produktionen inom denkemiska industrin har ökat mycket starkt . 19691970 sjönktillväxten till knappt 8 o/o från att ha varit . Enligtstatistiska centralbyråns framlagda nya månadsvisa beräkningar överindustriproduktionen, minskade produktionen 19701971 . Detta baseras påden nya leveransstatistiken, som endast finns fr. o. m. 1970, jämtelageruppgifter ur investeringsenkäterna, vilket måste betraktas som ett mycketbräckligt material. Enligt tidigare beräkningarökade produktionen med 7 1/19701971. Man utgick härvid från uppgifter omsysselsättningen jämte ett antagande om produktivitetsutvecklingen, vilketerhållits genom en mekanisk framskrivning av utvecklingen t. o. m. Detanvända produktivitetsantagandet har visserligen sannolikt varit för högtsatt, då utvecklingen inom de delar av industrin där man kunnat mätaproduktivitetsutvecklingen 19691971 pekar på ett fall iproduktivitetstillväxten inom industrin , vilket man givetvismissar vid en mekanisk framskrivning av utvecklingen. A andra sidan impliceraren produktionsminskning med 5 o/o en synnerligen drastisk försämring avproduktivitetsutvecklingen 1971. Produktionsutvecklingen19701971 ligger således sannolikt någonstans emellan de båda beräkningarna.Uppgifterna i konjunkturbarometern tyder på en svag tillväxt av produktionenför den kemiska industrin , svagare än . Gissningsvis kanproduktionsökningen ha varit en eller ett par procent 19701971. Den del avbranschen, för vilken den svagaste utvecklingen redovisas, innefattar bl. a.färg-, läkemedels- och tvättmedelsindustri. Denna skulle enligt statis- 1 Revideradnationalbudget för I03 tiskacentralbyråns nya beräkningar ha minskat produktionen med . Densenaste konjunkturbarometern tyder på en tilltagande produktionsökning för denkemiska industrin . Om man räknar med ovan antagna ökning för19701971 på 1 ä 2 o/, torde det vara rimligt att räkna med 5 å i ökningför 19711972, vilket här har kalkylerats med. Produktioneninom den grafiska industrin har enligt statistiska cen-tralbyåns nuvarandeberäkningar ökat med ca 3 0/0 19701971. Man har härvid utgått frånsysselsättningsstatistik jämte produktivitetsantagande enligt samma metod somtidigare användes för den kemiska industrin (se ovan). Liksom den gamlaberäkningsmetoden för den kemiska industrin innebär sannolikt denna metod enöverskattning av produktionsutvecklingen även för den grafiska industrin 1971.Av konjunkturbarometern att döma tycks produktionen ha minskat någotunder 1971, åtminstone under första hälften av året. Detta verkar ocksåsannolikt med hänsyn till den allmänt svaga konsumtionsutvecklingen. En sådanförsvagning brukar bli kärmbar för den grafiska industrin ganska snabbt. Medhänsyn till den prognoserade högre konsumtionsnivån 1972 kan man därför räknamed en uppdragning av produktionen under loppet av 1972. Detta beräknas förhelåret leda till en ungefär oförändrad produktionsnivå jämfört med . Papp-och pappersvaruindustrin minskade produktionen 19701971 med ca 1 1/. Densvaga inhemska efterfrågeutvecklingen under 1971 väntasredan i början av 1972 vändas till en kraftig ökning och jämsides därmed förutses en snabb produktionsuppdragning. Giimmiva- ruindustrin uppvisade för en produktionsminskning på . Produktionen sjönk under loppet av året och låg sista kvar talet lägre än . En kraftigt ökad orderingång och kan emellertid tydas som en vänd ning för branschen. Produktionen förutses sålunda öka något 1972. Produktioneninom lädervaruindustrin gick tillbaka 19701971 med ca 3 0/0. Den prognoseradeökningen av den privata konsumtionen 1972 efter minskningen 1971 väntas medföraen ökad orderingång och därmed stigande produktion för branschen. Totaltför gruppen övrig industri sjönk produktionen 19701971 med enUgtstatistiska centralbyråns beräkningar. Med ovan inlagda justeringar för denkemiska och den grafiska industrin skulle minskningen stanna vid . 1972 skullege en produktionsökning för gmppen som helhet med ca 2 1/2 0/0 19711972. De stora färdigvarulagren torde komma att verka hämmande på produktionsutvecklingen . kan man däremot räkna med en kraftig produktionsuppdrag- Prop.1972: 90 104 ning,då effekterna av lagerawecklingen samt den kraftiga stegringen av aktiviteteninom byggsektorn slår igenom på produktionen. Färdigvarulagren väntas ligga kvar vid nivå, medan råvarulagren förutses ökanågot för denna sektor som helhet. Underförsta väntas orderingång och orderstock ligga på en hög nivå,vilket förutses medföra att ökningen i produktionen fortsätter i oförminskadtakt jämfört med närmast föregående halvår. Såväl råvarulager somfärdigvarulager torde komma att stiga. Somföljd av den ovan redovisade svaga produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna beräknas förbrukningen av rimdvirke successivt ha minskat \mder loppet av 1971. Särskilt sjönkförbrukningen kraftigt främst på grund av de omfattande driftsinskränkningarnainom massaindustrin men även inom sågverken hölls produktionen då tillbaka.För året som helhet beräknas sålunda förbrukningen inom massa- ochpappersindustrin ha fallit tillbaka , medan rundvirkesåtgången inomsågverken ökat omkring 3 o/o. Exporten av rundvirke som genomstormfällningarna ökat kraftigt var hög även under första halvåret1971. Produktionsneddragningen inom den norska massaindustrin i förening medett lageromslag för massaved i medförde emellertid en mycket kraftignedskärning av massavedsexporten . Skogsawerkningarnahade ökat kraftigt främst till följd av en stark ökning avförbrukningen av rundvirke inom sågverken och massa- och pappersindustrin. TabellIV: 5. Försörjningsbalans för mndvirke 19691972 1000 kbm fast mått utan bark (barr- och lövträ) 1 Reviderad nationalbudgetför 105 Avverkningarnafortsatte att öka under de gynnsamma klimatiska förhållandena , vilket med den ovan redovisade förbrukningsutvecklingen medfördeen mycket stark ökning av massa-vedslagren. Trots en drastiskt minskadavverkning kom sålunda skogsawerkningarna att öka hela 8o/o 19701971. Lagerökningen kom följaktligen att bli synnerligen stark. Enligtpreliminära uppgifter steg massavedslagren drygt 6,5 miljoner kbm, vilket innebärnära nog en 50-procentig ökning av lagerstocken. För1972 beräknas rundvirkesförbmkningen totalt stiga omkring 2 o/o med denstarkaste förbrukningsökningen inom massa- och pappersindustrin. Exporten avmassaved kalkyleras fortsätta falla tillbaka till följd av en väntad fortsattnedgång av den norska massaproduktionen. kan man räkna med enkraftig minskning av de högt uppdragna massavedslagren. Här har kalkylerats meden lagerminskning av storleksordningen 4 miljoner kbm, vilket skulle innebäraen minskning av avverkningarna 19711972 på . Förbrukningenav rundvirke kommer med ovan ställda prognoser för skogsindustrierna att öka ilångsammare takt än . kalkylerasneddragningar av massavedslagren fortsätta, varför aktiviteten inom skogsbrukettorde bli låg /1973. 3.Övriga näringar och den totala produktionen Statistiskacentralbyrån har gjort preliminära beräkningar avbruttonationalprodukten mätt från produktionssidan. I följande tablå ges ensammanställning av förändringstalen för de olika näringsgrenarnasproduktionsvolym 19701971 samt skattningar av utvecklingen 19711972. Jordbruketsproduktionsvolym beräknas enligt nationalräkenskapskal- kylema ha ökat med ca 3,5 o/o 19701971. Ökningen föll helt på vege- tabilieproduktionen, som ökade kraftigt till följd av den goda skörden, medan produktionen av animalier i stort sett var oförändrad. Under för utsättning av normalskörd 1972, vilket innebär en minskning av produk tionen av vegetabilier med ca 13 o/o, beräknar ståtens jordbmksnämnd att jordbmkets nettoproduktion kommer att minska med 5 o/o 1971 1972. Animalieproduktionen förutses öka med 1,5 o/o. Efter att mjölk- besättningarna och därmed även mjölkproduktionen minskat uhder beräknas denna öka med 3,5 o/o 19711972. Vidare väntas minskningen av kreaturskapitalet i det närmaste upphöra. Skogsbruketsbidrag till bnittonationalprödukten beräknas ha stigit 19701971. Främsttill följd av den stora lägerhållningen av massaved torde man kunna räkna meden nedgång med ca 4,5 "/o 19711972. 4t 1972.1 saml. Prop.1972: 90 106 Somframgår av avsnitt 1 i detta kapitel stagnerade industriproduktionen 1971.Under 1972 väntas produktionen öka snabbast inom varvsindustrin och massa- ochpappersindustrin, medan produktionen väntas minska eller vara oförändrad inomtextil- och beklädnadsindustrin och malmgruvorna. För hela industrin beräknasförädlingsvärdet öka 19711972. Inomelsektorn ökade förädlingsvärdet 19701971 . Ökningen låg helt påvattenkraftproduktionen och förklaras av den förbättrade vattenförsörjningen.Värmekraftproduktionen minskade med drygt 20 o/o och låg års nivå.Enligt centrala driftledningen beräknas elkraftproduktionen öka med ca 5,5 o/o19711972. I stort sett hela ökningen väntas falla på vattenkraftssidan. Inombyggnadsverksamheten minskade produktionen med 4,5 o/o jämfört med1970. Som framgår av kapitel VII beräknas bruttoinvesteringarna i byggnaderoch anläggningar öka med 5 o/o 1971 1972. Inkluderas byggnadsunderhålletuppgår ökningen till . Avovanstående följer att varu- och kraftproduktionen främst till följd avindustriproduktionens stagnation beräknas ha varit i stort sett oförändrad1971 jämfört med , medan tillväxten 19711972 uppskattas till . Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha stigit 19701971 medantillväxttakten 19711972 väntas stanna vid 2,5 o/o. Enligtnu föreliggande beräkningar låg produktionen inom de privata tjänstesektorernapå en i stort sett oförändrad nivå 19701971. Från varuhandeln, som svarar förmer än av den privata tjänsteproduktionen anges en minskning av den realaomsättningen med 1 o/o, vilket förklaras av nedgången i vamkonsumtionen. Liksomi den preliminära nationalbudgeten beräknas den privatatjänsteproduktionen komma att öka med 19711972. Ökningstalet harskattats med ledning av den prognoserade omsvängningen i konsumtionsutvecklingenpå främst varor. Även utvecklingen av tjänstekonsumtion och investeringarförutses i hög grad bidra till produktionsuppgången, som väntas komma attberöra den helt övervägande delen av tjänstesektorerna. Dentotala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanstående beräkningar med 1 o/o19701971 medan ökningen fömtses bli . Bruttonationalproduktenstillväxt, mätt från produktionssidan, blev enligt dessa beräkningar ca 0,5 o/o19701971. ökningen berodde så gott som uteslutande på ökad tjänsteproduktion,och då framför allt inom den offentliga sektorn. beräknasbruttonationalproduktens tillväxt bli . Närmare 3/4 av tillväxtenförklaras av ökad tjänsteproduktion. -4,5 -4,5 2,5 5,5 4,5 Summa varu- och kraftproduktion Offentlig sektor Övriga tjänster Avde olika specialkapitlen framgår att storleken på bmttonationalprodukten, mättfrån användningssidan, var i stort sett oförändrad 1971 i jämförelse med 1970.För 19711972 kalkyleras med en ökning på . Differensen mellanberäkningarna från produktions- och användningssidan uppgår därmed tillungefär 1/, medan beräkningarna i stort överensstämmerför 1972. 1.Läget på arbetsmarknaden och början av 1972 preliminära nationalbudgeten visades att läget på den svenskaarbetsmarknaden, som präglats av hög efterfrågan påarbetskraft, karakteriserades av minskat resursutnyttjande. Som enföljd av den försvagade arbetskraftsefterfrågan skedde en betydande minskningav nettoinvandringen till . uppgick sålundaimmigrationsöverskottet till endast 3 100 mot 48 700 det högsta värde somnoterats . Bakom det låga nettotalet ligger en högutvandring, drygt 39 500, vilken översteg det tidigare högsta värdet med 1/3.Invandringen minskade kraftigt jämfört med men får ändå betraktas somrelativt hög. Den uppgick till 42 600, vilket var nära 35 000 färreän . Starkt bidragande till den låga nettoinvandringen varatt många finländare återvände hem. utvandrade netto 2 200finländare från , medan det skedde en nettoinvandring hit av30 400 personer med finländskt medborgarskap. Även nettoinvandringen avjugoslaviska och grekiska medborgare minskade väsentligt och var under 1971sammanlagt 5 300 mot 10 200 1970. Pågrund av skillnader i åldersstrukturen mellan invandrare och utvandrarelämnade nettoinvandringen inte något bidrag till ökningen avbefolkningen i åldersintervallet . Immigrationsöverskottet bestodnämligen till över 9/10 av bam och ungdomar och i övrigt avpersoner . Medelbefolkningeni åldrarna ökade med 0,5 o/o , medan ökningen från1969 till 1970 var 0,9 o/o. Även om effekten av den minskade nettoinvandringenreduceras vid en jämförelse mellan genomsnittstalen 1970 och 1971 för befolkningen,torde den förklara en betydande del av den redovisade skillnaden i ökningstakt.Medelbefolkningen i åldersintervallet , vilken i det följandebetraktas, ökade med 0,6 o/o till 5,9 miljoner. Antaletsysselsatta ökade enligt med endast 0,2 o/o mellan1970 och 1971. Bland männen minskade emellertid sysselsättningen antalsmässigtmed 1,0 o/o, medan den bland kvinnorna ökade med 1,7 o/o. Större delen avökningen bland kvinnorna hänförde sig till de gifta kvinnorna. Då dessa harbetydligt kortare genomsnittlig arbetstid än männen och de icke giftakvinnorna, bidrog denna förskjutning till att en väsentlig skillnad mellanförändringen i antalet sysselsatta och förändringen i antalet utförda arbetstimmaruppstod. Andra faktorer som verkade i samma riktning var den lagstadgade arbetstidsförkortningensamt den samlade effekten av förändringar i del- 1 Reviderad nationalbudgetför 109 tidsarbete,övertid och korttidsfrånvaro. Medan sålunda antalet sysselsatta ökade med 0,2o/o minskade totala antalet arbetade timmar enligt med1,6 o/o. Sysselsättningen,mätt i utförda arbetstimmar, synes mellan 1970 och 1971 haminskat kraftigast inom byggnadsindustrin. Även inom skogs bruk och tillverkningsindustri noterades betydande nedgångar, medan antalet arbetade timmar däremot ökade inom den offentliga sektorn. Ävenom läget på arbetsmarknaden som helhet präglades av låg efterfråganpå arbetskraft, kunde vissa tecken på en vändning skönjas.Sålunda ökade antalet obesatta platser säsongrensat från oktober.Arbetslösheten, som hade stigit kraftigt , bromsades tippvid slutet av året. 1972 lågarbetslösheten säsongrensat på en något lägre nivå än . Serienöver vid arbetsförmedlingarna obesatta platser vid månadens mitt brukaranvändas för att belysa arbetskraftsefterfrågans utveckling. Fr. o. m.september 1970 har antalet obesatta platser varit lägre än motsvarandemånadstal . Antalet obesatta platser var detlägsta och antalet i febmari det näst lägsta värde som registrerats för någonmånad sedan seriens tillkomst 1961. uppgick antalet till 35 190,vilket var 18 o/o lägre än värdet . Idiagram 1 återges säsongrensade kurvor över antalet obesatta platser inomnågra näringsgreriar. Som framgår av diagrammet minskade antalet obesatta platsersnabbt och . Under hösten 1971synes emellertid en vändning ha inträtt varefter kurvan för de obesattaplatserna åter började stiga. Den bransch inom vilkendenna uppgång först gjorde sig märkbar var varuhandeln. Tillsammans med vamhandelhsvarade byggnadsindustrin för huvuddelen av den ökning av antalet obesattaplatser sorri säsongrensat ägt rum mellan . Inom byggnadsindustrinökade de obesatta platserna kraftigast, vilket främst torde sammanhänga med deekonomisk-politiska åtgärder, som under som-. maren och vidtogs i konjunkturstimulerandesyfte. Inomindustrin bromsades nedgången i antalet obesatta platser upp mot slutet avåret. Denna uppbromsning härrörde främst från trävaruindustrin samt textil-och beklädnadsindustrin m. m., medan minskningen inom metall-. och verkstadsindiistrindäremot fortgick . Endast svaga tecken till uppgång i antaletobesatta platser inom industrin kunde skönjas 1972.Bland de privata och offentliga tjänsterna synes en långsam ökning ha börjatunder och fortsatt . Främst sammanhängdedenna uppgång med den markerade vändningen inom Diagram V: 1. Antal obesatta platser vid månadens mitt1969mars 1972 1969 1970 1971 72 1969 1970 1971 72 Anm. I "offentliga tjänster m ra."