prop · FV03133 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående ändrad regional organisation av SJ; givenStockhohns slott . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för dennadag, föreslå att bifalla det förslag, om vars avlåtande tillriksdagen föredragande departementschefen hemställt. I propositionen läggs ånyo fram förslag tilländringar i nuvarande regionala organisation av SJ. Förslaget som i viss mån innebär ett fullföljandeav omorganisation underbyggs bl. a. med en redovisning av de ändradeförutsättningar för den regionala verksamheten vilka skapats genom vidtagnarationaliserings- och organisationsåtgärder på central och lokal nivå. Nuvarande elva driftdistrikt och elva bandistriktföreslås ersatta av åtta trafikdistrikt och lika många bandistrikt. Degeografiska gränserna för trafik- och bandistrikten föratsätts sammanfalla.Till skillnad mot tidigare föreslås gränserna för de nya distrikten vara ihuvudsak läns-anpassade. Minskningen av antalet distrikt innebär att denuvarande distriktsexpeditionerna i , och dras in. föreslåsatt på dessa orter bibehålls särskUda kommersiella distriktsenheter lydandeunder distriktschefema i resp. , och . Avsikten är attdessa enheter inom ett geografiskt område som fastställs för envar av dem skall svara för den regionala kundbevakningen och marknadsföringen. De f. n. till driftdistrikten hörandedriftverkstäderna och de till maskinavdelningen hörande huvudverkstädernaföreslås sammanförda i sex verkstadsregioner under maskinavdelningen. I frågaom förrådsverksamheten föreslås viss organisatorisk omläggning. Den nya organisationen avses börja genomföras fr.o. 1 1972.1 saml Nr 133 Utdragav protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på Närvarande:slat.sministeni , ministern för utrikes ärendena , statsrådenHOLMQVIST, ASPLING, , , , ODHNOFF, BENGTS.SON. NORLING.LÖFBERG, LIDROM, , . Chefen för , statsrådetNorling, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om ändrad regional organisation av .SJ och anför. I skrivelse har SJ pågrundval av en utredning, som verkställts av en s"ärskildorganisationsgrupp inom verket, framlagt förslag till ändring av . I gruppen har ingått experter inom SJ och representanter för depersonalorganisationer som ingår i SJ;s centrala företagsnämnd. Förslagetsyftar lill att skapa en organisation, som bättre än den nuvarande svarar motdagens verksamhet och den tekniska utvecklingens krav. Det kännetecknas av ensträvan att skapa förutsättningar för en längre gående delegering avbefogenheter samt atl utforma organisationen på ett sätt som medger eneffektivare och mindre kostnadskrävande administration. I fråga om denregionala förvaltningen förordas bl. a. en minskning av antalet drift- ochbandistrikt från elva tUl åtta. Med hänsyn till marknadsföringens ochtrafikens samband med samhällsplaneringen föreslås vidare att distrikten iprincip anpassas tUl länsgränserna. Över SJ:s organisationsförslag har ett antalmyndigheter och organisationer yttrat sig. En förteckning över deifrågavarande remissinstanserna och en sammanfattning av deras yttranden harredovisats i prop. 1971: 147 s. 23 och 1825. Efter remissbehandlingen underkastades förslaget eningående prövning inom . SJ:s förslag kunde däividunderbyggas med ett omfattande kompletterande material, som i flera fall hadeefteriysts av remissinstanserna. Maj:t förelade en proposition (prop. 1971; 147) med förslag tUl ändradregional organisation av SJ. I sitt betänkande i anledning av propositionenuttalade trafikutskottet (TU 1971:27) bl.a., att det var av stor vikt inteminst från företagsekonomiska synpunkter att de organisatoriska förändringarav distriktsorganisationen vid SJ vidtas som genom den tekniska utvecklingenoch trafikens förändringar i skilda hänseenden blivit mer eller mindrenödvändiga. Det framlagda orga-nisalionsförslaget ansågs emellertid behövakompletteras med ytterligare överväganden beträffande de nya distriktensstorlek och avgränsning samt valet av huvudorter. Därvid borde enligt utskottetytterligare bedömas betydelsen i sammanhanget av bl. a. de näringsgeografiskaoch regionalpolitiska förhållandena i landets olika delar. I anslutning härtillborde också uppmärksammas lämpligheten av att bibehålla uppdelningen avdistriktschefsfunktionen på två sidoordnade chefsbefattningar. Efter dessakompletterande åtgärder borde organisationsfrågan på nytt föreläggas . I sammanhanget tog utskottet också upp frågan ommöjliga rationaliseringar av verksamheten inom nuvarande organisatoriska ram.Enligt utskottet borde sådana åtgärder som i och för sig ansågs i storutsträckning ligga inom ramen för verksledningens befogenheter drivas medkraft och omfatta alla nivåer inom såväl centralförvaltningen som de regionalaoch lokala förvaltningarna. beslöt sedermera i enlighet medtrafikutskottets förslag (rskr 1971: 333). Efter riksdagsbehandlingen av organisationsfråganhar denna ytterligare övervägts i de av trafikutskottet angivna hänseendena,därvid hänsyn bl. a. tagits tiU vidtagnarationaliserings-och organisationsåtgärder. Den följande redogörelsen bygger i huvudsak påsamma disposition av materialet som i prop. 1971; 147. Nuvarandeorgaiusation m. m. Statens jämvägar är ett affärsdrivande verk. EnUgtinstruktionen (1965: 843) för (ändrad : 174) skallSJ driva jämvägs-, färje- och biltrafik samt därmed sammanhängande rörelse. Den högsta ledningen inom verket utövas av enkollegial styrelse bestående av generaldirektören och fem andra ledamöter somKungl. Maj:t utser särskilt. De under chefen för ställda huvudenheterna(avdelningarna) består av centrala förvaltningsorgan samt inom vissaavdelningar regionala och lokala förvaltningsorgan. Den centrala organisalionen omfattar åttaavdelningar, vardera under ledning av en avdelningschef. I fråga omarbetsuppgifterna för de lt 1972.1 saml Nr 133 olikaorganen inom den centrala förvaltningen gäller i huvudsak följande. Driftavdelningen svarar för produktionen avtransporttjänsterna driften inom järnvägs-, buss- och färjetrafiken samtför den regionala och lokala transportförsäljningen utom resebyråverksamheten.Vidare svarar avdelningen i viss utsträckning för tekniskt underhåll avrullande materiel. Under chefen för driftavdelningen lyder elva regionalaenheter driftdistrikt. Kommersiella avdelningen svarar för den aUmännamarknadsbedömningen och taxefrågorna samt för den centralatransportförsäljningsfimk-tionen och för resebyråverksamheten. Banavdelningen svarar för underhåll, konstruktionoch byggande av företagets fasta anläggningar, såväl de ban- ochbyggnadstekniska som de elektrotekniska, samt för företagets fastighetsregisteroch elkraftförsörjning. Under chefen för banavdelningen lyder elva regionalaenheter Maskinavdelningensvarar med undantag för visst driftunderhåll förunderhåll, konstruktion och byggande/upphandling av spårbun den milande materiel. Under chefen för maskinavdelningen lyder sju regionala enheter huvudverkstäder. Ekonomiavdelningen svarar för den centralaekonomifunktionen inkl. redovisning m. m., för företagets centrala ADB-frågorsamt för inköps-och förrådsverksamheten. Under chefen för ekonomiavdelningenlyder fyra regionala enheter huvudförtåd. Administrativa avdelningen svarar för den centralapersonaladministrativa och allmänadministrativa funktionen inkl.försvarsfrågor. Internrevisionen och PR-funktionen, vilka reelltlyder direkt under chefen för , är administrativt placerade inomadministrativa avdelningen. Juridiska avdelningen svarar för juridiska ochvissa internationella frågor samt för företagets förvaltningssekretariat. Utvecklingsavdelningen svarar för bevakning ochuppföljning av utvecklingen inom företrädesvis tekniska områden samt föradministration av sådana övergripande eller speciella projekt, som enligtföretagsledningens beslut uppdras åt avdelningen. Direktionen består av chefen för och de åttaavdelningscheferna. Den har tUl uppgift att vara informerande och samrådandekring frågor av väsentlig betydelse för verksamheten. Antalet anställda i dencentrala administrationen med placering i uppgår f. n. tiU ca 1800. Den regionala verksamheten är uppdelad på elvadriftdistrikt, elva bandistrikt, sju huvudverkstäder och fyra huvudförråd.Drift- och ban-distriktens geografiska omfattning sammanfaller. Huvudorter fördistrUc-ten är , , , , , , ,, , och . Huvudverkstäderna är belägna i ,, , , , och . Huvudförråden finnsi , , och . Driftdistriktetsförvaltningsorgan utgörs av driftdistriktsexpeditionen. ExpedUionenshuvuduppgift är att som stabsorgan biträda driftdistrikts-chefen med att inomdistriktet planera, samordna och leda saml utveckla och kontrolleraverksamheten, som i första hand avser produktion och försäljning avtransporttjänster. Driftdistriktsexpeditionerna är indelade i fyra sektioner allmän sektion, trafiksektion, maskinseklion och försäljningssektion. Denallmänna sektionen är distriktskonsult i gemensamma funktioner, dvs.organisations-, personal- och ekonomifrågor. Sektionen svarar också förövergripande planering, arbetsstudier och kontorsservice. Trafiksektionen ärkonsult för trafikfunktionen, dvs. har hand om trafikplanering,transportledning och tågledning samt svarar för frågor som rör det stationäraarbetets organisation. Maskinsektionen är konsult för maskintjänsten, dvs.handfägger ärenden som rör lok-och vagntjänsten inkl. driftunderhållet samtsvarar för bedömningen av resursbehoven vid lokstationerna och planeringen avlokpersonalens turlistor. Försäljningssektionen är konsult förtransportförsäljningsfunk-tionen, dvs. har hand om den regionalamarknadsbevakningen och försäljningen av godstransporter och resor. Antaletanställda inom driftdistrikten uppgår tUl ca 28 750 mot ca 29 500 vidtidpunkten för prop. 1971: 147. Bandistrikteis förvaltningsorgan utgörs avbandistriktsexpeditionen. Expeditionens huvuduppgift är att som stabsorganbiträda bandistrikls-chefen med att inom distriktet planera, samordna och ledasamt utveckla och kontrollera verksamheten, som i första hand avser byggandeoch underhåll av fasta anläggningar. Bandistriktsexpeditionerna är indelade ifyra sektioner allmän sektion, bansektion, elsektion och signalsektion. Denallmänna sektionen är distriktskonsult i gemensamma funktioner, dvs.organisations-, personal- och ekonomifrågor. Sektionen svarar också förgemensamma planeringsfrågor, allmänna tekniska frågor och kontorsservice.Bansektionen är konsult i bantekniska frågor, dvs. i frågor som rör underhålloch byggande av spår- och bangårdsanläggningar, hus och bangårdsmaskinerier liksomi frågor som rör arbetsmetoder och arbetsorganisation inom bantjänsten.Elsektionen är konsult i frågor som rör fasta elektriska anläggningar, dvs.byggande och underhåll av driftcentraler, omformarstationer m. m., kontaktledningsnätetsamt olika elinstallationer i hus m. m. Sektionen svarar också förkraftförsörjningsfrågor samt frågor som rör arbetsmetoder ocharbetsorganisation inom eltjänsten. Signalsektionen är konsult i frågor som rörsignal- och teleanläggningar, dvs. byggande och underhåll av signaltekniska ochteletekniska anläggningar. Antalet anställda inom bandistrikten uppgår lUl ca8 500 mot ca 9 000 . Maskinavdelningens regionala förvaltningsorganutgörs av huvudverkstäderna, vilka har som huvudsaklig uppgift att svara fördet tunga verkstadsunderhållet och eventuella ombyggnader av spårbundenml-lande materiel. Till resp. huvudverkstad hör ett antal fUialverkstäder somalltså ingår i de regionala organen. Maskinavdelningen har re-gionaU ca 3 200anstäUda mot ca 3 300 . Ekonomiavdelningens regionala enheter ärhuvudförråden. Huvudförråd "år egentligen en administrativ benämning fören förråds-region. Det fysiska förrådet på regionens huvudort benämnscentralförråd. TiU resp. huvudförråd hör vissa fUialförtåd, som alltså ingår ide regionala organen. I huvudsak svarar huvudförråden för driften av de fysiskaförråden samt för regionala/lokala inköp och avrop på avtal för direktleveranstill förbmkare inom regionen. Ekonomiavdelningen har regionalt ca 300anställda. Till drift- och bandistrikten hör också särskildalokala förvaltningsorgan. Inom driftdistrikten finns tre olika slags lokalaenheter nämligen trafikområden, lokstationer/vagnstationer samtbusslinjegrupper. Den lokala organisationen inom bandistrikten består av fyraolika enheter banunderhåUsområden, elunderhållsområden,signalunderhållsområden och teleunderhåUsområden. I fråga om de lokala förvaltningsorganens uppgiftergäller i huvudsak följande. Varje chef för lokalt förvaltningsorgan "äransvarig för all verksamhet och aUa resurser inom sitt område. Verksamheteninom ett trafikområde består bl. a. av lokal marknadsbevakning, försäljning avgodstransporter och resor, godshantering i magasin o. dyl., godsforsling,tillhandahållande av godsvagnar för vagnslasttrafik, tågbildning, växling ochtågexpediering. Verksamheten inom en lokstation/vagnstation bestårbl. a. av tUlsyn och driftunderhåll av dragfordon samt gods- och personvagnar ävensomtillhandahållande av dragfordon och lokpersonal. TUl en busslinjegmpps uppgifter hör bl. a.försäljning av busstransport-tjänster, busstransporter, transport och hanteringav bussgods samt tUlsyn, vård och underhåll av bussar. BanunderhåUsområdet svarar för bl. a. tekniskinspektion, underhåll och byggande av SJ:s spåranläggningar, broar ochbangårdsanordningar samt husbyggnader. Vidare har området hand om snöröjning ispår m. m., all tiUsyn och vård av banan samt vissa byggnader. TUl elunderhållsområdets verksamhet hör bl. a.teknisk inspektion, underhåll och byggande av högspänningsledningar förtågdriften samt av kraft- och belysningsanläggningar i . Vidaresvarar området för driften av kraftförsörjningsanläggningarna, dvs. Verksamheten inom signalunderhållsområdet bestårbl. a. av teknisk inspektion, underhåll och byggande av SJ:ssignalsäkerhetsanfäggningar, vägskyddsanläggnmgar, fjärrblockeringsanläggningarm. Teleunderhållsområdetsvarar för bl. a. teknisk inspektion, underhåll ochbyggande av televäxlar, etapptelenät, fjärrtelenät, bärfrekvensanläggningar,radioanläggningar, fjärrskrifts- och bokningsierminaler m. m. Sammanlagt består den lokala organisationen numeraav 51 trafikområden, 34 lokstationer/vagnstationer, 19 busslinjegrupper, 98banunderhåUsområden, 35 elunderhåUsområden, 34 signalunderhållsområden och 27teleunderhåUsområden. Detta innebär att sedan tidpunkten för prop. 1971; 147antalet lokala enheter minskat med 52 inom driftdistrikten och med 12 mombandistrikten. En tablå över SJ:s nuvarande organisation torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 1. Den nuvarande gränsdragningen mellandistrikten framgår av den karta, vilken torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 2. 1.Allmänt om behovet av och principerna för en ändrad organisation Tekniskaoch ekonomiska krav på järnvägsdriften SJ framhåller att dagens höga krav påtransportservice och effektivitet i transportarbetet måste mötas med enfortlöpande rationalisering av verksamheten. Ett av de mest utmärkande dragen idet genomförda rationaliseringsarbetet har varit minskningen avpersonalantalet trots en samtidig ökning av SJ:s godstransportarbete. Sålundahar antalet anställda sedan den nuvarande organisationen genomfördes år 1963kunnat minskas med ca 12 700 eller med totaU . Enbart under de tvåsenaste åren har personalminskningen uppgått till ca 2 600 man. SJ har relativt stora möjligheter till ytterligarerationaliseringar. av driftkostnaderna inkl. avskrivningar "ärpersonalkostnader. Detta innebär att SJ fortfarande har en mycketpersonalintensiv verksamhet, vilket måste uppmärksammas inte minst med hänsyntill att kun-dema i sin mera långsiktiga planering av naturliga skäl beaktarpersonalkostnadsutvecklingen vid sin bedömning av olika transportmedel ochtransportföretag. Järnvägsdriften fömtsätter rent transsporttekniskten omfattande och väl integrerad transportorganisation, och somtransportföretag behöver SJ vidare en effektiv organisation för marknadsföring.Utvecklingen är mycket snabb på transportområdet vUket inneb"är att ävenframgent en fortiöpande anpassning krävs av organisationen så att den blir enpositiv faktor i strävandena att hävda SJ:s ställning som transportföretag. Funktionellasamband m. m. Frågan om de funktionella sambanden ochansvarsfördelningen inom verket berör i hög grad den principiella granden förhela SJ-organisa-tionen. I korthet gäller härvidlag följande. Ändamålet med SJ;s verksamhet är i första handproduktion och försäljning av transporltjänster. Omkring dessa huvudfunktionerbör SJ organiseras. Vid sidan härav framtr"äder i enanläggningskr"ävande verksamhet av SJ:s natur och med dess geografiskaspridning, funktionema underhåll och byggande/konstruktion av fastaanläggningar resp. rullande materiel. Dessa funktioner ger service ochfömtsättningar för produktionen och försäljningen. Övriga funktioner, t. ex.ekonomi och administration, är övergripande och därmed sammanhängandearbetsuppgifter återspeglas inom alla linjefunktioner. Sambandet mellan produktions- och försäljningsfunktionernaär uppenbart för SJ:s del. Detta samband bör organisatoriskt inte brytas. Frånteknisk och ekonomisk synpunkt "är också sambandet mellan underhåll ochbyggande/konslmktion uppenbart. SJ konstaterar att styrkan i och betydelsen avsambanden mellan produktion och försäljning är starkare än mellan produktionoch underhåll. Sambandet mellan underhåll och byggande är också klart starkareän mellan underhåll och produktion. Som framgått av den redogörelsenhar i den nuvarande organisationen följande huvudsakliga gränsdragning mellande oUka linjeavdelningarna gjorts. Driftavdelningen svarar för all produktion avtransporttjänster samt för all förs"äljning utom den som sker centralt ochgenom resebyråer. Avdelningen disponerar alla nödvändiga resurser för dennaproduktion, dvs. personal, fasta anläggningar och rullande materiel m. m. Banavdelningensvarar för konstruktion/byggande och underhåll av alla fasta anläggningar spår, hus, el-, signal- och teleanläggningar samt disponerar för dennaverksamhet nödv"ändiga resurser. Detsamma gäller maskinavdelningen, somsvarar för konstruktion, ändring och underhåll av spårbunden rullande materiel.Endast ansvaret för det tyngre underhållet ligger emellertid inommaskinavdelningen, medan det löpande underhållet ombesörjs inomdriftavdelningen. Det viktigaste inslaget i denorganisationsförändring som genomfördes utgjordes av den ändradeutformnuigen av den regionala förvaltningen. De överväganden som resulterat iden tidigare nämnda avgränsningen i ansvars- och befogenhetshänseende mellan deolika huvudavdelningarna vid centralförvaltningen blev avgörande även för ulformningenav den regionala organisationen. De olika huvudfunktionerna inom den totalaverksamheten ansågs sålunda böra så långt möjligt hållas samman utmed trevertikala linjer genom hela företagsorganisationen. För att skapaföratsättningar för en koncentrerad insats på produktions- ochförsäljningssidan resp. inom området underhåll och konstruktion/byggande ochsamtidigt undvika en splittring av de regionala lednmgsfunktionerna på frånkompetenssynpunkt alltför skilda ansvarsområden delades de äldre distrikten upppå i huvudsak två regionala organ driftdistrikt och bandistrikt med varsitt klart av- gränsade ansvars- och befogenhetsområde, i principanslutande till motsvarande avgränsning på central nivå. Som en tredjeregional instans kan i delta sammanhang nämnas de maskinavdelningen underställdahuvudverkstäderna. Erfarenheterna hittUls har visatatt tillskapandet av denna organisationsstmktur frigjort resurser ochmedverkat lill en intensifierad utvecklings- och rationaliseringsverksamhet iflera olika hänseenden. Från de angivna grundläggandeprinciperna vid omorganisation gjordes emellertid några väsentiigaundantag. Ansvaret för försäljningsfunktionen delades på cenlral nivå uppmellan driftavdelningen och den kommersiella avdelningen. Den senare kom attsvara för all central försäljning samt blev konsult till den centraladriftavdelningen i fråga om försäljningsverksamheten inom distrikten. Den centralaverksamhetens omfaitning motiverade detta liksom kravet på att låta de iorganisalionen i övrigt sammanhållna produktions- och försäljningsaspekternabryta sig mot varandra på högsta nivå. Vidare delades ansvaret för underhållav spårbunden raUande materiel som nämnts mellan driftavdelningen ochmaskinavdelningen på så s"ätt att det lättare driftunderhållet behöllsinom driftavdelningen, medan det mera industriella och tyngre underhålletinordnades i maskinavdelningen. Motivet för detla var i första handsvårigheten att på lokal nivå på lämpligt sätt ombilda en fungerandeorganisaiion. Denna uppdelning av underhållsansvaret förutsattes vid 1963 årsorganisaiion komma att tas upp tUl prövning närorganisationen i övrigt hunnit stabUiseras. I fråga om principerna förbefogenhelsfördelningen gäller i huvudsak följande. Beslut skall fattas på lägsta möjliganivå. Största möjliga delegering skall sålunda eftersträvas i syfte att avlastaledningen löpande beslut till gagn för planering och samordning av olikautvecklingsaktiviteter. De övergripande riktlinjerna och planerna skallutformas centralt. Av löpande beslut skall endast de som har principiell ellerekonomiskt större betydelse fattas på denna nivå. Olägenheter med nuvarande regionala organisation Redan vid omorganisationen år 1963fömtsågs vissa olägenheter med nuvarande organisation. På grund av omfattningenav den strukturomvandling av organisationen som då genomfördes bedömdes detdock inte möjligt att göra alla i och för sig motiverade förändringar på engång. I en särskild slutrapport från den då fungerande organisationsgruppenredovisades vissa behövliga förändringar och naturliga utvecklingssteg,bl. a. i vad avsåg anpassning av distriktsgränserna och i fråga om antaletdistrikt. Vidare angavs maskintjänstens organisation vara ett provisorium.Kungl. Maj:t uppdrog också åt SJ att utreda fråganom maskintjänstens definitiva placering i den regionala organisationen. Det interna organisationsarbetet efterår 1963 har ffämst varit inriktat på en successiv anpassning av den lokalaförvaltningen till de grundprinciper beträffande ansvarsfördelning ochbeslutsbefogenheter m. m. som bildade utgångspunkten förändringarav den centrala och regionala organisationen. har även ensuccessiv genomgång av den centrala förvaltningen påbörjats och redan lett tillvissa resultat. Vad gäller de lokala organen inomdriftorganisationen har antalet enheter kunnat minskasfrån 185 tUl 156, dvs. med ett trettiotal. Utvecklingen får ses mot bakgrund avbl. a. den fortgående förändringen av trafikstrukturen mot en allt större koncentrationgenom knutpunktstrafik, regionforsling, minskning av antalet regionala tåg etc.Vidare får beaktas det successiva införandet av fjärrblockering på allt flerlinjer, tillämpningen av mera avancerade tekniska lösningar, automatisering avredovisningsarbetet och bokföringen, kraven på en ökad specialisering ocheffektivare administration med därav följande krav på slörre enheter osv. har en ytterligare kraftigreducering skett av antalet lokala enheter inom driftorganisationen, nämligenmed ca 50 enheter tiU 104 enheter. Den stora förändringen sammanhänger främstmed minskningen av antalet stationer/trafikområden. Dessa har sålunda kunnatmmskas från 98 till 51 dvs. med nära hälften. Vid avgränsningen av de nyatrafikområdena har en målsättning varit att skapa enheter med ett sådant kund-och trafikunderlag alt även på lokal nivå kvalificerade specialister kan utnyttjasinom olika funktioner. Tonvikten har härvidlag lagts på planeringsfunktionen särskilt terminalplanering och terminalledning samt på aktivering av olikadelar av den kommersiella verksamheten. I största möjliga utsträckning har äveneftersträvats att ge trafikområdena gränser som stämmer överens med läns- ochkommungränser.