prop · FV0383 · 1972-12-31 00:00:00 — äger att i samband med beslut som sagts förordnaom församlingens indelning i valkretsar och valdistrikt oberoende av eljestgällande bestämmelser om tid för meddelande av sådant förordnande. I nybildad församling skola kyrkostämma eller kyrkofullmäktige innan indelningsändringen träder i kraft förrätta val av kyrkoråd och övriga nämnder. I nybildad församling må innanindelningsändringen träder i kraft kyrkoråd och övriga nämnder i församlingenväljas oberoende av eljest gällande bestämmelser om tid för dylikt val. I fråga om beräknandet av tjänstgöringstid för fullmäktigeoch suppleanter samt ledamöter och suppleanter i kyrkoråd och övriga nämnder inybildad församling skall så anses, som om tjänstgöringstiden börjat först medingången av nästfoljande året. Fullmäktige skola efter valet övertaga handhavandetav dem tillkommande uppgifter; och skola jämväl kyrkoråd och övriga nämnder,som utses före den nya församlingsindelningens ikraftträdande genast träda iutövning av sina befattningar med befogenhet att vidtaga sådana åtgärder, somerfordras i anledning av indelningsändringen. / samband med förordnande om ändring i ecklesiastikindelning kan Konungen föreskriva, att be- 1972: 83 13 slutanderätteni församlingen enUgt den nya indelningen skall utövas av sammanläggningsdelegeradetill dess indelningsändringen träder i kraft. Om sådana delegerade finnassärskilda bestämmelser. Dennalag träder i kraft . Föreskriftom sammanläggningsdelegerade enhgt 41 a § får meddelas även vidindelningsändring om vilken Konungen beslutat före ikraftträdandet av dennalag. I sådant fall tillämpas 38 och 41 §§ i sin nya lydelse. 4)Förslag till Lagom ändring i lagen (1955:138) om proportioneUt valsätt vid val inom landsting,kommunalfullmäktige m. m. Härigenomförordnas i fråga om lagen (1955: 138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunalfullmäktige m. m., dels att rubriken till lagen skall hanedan angivna lydelse, dels att 1 § lagen skall ha nedan angivna lydelse. Lagom proportioneUt valsätt vid val inom landsting, kommunfuUmäktige m.m. Skallenligt gäUande föreskrifter Skall enligt gällande föreskrifter annat val inomlandsting än riks- val inom landsting, kommunfull- dagsmannaval eller ock valinom mäktige, kommunala sammanlägg- kommunalfullmäktige, stadsfull- ningsddegerade, kyrkofullmäktige mäktige, municipalfullmäktige, ellerkyrkliga sammanläggningsde- kommunala sammanläggningsdele- legeradeeller å kyrkostämma vara gerade ellerkyrkofullmäktige eller proportionellt, skola därvid de i å kyrkostämma vara proportio- denna lag givna bestämmelserna nellt,skola därvid de i denna lag lända till efterrättelse, givna bestämmelserna lända tiU ef terrättelse. Dennalag träder i kraft den 1 juh 1972. Senaste lydelse 1965: 597. 1972: 83 14 Utdrag av protokoUet över utbildningsärenden, håUet införHans Majrt Konungen i statsrådet på Stockhohns slott . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om vissa bestämmelser för kyrkliga samfälligheter,m. m. och anför. i har i skrivelse den 23februari 1970 till Kungl. Maj:t föreslagit att antalet fullmäktige i vissakyrkliga sam-fäUigheter skall begränsas. harföreslagit, att antingen lagen (1961:436) om församlingsstyrelse (ändrad senastden ) tillförs bestämmelser som gör det möjligt att bilda enbudgetberedning vid tillkomsten av kyrklig samfällighet eller att lagen (1965:596) om kommunala sammanläggningsdelegerade (ändrad : 1165) görstillämplig även på kyrkliga samfällighetsbildningar. Övernämnda förslag har yttrande inhämtats från kammarkollegiet, som i sin tur harhört domkapitlen i , , , och samt länsstyrelserna iUppsala, , , , , ochÄlvsborgs län. Dessutom har kammarkollegiet hört församlings-och pastoratsförbund över skrivelse samt iSkaraborgs län över förbundets förslag. Yttranden över skrivelsehar bifogats, av i från kyrkoråden i , , Viklau,Gammdgarns och församlingar, av i frånkyrkorådet i kyrkliga samfällighet, av i länfrån samfällda kyrkoråden i och samt av i Älvsborgslän från kyrkoråden i Hössna och församhngar samt i Skölvene och NorraSams församlingars kyrkliga samfällighet. Yttrandena från kyrkorådet iJönköpings kyrkliga samfällighet och från samfällda kyrkoråden i och Lundavser även förbundets förslag. har ävenhemställt, att kyrkorådet skall få möjlighet att delegera beslutanderätt till Prop.1972: 83 15 suppleant i rådet. Kammarkollegiet har avgett yttrande ifrågan efter att ha hört de angivna domkapitlen. i harbifogat yttranden av kyrkoråden i , och Klinte församlingar samtfrån kyrkorådet i Othems och församlingars kyrkliga samfällighet. 2 Antalet kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet Bestämmelserna om kyrkliga samfälligheter finns i lagen omförsamlingsstyrelse. Kyrklig samfällighet kan vara antingen legal ellersärskilt bildad. Den legala samfälligheten utgörs av flerförsamlingspastorat (3§ 1 mom. första stycket). För handhavande av en eller flera ekonomiskaförsamlingsangelägenheter av annat slag än pastorats angelägenheter kanförsamlingar bilda kyrklig samfällighet (3 § 1 mom. andra och tredje styckena).Samfällighet kan vara total, dvs. omfatta alla församlingsangelägenheter avekonomisk natur, eller partiell, dvs. omfatta vissa ekonomiska angelägenheter.Beslutanderätten i kyrklig samfällighet utövas i partiell samfällighet av församlingsdelegeradeoch i total samfällighet av kyrkofullmäktige (6 §). Antalet kyrkofullmäktigebestämmes därvid av Kungl. Maj:t (32 §). har i praxis inte fler än 60fullmäktige kommit i fråga utom i kyrkliga samfällighet där 80fullmäktige utses. Av det för samfälligheten bestämda antalet fullmäktigeskall varje församling, som ingår i samfälligheten, utse en samt därutöver detantal som belöper på församlingen efter dess befolkningstal. Därvid gäller iförsta hand att en fullmäktig skall utses för varje befolkningstal, sommotsvarar det som erhålles, då samfällighetens hela folkmängd delas med detåterstående antalet fullmäktige för hela samfälligheten. Om det antal fuUmäktigesom sålunda skall utses inte uppgår till det för samfälligheten bestämdaantalet, skall i andra hand de församlingar, vars folkmängd mest överskjuterdet angivna talet, vara berättigade att var för sig välja ytterligare enfullmäktig. Det ankommer på att bestämma antalet fullmäktige somvarje församling skall utse (32 §). i framhåller, attkommunindelnings-reformen driver på bildandet av kyrkliga samfälligheter.Enligt har det övervägande antalet samfälligheter tillkommitdärför att man har velat åstadkomma en utjämning av församlingsskatterna mellande församlingar som ingår i samma borgerliga kommun. nämner atti kommunblock ingår 52 församlingar och att det diskuteras att bildaen total kyrklig samfäUighet av samtliga Prop.1972: 83 16 De kyrkliga utdebiteringarna inom blocket varierade enligtlänsstyrelsen mellan och . hade 1969 ca 15 000 invånare. hade 26 av blockets övriga församhngarmindre än 200 invånare. Om en total kyrklig samfäUighet skulle bildas, skullebestämmelserna i 32 § lagen om församUngsstyrdse enligt medföraatt antalet fullmäktige sannolikt fick sättas till närmare 150. För attundanröja detta hinder mot bUdande av kyrkliga samfälligheter föreslårlänsstyrelsen att möjlighet öppnas att för val av kyrkofullmäktige föra sammanförsamlingar i grupper och låta varje sådan grupp, i stäUet för varjeförsamling, utse minst en kyrkofulhnäktig. Vägledande vid gruppindelningen börenligt vara samhörigheten mellan församlingarna. anseratt en lämpligt avgränsad grupp därvid ofta utgör församlingarna i ett ochsamma pastorat. hemställer att lagen om församUngsstyrdse ändrasi enhghet med detta. KammarkoUegietoch samtliga direkt av kollegiet hörda remissinstanser utom iKronobergs län och i ställer sig positiva till länsstyrelsensförslag. Bland de hörda kyrkoråden är opinionen splittrad. Kyrkoråden iJönköping, och tillstyrker förslaget. Av övriga kyrkoråd, somföreträder små landsförsamlingar, avstyrker fem, medan två tillstyrker medvissa förbehåll och ett förklarar sig inte kunna ta ställning. Domkapitleti framhåller, att det knappast kan förnekas att den kyrkokommunalademokratin måste löpa risk att försvagas vid större samfällighetsbildningar.Kyrkans grundläggande arbete bygger och måste rimligen aUtid bygga på de småenheterna, särskilt som det kyrkliga arbetet i hög grad föratsätter personlignärkontakt. Speciellt beaktansvärt är detta när det gäller den stående,kontinuerliga kyrkliga verksamheten. Det finns enligt skäl atterinra om att flera stora församlingar genomgått delningar ochatt i många stora församlingar på frivillighetens väg och utan legal bundenhetgenomförts s. k. distriktsindelning. De betänkligheter som kan anföras motstora samfällighetsbildningar får dock, anför vidare, inte ansesvara av den arten att de får stoppa den utveckling som sker mot bUdande avstörre kyrkliga samfälligheter. erinrar därvid om att det istort sett torde råda enighet om fördelarna med den pastoratsreglering, somgenomfördes 196162, trots att den föregicks av en utomordentligt engageraddebatt. Det förefaUer enligt onekhgen mindre tilltalande att uppgemöjligheten för den enskUda församlingen att bli representerad i samfällighetensfullmäktige. Om det emellertid är praktiskt ogenomförbart att skapa fuUmäktige- 1972: 83 17 församlingarenligt nuvarande bestämmelserna i 32 § lagen om församlingsstyrelse framstårdet enligt som en lämplig lösning att pastoratsvis sammanföra församlingarnai valdistrikt. i Kronobergslän vitsordar att nuvarande bestämmelser i 32 § lagen om församlingsstyrelsekan leda till otympligt stora full-mäktigrepresentationer om man vill skapa samfällighetersom omfattar samtliga församlingar i vissa borgerliga kommuner. Länsstyrelsenanser det vidare naturligt att sådana samfälligheter bildas för att uppnå enutjämning av den kyrkliga utdebiteringen. påpekar dock att denstörsta tveksamheten inom församlingarna mot bildande av kyrkliga samfällighetergrundas på rädslan för att den enskilda församlingen inte får en tillräckligrepresentation i fullmäktige. Med hänsyn härtill synes det länsstyrelsenvanskligt att frångå nuvarande bestämmelse om att varje församling skall ägautse minst en fullmäktig. tillstyrker dock att frågan om reglernaför utseende av kyrklig samfällighets beslutande organ utreds. i anseratt det är av stor betydelse för en församling om den genom egenrepresentation i samfällighetens fullmäktige kan påverka besluten i frågor somrör dess ekonomi. Enligt mening är farhågor för att antaletfullmäktige skall bli för stort i en samfäUighet närmast ett indicium på bör överväga att dela upp den planerade samfälligheten i flera. Avde kyrkoråd som avstyrker förslaget framhålls bl. a. att förslaget kan innebäraatt de små församlingarna blir utan inflytande på användningen av uttaxerademedel samt att, om en ändring kommer till stånd, församlingar genom olikapåtryckningsmedel kan tvingas in i en samfäUighet som man inte vill tillhöraoch att ett sådant tvång för många små församlingar kan kännas som en självuppgivelse. Eftersom bestämmelsen i 32§ lagen om församlingsstyrelse kan försvåra bildandet av kyrkliga samfälligheteranser sig kunna godtagasådana ändringar i lagen att denna olägenhet undanröjs. Förbundet anser dockatt det inte bör ske på sätt i föreslagit utan istället så att Kungl. Maj:t ges möjlighet att bestämma valkretsindelningen medutgångspunkt från omständigheterna i det enskilda fallet. Enligt förbundetsmening skulle en låsning vid pastoraten som valkretsar i många fall leda tillur kyrkokommunernas synpunkter inte önskvärda konsekvenser då det gällerrepresentationen. Förbundet anser vidare att en maximering av antaletfullmäktige i en kyrklig samfällighet till 60, utom i vad avser ,skulle underlätta tillämpningen av 33 § lagen om församlingsstyrelse som enligtförbundet bör få följande lydelse: Vid val av fullmäktige skall varje i samfälligheteningående församling utgöra en valkrets, om Konungen icke annat förordnar. Ifråga om pastoraten som valkretsar framför kyrkorådet i kyrkliga samfällighet liknande synpunkter som . i anser däremotatt annan gruppindelning än pastorat är olämplig. Domkapitlen i och samt i Malmöhuslän, betonar att möjligheten att frångå regler i 32 § bör föreligga endastundantagsvis. Kammarkollegietanser det lämpligt att inte heller i fortsättningen i lagen fixera antaletfullmäktige. Vid bestämmandet därav bör dock eftersträvas att antalet inteöverskrider 60. För det fall då gällande beräkningsgrunder för utseende avfullmäktige inte rimligen kan tillämpas finner kollegiet den av iSkaraborgs län föreslagna gruppindelningen pastoratsvis kunna förordas.Kollegiet föreslår därför vissa ändringar i 32 och 33 §§ lagen om församUngsstyrdse.Det är, anför kollegiet slutligen, tänkbart att församling som villkor för attgå med i samfäUighet uppställer krav på att minst en representant förförsamlingen kommer att ingå i samfällighetens fuUmäktige. Maj:t harenligt 3 § 1 mom. lagen om församlingsstyrelse möjlighet att förordna om samfällighetsbildningom åtgärden finns påkallad av betydande allmänt behov. Såvitt kollegiet har sigbekant har dock i intet fall meddelats beslut om kyrklig samfällighetutan berörda församlingars samtycke. Maj:t bestämmer enligt 32 § lagen omförsamlingsstyrelse antalet fullmäktige i total kyrklig samfällighet. Antaletskall bestämmas med hänsyn till att varje församling, som skall ingå i samfälligheten,utgör en valkrets vid val av fullmäktige och skall utse minst en fullmäktig. Maj:t bestämt antalet fullmäktige i sam-fäUigheten till högretal än som behövs för att varje församling skall få en fullmäktig, fördelas detöverskjutande antalet fullmäktige mellan församlingarna med beaktande avbefolkningstalen. Tanken bakom dessa bestämmelser torde vara att antaletfullmäktige bör bestämmas så att det antal fullmäktige som varje församlingväljer skall stå i huvudsakligen samma förhållande till det totala antaletfullmäktige i samfälligheten som församlingens befolkningstal till samfällighetenstotala befolkningstal. Länsstyrelseni har framhållit att det ofta finns skäl att sammanföra samtligaförsamlingar i en borgerlig kommun till en total kyrklig samfällighet. En sådansamfällighet kan enligt komma att omfatta ett stort antalförsamlingar med stora skillnader i befolkningstalen. I sådana fall kangällande bestämmelser om hur antalet kyrkofullmäktige skall bestämmas medföraatt antalet fulimäk- 1972: 83 19 tige blir orimligt stort. För att förhindra detta föreslärlänsstyrelsen att möjlighet öppnas att för val av kyrkofullmäktige föra sammanförsamlingar i grupper och låta varje sådan grupp i stället för varje församlingutse minst en fullmäktig. Flertalet remissinstanser är positiva till länsstyrelsensframställning. Möjligheten att bilda totala kyrkliga samfälligheter är avstort värde. Frågan om bildande av sådan samfäUighet kan bli aktueU bl. a. isamband med att kommunindelningen ändras. I sådana fall kan finnas behov avatt föra samman alla församlingar i samma kommun till en total samfällighet.Gällande bestämmelser kan emellertid medföra att antalet fullmäktige i en sådansamfällighet blir så stort att det utgör ett hinder för samfällighetsbildningen.Det kan inte godtas att en i och för sig önskvärd samfällighetsbildningomintetgörs på denna grund. Man bör alltså ändra bestämmelserna på sådant sättatt det blir möjligt att hålla antalet fullmäktige inom rimliga gränser. Dettabör lämpligen ske genom att man i lagen om församlingsstyrelse för in enbestämmelse av innebörd att undantag kan få göras från den regel i 32 § lagenom församlingsstyrelse som säger att varje i samfälligheten ingående församlingalltid skall utse minst en fullmäktig. Det torde inte vara lämpligt att i lagen omförsamlingsstyrelse ta in en uttrycklig regel om vilka villkor som skall varauppfyllda för att undantag skall få göras. I lagen bör hellre tas in enbestämmelse som ger Kungl. Maj:t rätt att besluta om sådant undantag. Maj:tsbeslut om undantag bör lämpligen fattas i samband med att Kungl. Maj:t beslutarom bildande av samfäUigheten och om antalet fullmäktige i samfälligheten. Den föreslagna bestämmelsen om undantag från 32 §lagen om församlingsstyrelse bör kompletteras med en ny bestämmelse i samma lagi vilken anges hur minimiantalet kyrkofullmäktige skall bestämmas i de fall dåundantag beslutas. I fråga om utformningen av denna bestämmelse harlänsstyrelsen i föreslagit att i stället för varje församling engrupp av församlingar skall utse minst en fullmäktig. Vägledande vid bildande av sådan grupp bör enligtlänsstyrelsen vara samhörigheten mellan församlingarna. EnUgt länsstyrelsenutgör församlingarna i samma pastorat ofta en lämpligt avgränsad grupp. Kammarkollegietoch flera andra remissinstanser delar denna uppfattning. menar att det kan finnas fall då en annangruppindelning kan vara bättre. Även jag anser att det är lämpligt att föra samman församlingarinom samfäUigheten i grupper och att låta varje sådan grupp i stället för varjedäri ingående församling utse minst en fullmäktig. I regel bör sådantsammanförande i grupper behövas endast i fråga om de mindre församlingarna i samfälligheten.Som bl. 1972: 83 20 ochkammarkollegiet har framhållit torde det ofta vara lämpligast att bilda engrupp av de församhngar som ingår i samma pastorat. Det kan emellertid, som bl.a. påpekar, finnas fall dären annan gruppindelning är bättre. Det bör därför ankomma på Kungl. Maj:t att idet enskilda fallet avgöra hur gruppindelningen skall ske. Påhär anförda skäl föreslår jag att det i 32 § lagen om församlingsstyrelseinförs en bestämmelse av innebörd att Kungl. Maj:t kan föreskriva att allaeller vissa församlingar i en samfäUighet skall föras samman till grupper ochatt varje sådan grupp i stället för varje däri ingående församling skall fåutse minst en fullmäktig. Detområde som täcks av församlingarna inom varje grapp bör också utgöra valkretsför utseende av kyrkofullmäktige i samfälligheten. Detta föranleder en ändringav 33 § lagen om församlingsstyrelse. Deändringar i 32 och 33 §§ lagen om församlingsstyrelse som jag föreslagit i detföregående bör träda i kraft . Enligtlagen om församlingsstyrelse fattas beslut om bUdande av kyrklig samfäUighetav Kungl. Maj:t (3 §). Beslutanderätten i total kyrkhg samfälhghet utövas avkyrkofullmäktige och i partiell samfällighet av församlingsdelegerade.Verkställande organ är kyrkorådet (6 §). Innan dessa organ valts, saknar nybildadkyrkUg samfäUighet företrädare. Utgifts- och inkomststat för samfällighetskall fastställas vid sammanträde (33 § jfrd med 16 § 2 mom.). Maj:t beslutar att kyrklig samfällighet skall bildas har Kungl. Maj:tmed stöd av 7 § lagen om församUngsstyrdse rätt att meddela särskildaföreskrifter. I sådana föreskrifter brukar regelmässigt anges att beslutetskall träda i kraft vid närmaste kalenderårsskifte samt att kyrkofullmäktigetill föreskrivet antal skall utses under pågående kalenderår. Vidare brukarföreskrivas att de valda fullmäktige skall utse kyrkoråd och revisorersamt att kyrkofullmäktige och kyrkoråd efter valet skall övertagasina resp. uppgifter. Valav kyrkofullmäktige äger rum , då allmänt val sker, vid detta, dvs. enhgt11 § 1 mom. kommunala vaUagen (1930: 253) tredje söndagen , samt annatår regelmässigt någon söndag enligt bestämmande av . Församlingsdelegeradeutses av kyrkofullmäktige i varje församUng eller, om fullmäktige inte finns iförsamlingen, av kyrkostämman. Valet skall ske före utgången av december månadåret näst före det år då tjänstgöringstiden börjar. Är då allmänna val avkyrkofullmäktige ägt 1972: 83 21 rum förrättas valet, om fullmäktige finns i församUngen,av de nyvalda fullmäktige (40 § lagen om församlingsstyrelse). Om ändringar i indelningen i församlingar finnsbestämmelser i lagen (1919: 293) om ändring i och ecklesiastikindelning. För tiden från det beslut om ändring i församlingsindelning fattatsintill dess beslutet träder i kraft utövas beslutanderätten av de organ somskall finnas i den nybildade eller förändrade församlingen. I fråga om angelägenhetsom berör den tidigare församlingen utövas dock beslutanderätten av dess organ(38 § första stycket). I fråga om församling med kyrkofullmäktige kan Kungl.Maj:t förordna om nyval av fullmäktige för den nya indelningen. Vid nybildningav församling som skall ha kyrkofullmäktige skaU val alltid äga rum. Sådant valäger rum under . år då allmänt val sker vid detta, dvs. tredje söndagen ioktober, samt annat år regelmässigt någon söndag enligtbestämmande av . De nya fullmäktige övertar beslutsfunktionernaomedelbart efter valet. 3.2 församlings- och pastoratsförbundsförslag a. följande. Antalet kyrkliga samfällighetsbildningar har ökatkraftigt . Denna ökning kan väntas fortgå i hastigare takt under1970-talet. Lagen om församlingsstyrelse saknar bestämmelser om hur budgetarbetetskall bedrivas inför den första stat som skall fastställas för en nybildad samfällighet.Redan vid sammanträden skall denna stat fastställas. Det ärinte praktiskt genomförbart att efter fullmäktigeval tredje söndagen i oktoberett kyrkoråd skall hinna väljas, sammanträda, bereda och framlägga förslag tillutgifts- och inkomststat, som skall fastställas av de nyvalda fullmäktige föreoktober månads utgång. Vid partiell samfällighet tillkommer att det undervalår är de nyvalda fuUmäktige i församlingarna som skall utse församlingsdelegeradesom därefter skall välja kyrkoråd. På grund av dessa omständigheter har de i samfäUighetsbildningenengagerade församlingarna hittiUs måst överlåta budgetarbetet till en samarbetskommittéutan legala befogenheter. Det förslag denna kommitté utarbetat måste sedan föratt få något slags formell sanktion gå tillbaka till samtliga församlingars ochev. flerförsamlingspastorats beslutande organ för samstämmiga beslut. Detangivna beslutsförfarandet är uppenbart otillfredsställande. Det är önskvärtatt antingen lagen om församlingsstyrelse tillförs bestämmelser som möjliggörbildandet av en samfäUighetens budgetberedning eller liknande organ som hartill uppgift att utarbeta förslag tiU utgifts- och inkomststat att fastställasav de nyvalda fullmäktige eller församlingsdelegerade så snart dessa kansammanträda, eller att lagen om kommunala sammanläggningsdelegerade görstillämplig även på kyrkliga samfälhghetsbildningar. Prop.1972: 83 22 Samtliga remissinstanser vitsordar att det behövsbestämmelser i de hänseenden som församlings- ochpastoratsförbund angett. Flertalet tar inte närmare ställning tiU hurbestämmelserna bör utformas. Tre anser emellertid att de bör tas in i lagen omförsamlingsstyrelse och tre att lagen om kommunala sammanläggningsdelegeradebör göras tillämplig även vid kyrkliga samfällighetsbildningar. Länsstyrelseni län förklarar uttryckligen att man inte är beredd att ta ställningtill hur frågan skall lösas. Några remissinstanser framkastar tanken attfullmäktigevalen skulle kunna äga rum avsevärt tidigare än tredje söndagen ioktober. Anledningen till att frågan inte har aktualiseratstidigare torde enligt kammarkollegiet vara att antalet samfällighetsbildningartidigare inte var särskUt stort. har emellertid samfällighetsbildning-arnaökat märkbart. De har ofta därvid kommit att omfatta ett stort antalförsamlingar, vilket starkt har accentuerat de rådande olägenheterna. Kollegietpekar på att motsvarande problem för de borgerliga kommunerna inte helleraktualiserades förrän genomförandet av den senaste kommuninddningsreformenbörjat få större omfattning. Kammarkollegietframhåller att bristen på beredande och beslutande organ för nybildad kyrklig samfällighetgör sig gällande inte endast i budgetfrågor utan också i övriga frågor som börvara lösta innan samfälligheten börjar fungera, framför allt bestämmandet ochuppbyggnaden av samfällighetens administration. Det är därför, menarkollegiet, inte tillräckligt att i lagen om församlingsstyrelse föra inbestämmelser om en samfällighetens budgetberedning.