prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Taxeringsassistentorganisationensom f. n. omfattar ca 400 taxerings- 1972:1 Bilaga 14 12 assistenter anser ; böra ses över i sinhelhet. En undersökning av laxeringsrevisionsverksamheten är redan påbörjad avstatskontoret. En liknandeöversyn behöver enligt mening göras av behovet avarbetsledande personal på dataenheterna. För uppläggning och drift av ettcentralt personalregister (CPR) fordras enligtverket en förstärkning av lednings- och operatörspersonalen hos länsstyrelseni . Denna förstärkning anser verket böra göras tills vidare genom anvisande av 34terUgare medel. Beträffande de lokala skattemyndigheternaframhåller att dessa under innevarande budgetår kommer atttillföras ärenden om skattetillägg ochförseningsavgifter. Vissa befintliga arbetsuppgifter ökar dessutom iarbetsvolym. I gengäld utgår en. inte obetydlig arbetsuppgift nämligenhandläggning av ärenden om friviUig särbeskatlning. En förstärkning av delokala skattemyndigheterna gjordes den 1 juli 1971för arbetet med det administrativa sanktionssystemet. Riksskatteverkettillstyrker därför inte ytterUgare tjänster för detta ändamål men framhåUeratt medel bör reserveras för att kunna disponeras för de behov avarbetskraftsförstärkning som kan uppkomma på grand av specieUa förhåUanden. Ifråga om den arbetsledande personalen hos de lokala skattemyndigheterna finnerverket del synnerligen angeläget att enställföreslrädare för chefen finns vid fögderikontoren. a.att det är angeläget att det finns enbyrådirektör och en byriiinspektör för handläggning av ärenden om allmännaturvård samt att länsstyrelserna har erforderlig personal för tUlsynsverksamheten enligt miljöskyddslageninom vattenvårdens och luftvårdensområden. EnUgt verkets bedömning skulle en kraftig förstärkning genomgåendebehövas härför. Verket understryker att kunskap om processteknikkombinerad med praktik från industriell verksamhet är av stort värde vidtillsynsverksamheten och tjänster som inrättas eller återbesätts bör försesmed personal med sådan bakgrand. Statens pris- ochkartellnämnd anför att särskUd biträdespersonal bör finnas avdelad för varje priskontor pågrand av att arbetsuppgifterna på priskontoren i hög grad avviker från de som iövrigt förekommer hos länsstyrelsema. villmed hänsyn till erfarenheter från det gångna arbetsåret understrykanödvändigheten av att ett konlorsbilräde disponeras på minst halvtid avhemkonsulentexpeditionen hos varje länsstyrelse. Statens planverktiUstyrker närmare ett 30-tal tjänster hos länsstyrelserna och framhåUer attutvecklingen på samhällsplaneringens område alltfort innebär successivt ökade krav på personalresurserför bl. a. fysisk planering på det regionala planet. Lantmäteristyrelsen framhåller attfastighetsbUdningslagen, som trätt i kraft innebär utökadearbetsuppgifter för lanlmäte- Prop.1972:1 Bilaga 14 13 rienheten.hos länsstyrelsema och att bl. a. överprövningen hos länsi-styrelse av vissabeslut måste ske inom viss kortare tidsfrist. Styrelsen finner det därför oundgängUgen nödvändigt att varje lantmäterienhet utom vid i disponerar minst en tjänst som biträdandeöverlantmälare. Den partiella reformen avlänsförvaltningen genomfördes den .1971. Länsstyrelserna organiserades om . Den utbyggnad avden nya länsstyrelseorganisationen som då påbörjades förutsattes skesuccessivt. Jag förordar att länsstyrelsema nu förstärks med 100 tjänster, varav 45 påplaneringsavdelningarna, 9 på förvaltnings-avdelningama, 41 påskatteavdelningarna och 5 på administrativa enhetema. Dessutom tillkommer påplaneringsavdelningarna 25 tjänster inom länsveterinärorganisationen, vilkeninlemmals i länsstyrelsema samt från samma tidpunkt 47tjänster för länsstyrelsernas uppgifter som fastighetsregistermyndighet. Enligtvad jag kommer att förorda börcivUbefälhavamas kanslier förslärkas med 3 tjänster. Länsstyrelsemas personal,med personalen hos civUbefälhavamas kanslier inräknad, uppgår då tillca 9 000 tjänstemän. Jag vill i deltasammanhang anmäla all i syfte alt få enhetligare an-stäUningsformer hos länsstyrelsema harföreskrivits att ordinarie tjänst som länsveterinär på löneplan C viduppkommande vakans skall bytas ul mot extra ordinarie tjänst. För de lokala skaltemyndighetema förordarjag en personalförstärkning med 10tjänster. Jag vill i delta sammanhang erinra om att länsstyrelsema somchefsmyndigheter för de lokala skattemyndigheterna har all noga följa utvecklingen och genom omdisposition av befintligaresurser utjämna lokala eller säsongmässiga variationer i arbetsbelastningen. I yttrande överlänsstyrelsernas anslagsframställningar rörande kronofogdemyndigheternahar exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON) föreslagit en utökning med 11 tjänsterfrämst för uppgifter enligt lagen (1970:141) om statiig lönegaranti vid konkurs. Jag kommer i det följande att anmälafrågan om centralorgan för exekutionsväsendet och om landels indelning ikronofogdedislrikt. För att tillgodosebehovet av ytterligare arbetskraft i arbetstyngda kronofogdedistrikt förordar jag att vissatjänster högst ett tjugotal omplacerasfrån distrikt med minskande arbetsvolym. Jag förordar dessutom att 30tjänster dras in, varav 10 den och ytterligare 20 vid uppkommandevakans under /73. Minaställningstaganden till länsstyrelsernas förslag, vilka redovisas närmare i det följande, innebär, medbortseende från de under respektive Prop.1972:1 BUaga 14 C!ivUdepartementet 14 anslag beräknade uppbördsmedLm, en medelsanvisning omsammcuilagt 898,9 milj. kr.,en öknuig med 162,9 mUj. i förhåUande tUl innevarande budgetår. Avbeloppet avser 562,4 milj. kr. länsstyrelsema, 188,9 mUj. de lokala skattemyndigheterna och 147,6 milj. kr. kronofogdemyndigheterna.De särskilda uppbördsmedlen under dessa tre anslag beräknar jag tillrespektive 5,7 milj. kr,, 29 milj, kr, och 6 milj, kr. Centralorgan inomexekudonsväsendet och landets indelning i kronofogdedistrikt Exekutionsväsendetfick sin nuvarande organisation genom beslul vid 1962 och riksdagar i samband med förstatligandet avpolis-, åklagar- och exekutionsväsendet.Organisationen genomfördes (prop. 1962: 148, SU1962:183, rskr 1962:387, prop. 1964: 100, SU 1964: 114, rskr 1964: 259). Förvägledande, rådgivande och samordnandeuppgifter imätcades ej något fast centralorgan. I stäUet uppdrogs åt särskildasakkunniga att i en nänmd, exekutionsväsendets orgarusationsnämnd (EON),fullgöra dessa uppgifter i samband med genomförandet av förstatligandet ochomorganisationen av exekutionsväsendet. EON fuUgör fortfarande uppgifterav detta slag. bemyndigade Kungl.Maj:t mig alt tUlkalla högst tre sakkunniga med uppdrag alt utreda frågan omcentralorgan inom exekutionsväsendet. vidgades uppdragettill att avse även en översyn av landets indelning i kronofogdedislrikt. De sakkunniga, som antog namnetutredningen rörande centralorgan inom exekutionsväsendet, avlämnade i juni 1971belänkandet (Ds C 1971: 2) Centralorganinom exekutionsväsendet Översyn av landets indelning ikronofogdedislrikt. Efter remiss haryttranden över belänkandet avgetts av justitiekanslem (JK), (), , lagberedningen, statskontoret, statistiskacentralbyrån (SCB), (), (),, samtiiga länsstyrelser, exekutionsväsendets organisationsnämnd(EON), domstolsväsendets organisalionsnämnd (), samarbelsorganet för ADBinom rättsväsendet, gles-bygdsulredningen, delegationen för utlokalisering avstatlig verksamhet. , akademikerscentralorganisation (),() och Föreningen . Länsstyrelsernahar bifogat yttranden från kronofogdemyndigheterna, Rättschefen , ordförande, departementsrådet och kammarrättsrådet . Prop.1972:1 BUaga 14 15 Exekutionsväsendets nuvarande organisation och funktionerm. Exekutionsväsendetsnuvarande indelning i kronofogdedislrikt fastställdes i samband med förstatligandet den 1 januari 1965.Landet är indelat i 81 kronofogdedistrikt.Fyra län, nämligen , , och ,bildar endast ett kronofogdedistrikt vardera. 1 flertaletövriga län finns trefyra distrikt. Största antalet kronofogde distrikt finns i Stockhohn (9), (7) och (6). Den ort där kronofogdemyndigheten är förlagd inom distriktet benäm nes centralort. I viss utsträckning är personal stationerad också på andra orter än centralorten, s. k. stationeringsorter. Dentotala personalstyrkan inom exekutionsväsendet omfattar ca 2 700 tjänstemän. Med hänsyn till utbildning ocharbetsuppgifter kan personalen i huvudsak hänföras lill tre olika karriärer, nämUgen krono fogdekarriären, exekulionskarriären och kontorskarriären. Administration av exekutionsväsendet sominte ombesörjs på lokal nivå sköts lill huvuddelen av länsstyrelserna och tillviss del av EON. Länsstyrelsenhandhar personaladministrationen, dvs. i huvudsak personalrekrytering, tjänsletillsältningaroch avlöningsfrågor, anslagsfrågor samt arbetsuppgifter som har alt göra meddess ställning som medelsförvaltare i länen enligt medelsförvaltningskungörelsen(1964: 886). Som överexekutor är vidare tillsyns- och besvärsmyndigheti förhållande tUlkronofogdarna i deras egenskap av ulmätiungsmän. EON:sarbetsuppgifter rör tUl väsentUg del utformningen av organisationen inomkronofogdedistrikten. EON har sålunda exempelvis att fastställa arbetsordning för de trestörsta kronofogdemyndigheterna och normalarbetsordning för övrigakronofogdemyndigheter, att utarbeta och fastställa formulär till blanketter förden exekutiva verksamheten samt att vidtaorganisationsundersökningar inom kronofogdedislrikten. Andrabetydelsefulla uppgifter för nämnden är alt följa frågor om per-sonaltiUgång och -behov samt att svara förutbildning av personal inom exekutionsväsendet. Nämnden anlitas också ibetydande omfattning som remissinstans iförfattningsfrågor och i besvärsärenden. Dessutom bedriver EONupplysnings- och rådgivningsverksamhet i författnings-frågor och kameralafrågor gentemot kronofogdemyndigheterna och länsstyrelserna. En specielluppgift för nämnden är alt utreda frågan om överförande av vissa rutingöromålinom exekutionsväsendet till automatisk databehandling (ADB). EON består av sexledamöter. förestås av en arvo-desanstäUd överdirektör somtillika är ledamot i . Det exekutivaarbetet syftar till att slutgiltigt förverkliga etl fastställt anspråk. Målen hoskronofogdemyndigheterna delas in i två huvudgrupper, allmänna mål och enskildamål. Med allmänna mål avses mål omuttagande av skatter, böter eller andra på indrivning beroende medel Och målmed begäran om handräckning för indrivning från annan krono- Prop.1972:1 BUaga 14 16 De enskilda målen delas in i trehuvudgrupper, utsökningsmål, avbetalningsmål och införselmäl. De aUmänna målendominerar antalsmässigt. Centralorgan inom exekutionsväsendet Cenlralmyndighetsuppgifter Utredningens förslag omuppgiftsfördelningen mellan centralorgan och lokala myndigheter kan i stortsägas innebära alt centralorganet skall handha alla arbetsuppgifter som f. n.ombesörjs av EON saml vissa andra uppgifter, av vilka huvuddelen åvilarlänsstyrelsema. De uppgifter, som utredningen föreslår skola handläggascentralt består till väsentlig del av sådana uppgifter som normalt ankommer påden centrala instansen inom myndigheter med lokala organ. De av utredningenföreslagna centralmyndighetsuppgifterna kan hänföras till följande huvudgrupper: Utiandshandräckning,bevakning av statens rätt i vissa fall Informations-,rådgivnings- och upplysningsverksamhet. TUl denna typ avuppgifter räknar utredningen bl, a, beslut i fråga om stationeringsorter ochfördelning av personal på stationeringsorter, uppgifter som f, n, ankommer pålänsstyrelserna, samt alt i huvudsak i den utsträckning som f, n. ankommer påEON ta befattning med kronofogdemyndigheternas organisation och vissa andraall-män-adminislrativa funktioner (arkivfrågor, lokalfrågor m. Personalfrågor.Beträffande personalrekryteringen, som innefattar både information, bedömningoch urval, finner utredningen alt flera skäl talar för att denna även ifortsättningen blir en uppgift för centralorganet. Utredningen föreslårdärför all all rekryteringsverksamhet beträffande personal i kronofogde- ochexekutionskarriärerna, dvs. både information och annan rekryleringsfrämjandeaktivitet, som ligger på EON, och mera direkta anslällningsåtgärder, som f.n. åvilar länsstyrelserna, skall vara cenlralmyndighetsuppgifter. Centralmyndighetenföreslås även få befogenhet att inrätta tjänster för rekryteringspersonal inomviss kostnadsram samt all besluta om tjänsternas fördelning påkronofogdedistrikt. Utredningen föreslår attalla frågor om fackutbildning inom exekutionsväsendet liksom f. n. skallhandläggas centralt. I avvaktan på ell genomförande avStatens Ekonomi- 1972:1 BUaga 14 17 Administrativa system (SEA) inom exekutionsväsendetfinner utredningen inte anledning att föreslå några ändringar i den nuvarandeordningen beträffande anslagsfrågor och därmed sammanhängande arbetsuppgifter. Utredningen utgår frånatt det blivande centralorganet liksom f,n. EON skall anlitas i betydande omfattning som remissinstans i författnings-,personal- och kameralfrågor. Utlandshandräckning,bevakning av statens rätt i vissa mål Olika arbetsuppgifter i samband med indrivning av restfördaskatter och böter i förbindelse med främmande länder utförs inomfinansdepartementet, ,och länsstyrelserna, I uppgifterna ingår som enväsentiig del att tiUämpa bestämmelser i de överenskommelser som finns påområdet. Av den anledningen finner utredningen det angeläget attuppgifterna så långt det är möjligt koncentreras lill en och samma myndighetoch att den myndigheten har nära kontakt med kronofogdemyndigheternasverksamhet. Med hänsyn bl, a, härtill ärdel enligt utredningens mening lämpligt alt alla nu ifrågavarande arbetsuppgifterrörande handräckning m, m, till och från utlandet läggs på centralorganet. För att kunna fullgöra de nu angivnaarbetsuppgifterna på bästa sätt skulle delenligt utredningens mening vara värdefullt, om centralmyndigheten påmotsvarande sätl som flera andra myndigheter på central nivå fick behörighet att inom sitt verksamhetsområde företräda statensåväl vid som utom domstol. Informations-,rådgivnings- och upplysningsverksamhet i exekutions-rättsliga frågor. Denna typ av uppgifterbör enligt utredningens mening vara en centralmyndighelsuppgift. Utredningen finneratt omfånget av de föreslagna centralmyndighetsuppgifterna är betydande.Behovet av en organisation för central handläggning av uppgifterna inomexekutionsväsendet är med hänsyn härtill klartdokumenterat. Utredningendiskuterar om pågående reformarbete inom exekutionsväsendets område bör föranleda att EONtiUs vidare fullgör centralmyndighetsfunklionerna och alt frågan om ettpermanent centralorganalltså ställs , EON förbereder enövergång lill automatisk databehandling (. '\DB)av vissa arbetsrutiner inom exekutionsväsendet. Statsmakternas StäUningstagande (prop, 1971: 1, bU. 14 s.113, CU 1971: 10, rskr 1971: 71) till EON:s förslag innebär allutvecklingsarbetet bedrivs med denutgångspunkten att ADB skall utnyttjas inom exekutionsväsendet så snartpraktiska förutsättningar föreligger. Utredningenutgår alltså från att ADB skall komma till användning 1972:1 Bilaga 14 18 inomexekutionsväsendet och att ett centralt organ kommer att få arbetsuppgiftermed avsevärd omfattning inom ADB-verksamheten. Utredningen utgår från altkronofogdemyndigheterna, åtminstone , kommer att i enlighet medlagberedningens förslag ta över huvuddelenav överexekutors arbetsuppgifter och räknar med möjligheten att även mål omi betalningsföreläggande kan komma att handläggasdär. Utredningen anseralt det av flera skäl är angeläget all frågan om centralmyndighet blir löst. Detligger i sakens natur att en osäkerhet om den framtida organisationen för vissamyndighetsuppgifter bl. a. kan medföra personalproblem. Det finns enligtutredningens mening anledning anta att ett längre dröjsmål med avgörandet icentralmyndighetsfrågan skulle öka problemav delta slag. Pågående reformarbete påverkar enligt utredningens mening intevalet av centralorgan i sådan utsträckning att avgörandet av det skäletbör ställas . Utredningen konstaterar alt verksamhetenhos kronofogdemyndigheterna är särpräglad och har få likheter med annansamhällsverksamhet. I de allmänna målen kan den sägas utgöra en fortsättning avtaxering och uppbörd. De enskilda målen kan sägas ofta vara en direkt fortsättningpå civilprocessen. Användningen av exekutiva tvångsåtgärder är i både aUmänna och enskilda rnål omgärdad av särskUdarättssäkerhetsgarantier. Utredningen finner att verksamheten hoskronofogdemyndigheterna har ettfunktionellt samband med taxerings- och uppbördsväsendet och medverksamheten vid de allmänna domstolarna. Sambanden kommer till uttryck främsti informationsutbyte och annan samverkan medtaxerings- och uppbördsmyndigheterna respektive de allmänna domstolarnamed klar övervikt för samverkan med de förra. En grundläggandeförutsättning för att verksamheten hos kronofogdemyndigheterna skall kunna omfattas medförtroende av allmänheten är självfaUet attderas judicieUa funktioner utövas på ett opartiskt sätt. Viklen avdetta är påfallande i de allmänna målen, eftersom utmätningsmannen i dessa målhar alt tillvarata fiskala intressen. Såvitt utredningenhar kunnat finna har emeUertid föreningen av judicieUa och fiskala uppgifter på lokalplanet hiltills inteinverkat menligt på förtroendet för myndigheterna. Vid ställningstagandet icentralmyndighetsfrågan utgår utredningen från att kronofogdemyndighei:erna äveni fortsättningen skall handha såväl fiskala som judicieUa uppgifter. Vid valet avcentralmyndighet bör enligt utredningens mening utgångspunkten vara, förutom ai:l skapaförutsättningar för att de allmänt administrativauppgifterna handläggs så effektivt som möjligt, att det funktionellasambandet med annan samhällsverksamhet beaktas. De olika alternativ som då stårlill buds är all förlägga samtiiga uppgifter som skall handläggas centralt pånågon bestående myndighet, alt inrätta Prop.1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet 19 en fristående myndighet eller att fördela uppgifterna påtvå eUer flera myndigheter. Med hänsyn tUlsambandet mellan den exekutiva verksamheten och annan samhällsverksamhet finner utredningen att, i den månuppgifter som skall handläggas centralt börläggas på central myndighet med andra uppgifter, det är antingen eUer det blivande domstolsverketeUer båda dessa myndigheter som kommer i fråga som centralmyndighet. Huvuddelen av verksamhet avserbeskattning och uppbörd. Enhuvuduppgift inom dessa områden är att utveckla och anpassa organisation, system, mtiner, blanketter och tekniska hjälpmedel samt UtbUda personal hos taxerings- ochuppbördsmyndigheterna. Flera avriksskatteverkets arbetsuppgifter motsvarar alltså uppgifter på exekutionsväsendetsområde. Effektiviteten iindrivningsverksamheten beror i viss utsträckning på i vad månkronofogdemyndigheterna, å ena, samt laxerings- och uppbördsmyndigheterna, å andra sidan, fårdel av den information om gäldenären som finns hos den andra myndigheten ochkännedom om åtgärder som den andra myndigheten företagit gentemot honom. Föratt säkra en kontinuerlig samverkan krävs fasta rutiner, vilka i sin turförutsätter centralt utfärdade anvisningaroch blanketter samt uppföljning av verksamheten. Utredningen har funnitalt behovet av sådan centralt bedriven verksamhet är stort. Självfallet skulleeffektiviteten i sådan verksamhet främjas, om den bedrevs av en och sammamyndighet, vilket skulle bli faUet, omriksskatteverket blev centralmyndighet också för exekutionsväsendet. Sambandet mellan den exekutivaverksamheten saml taxering och uppbörd talar också för att behoven av resurserför skatleindrivningen vägs mot behoven förtaxering och uppbörd och för att en gemensam samordning och planeringöver huvud tagel i fråga om åtgärder, t, ex. på författningsområdel, i syftealt främja verksamheten kommer till stånd.Detta underlättas givetvis, om ansvaret för verksamhetsgrenarna samlashos en och samma centralmyndighet. Utredningen harföreslagit att vissa uppgifter beträffande exekutionsväsendet skall flyttas frånlänsstyrelserna och handläggas centralt. Förslageninnebär väsentligen endast vissa förändringar i fråga om per-sonaladministiationenoch påverkar alltså inte behovet av samverkan mellanlänsstyrelser och kronofogdemyndigheter i del exekutiva arbetet.Riksskatteverket ar länsstyrelsernas kontaktorgan uppåt i taxerings- ochuppbördsfrågor. Det torde vara en fördel, om länsstyrelserna får riksskatteverketsom centralorgan också i indrivningsfrågor. Riksskatteverkethar lUl stor del uppgifter likartade dem som föreslås skola handläggas centraltinom exekutionsväsendet. Det torde med hänsyn till organisation vara möjligt att påett rationellt 1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet 20 sätti verket inordna dessa uppgifter inom exekutionsväsendet. Utredningen pekarvidare på de skäl som kan anföras mot att blircentralmyndighet. Sambandet mellan exekutionsverksamheten saml taxerings- ochuppbördsverksamheten föreligger endast i de allmänna målen. Verksamheten i deenskilda målen och användningen av exekutiva tvångsmedel över huvud taget ärdäremot främmande för riksskatteverketsverksamhet i övrigt. Samordningseffekten av all uppgifterna inordnas iriksskatteverket skulle sålunda bli begränsad. HärtUl skulle bidra attriksskatteverket redan nu är myckel stort och omspänner stora ochdifferentierade verksamhetsområden, reglerade av omfattande författningskomplex. I samband med att frågan om centralorganför exekutionsväsendet tidigare varit aktuell har uttalats all en anslutning avkronofogdemyndighetema till encentralmyndighet för taxerings- och uppbördsväsendel skulle kunnaäventyra förtroendet för kronofogdemyndigheternas opartiskhet i derasjudicieUa verksamhet. Utredningen kan för sin del inte finna grand för farhågorav detta slag. Utredningen har därvid särskilt beaktat alt centralorganet inteavses få några uppgifter som innebär intrång på utmätningsmannenssjälvständighet när del gäller att tillämpa lagstiftningen påutsökningsområdet. Särskildasakkunniga domstolsverksutredningen har haft all utreda frågan om encentral förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. föreslår i sittbelänkande alt ell domstolsverk inrättas, som skall vara centralförvaltningsmyndighet för de allmännadomstolarna, hyresnämnderna, regeringsrätten och kammar-rätlema saml förTornedalens rättshjälpsanstall. Inrättandet av ett domstolsverk innebär delsalt administrativa uppgifter flyttas över från bl, a. Kungl. Maj:l (justiliedepartenienlel) och hovrätterna tilldomstolsverket, dels att tingsrätterna och hyresnämnderna övertar vissauppgifter från hovrätterna. Utredningen rörande centralorgan inomexekutionsväsendet finner att flera av de föreslagna arbetsuppgifterna fördomstolsverket motsvaras av uppgifter som bör handläggas centralt inomexekutionsväsendet. Det föreligger vidare ett samband även mellan den exekutivaverksamheten och verksamheten vid domstolarna. Detta samband skapar ett visst behov av informationsutbyte och annansamverkan mellan kronofogdemyndigheter och domstolar. Samarbetet meddomstolarna är emellertid tUlskillnad från saraverkan med laxerings- och uppbördsmyn-digbeterna avden art alt det inte behöver regleras genom centralt utfärdade föreskriftereller an\'isningar. Av de uppgifter som enligt utredningensförslag skall handläggas centralt torde, vid ell inlemmande i ,flera kunna integreras med verkets övrigauppgifter, nämligen frågor om personaladministration, UtbUdning ochinformation saml rättsfrågor. Prop.1972:1 Bilaga 14 21 Den exekutiva verksamheten i de allmännamålen präglas av ett fiskalt intresse. Del är angeläget att centralmyndighetenfår möjlighet att påverka effektiviteten iindrivningsverksamhelen. skall emellertid inte i övrigtha några uppgifter av denna karaktär ulan skall liksom de underlydandemyndigheterna vara neutralt i förhållande till olika partsintressen.Verksamheten- i de allmänna målen, som utgör den största delen av den exekutivaverksamheten, är sålunda tiU väsentlig del av helt annan karaktär ändomstolsverkets uppgifter i övrigt.