prop · FV03120 · 1972-12-31 00:00:00 — Är fråga om beskattning av realisationsvinst vid avyttring av jordbruksfastighet eller faslighet, som ingått i den skaltskyldiges rörelse, skall beaktas vad i punkt 4 av anvisningarna till 21 § och i punkt 1 av anvisningama till 28 § sägsrörande beskattning såsom intäkt av jordbruksfastighet eller rörelse av vadsom erhålles vid avyttring av sådana tillgångar, vilka vid beräkning av värdeminskningsavdragskola hänföras till maskiner och andra inventarier (jfr punkt 3 fjärdestycket och punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 22 § samt punkt 7fjärde stycket och punkt 16 tredje stycket av anvisningarna till I det fall att vinst å avytt ring av jordbruksfastighet med därå växande skog endast delvis är skattepliktig såsom realisations- vinst, kan jämväl taxermg för intäkt av skogsbruk ägarum. Om intäkten av skogsbmk på grund av avytlruigen, beräknad jämlikt 21 §,efter avdrag varom i 22 § J mom. förmäles, överstiger den skattepliktiga delenav realisationsvinsten, skall nämligen det överskjutande beloppet beskattassåsom inkomst av jordbmksfastighet. Vid denna beskattning skall dock iakttagas,alt vad som på grund av avyttringen beskattas såsom intäkt av skogsbruk ochsåsom intäkt av tUlfällig förvärvsverksamhet sammanlagt icke upplages tillhögre belopp än den vid fastighetsavyttringen uppkomna realisationsvinsten idess helhet. En skattskyldig försäljer nio årefter förvärvet en jordbruks-faslighet med därå växande skog. Därvid uppkommeren realisationsvinst, som enligt de i punktema 1 och 2 av anvisningarna tiU36 § angivna grunderna uppgår tUl . Av denna utgör 75 procenteller skattepliktig realisationsvinst. Om den å skogen belöpandedelen av köpeskUlingen i stäUet upptages såsom intäkt av skogsbruk, skulleför den skattskyldige efter åtnjutande av bl. a. avdrag, som avses \ 22 § 1mom. tredje stycket, uppkomma en behållen intäkt av skogsbruk å 4 000 kronor.Under sådana förhållanden skall den skattskyldige uppgiva såsomskattepliktig realisationsvinst och såsom intäkt avjordbruksfastighet. vinst, kan jämväl taxering för intäkt av skogsbmk ägarum. Om intäkten av skogsbruk på grund av avyttringen, beräknad jämlikt 21 §,efler avdrag varom i 22 § förmäles, överstiger den skattepliktiga delen avrealisationsvinsten, skall nämligen det överskjutande beloppet beskattassåsom inkomst av jordbruksfastighet. Vid denna beskattning skall dock iakttagas,atl vad som på grund av avyttringen beskallas såsom intäkt av skogsbruk ochsåsom intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet sammanlagl icke upptages lillhögre belopp än den vid fastighetsavyttringen uppkomna realisationsvinsten idess helhet. En skattskyldig försäljer nio årefler förvärvet en jordbruksfastighet med därå växande skog. Därvid uppkommeren reaUsa-tionsvinst, som enligt de i punkterna 1 och 2 av anvisningama till36 § angivna grunderna uppgår tUl . Av denna ulgör 75 procenteller skattepliktig realisationsvinst. Om den å skogen belöpandedelen av köpeskillingen i stället upptages såsom intäkt av skogsbruk, skulleför den skaltskyldige efter åtnjutande av bl. a. avdrag, som avses i punkt 8av anvisningarna till 22 §, uppkomma en behållen intäkt av skogsbruk å 4 000kronor. Under sådana förhållanden skall den skaltskyldige uppgiva 3 750 kronorsåsom skattepliktig realisationsvinst och såsom inläkt avjordbruksfastighet. Om den behåUna intäkten avskogsbruk i stället uppgått tUl , skulle den skattskyldige i detangivna exemplet uppgiva såsom skattepliktig realisationsvinst och1 såsom inläkt av skogsbruk. 4.27 Lika med avyttring avfastighet anses sådan marköverföring genom fastighetsreglering enligt 5 kap.fastighetsbildningslagen (1970: 988) som sker mot ersätlning helt eller delvisi pengar samt marköverföring " Senaste lydelse 1971: 925. på grund av inlösenenligt 8 kap. samma lag. Har skattskyldig avstått mark genomfastighetsreglering enligt 5 kap. nämnda lag, beskallas uppkommenrealisationsvinst endast om den eller de ersättningar i pengar som denskattskyldige fått under ett beskattningsår sammanlagt överstigit 5 000kronor. Såsom skattepliktig inkomst upptages så slor del av helarealisationsvinsten, beräknad enligt 35 § 2 mom. andra stycket på det totalavederlaget, som belöper på vad den skattskyldige erhållit i pengar. Vid senareavyttring skall fastighetens ingångsvärde, om detla ej beräknals med ledning avelt efler regleringen åsall taxeringsvärde, minskas med så stor del avingångsvärdet för den lidigare avstådda marken som ersättningen i pengar utgörav det totala vederlaget. Det sålunda minskade ingångsvärdet utgöringångsvärde för återstående del av fastigheten jämte mark som erhållits vidfastighetsregleringen. Vad här sägs om minskning av ingångsvärde gäller ävenförbättringskostnad, som nedlagts på den avstådda marken. Avyttringav fastighet anses vidare föreligga när ägare av fastig-hel fållengångsersättning på grund av sådan inskränkning i förfoganderätt tiUfasligheten som skett enligt naturvårdslagen Avyttringav fastighet anses vidare föreligga när ägare av fastighet fåttengångsersättning på grund av sådan inskränkning i förfoganderätt lillfastigheten som skett enligt naturvårdslagen (nr 822)eUer på grund av motsvarande inskränkningar enligt andra förfallningar ellernär han fått sådan ersättning på grund av upplåtelse av nyttjanderätt ellerservitutsrätt lill fastigheten för obegränsad tid (jfr punkt 8 andra meningenav anvisningarna tiU 21 §). Engångsersättningen är i dessa fall att betraktasom köpeskUling, varvid så slor del av fasligheten anses avyttrad som ersättningsbeloppetulgör av faslighetens hela värde vid liden för beslutet om inskränkningen iförfoganderätten eller för upplåtelsen av nyltjanderätlen ellerservitutsrätten. Vid vinstberäkningen får den skaltskyldige från sammanlagdabeloppet av den eller de engångsersättningar han erhållit under ettbeskattningsår, om han icke visar all han haft avdragsgilla omkostnader enligt36 § tiU samma eller högre belopp, i stället åtnjuta avdrag med 2 000 kronor.Detta avdrag får dock icke överstiga del sammanlagda ersättningsbeloppet. 1.28 Yid beräkning av realisationsvinst upptages, utom i fall som avses i 35 § 3 mom. andra stycket, såsom intäkt vad som erhållitsför den avyttrade egendomen. Avdrag får med iakttagande dock av de särskUdaföreskrifter som enligt punkt 2 nedan gälla beträffande fastighet skeför alla omkostnader för förvärvet och avyttringen, således för erlagdköpeskUling, för vad som nedlagts på förbättring av egendomen, för inköps- och försäljningsprovision, för stämpelskatt m. m. Hit räknas jämväl kostnad,som under tid, då intäkt av avyttrad annan fastighet eller i förekommandefall del därav beräknats enligt 24 § 2 eller 3 mom., nedlagts på reparationoch underhåll av fastigheten eller fastighetsdelen, i den mån den avyttradeegendomen på grund därav vid avyttringen befunnit sig i bättre skick änvid förvärvet. Har den skaltskyldige fått åtnjuta avdrag för värdeminskningav skog eller annan naturtillgång på avyttrad faslighet eller förvärdeminskning av skogsvägar eller täckdiknings-anläggningar eller förvärdeminskning som avses i punkt 16 femte eller sjätte stycket av anvisningarnatUl 29 §, skall å andra sidan omkostnadsbeloppet minskas med sådant avdrag. På samma sätt minskas omkostnadsbeloppet med avdrag som åtnjutits för värdeminskning av byggnad samt därmed vid beräkning av värdeminskningsavdrag likställda tiUgångar (jfr punkt 2 b första stycket av anvisningama till 25 §och punkt 16 fjärde stycket av anvisningarna tUI 29 §), dock icke för år dååtnjutet avdrag understigit eller om vid avyttrmgen återvunnaavskrivningar skola upp- » Senaste lydelse 1969: 363. Vid beräkning av realisationsvinstupplages, utom i fall som avses i 35 § 3 mom. andra stycket, såsom intäkt vadsom erhållits för den avyttrade egendomen. Avdrag får med iakttagande dock avde särskilda föreskrifter som enligt punkt 2 nedan gälla beträffandefastighet ske för alla omkostnader för förvärvet och avyttringen, såledesför erlagd köpeskilling, för vad som nedlagts på förbättring av egendomen, för inköps-och försäljningsprovision, för stämpelskatt m. m. Hit räknas jämväl kostnad, som under lid, då intäkt av avyttrad annanfastighet eller i förekommande fall det därav beräknats enligt 24 § 2 eller3 mom., nedlagts på reparation och underhåU av fastigheten eUerfastighetsdelen, i den mån den avyttrade egendomen på grand därav vid avyttringen befunnit sig i bättre skick än vid förvärvet. Har den skaltskyldige fått åtnjuta avdrag för värdeminskning av skog eller annan naturtUIgång på avyttrad fastighet eller förvärdeminskning av täckdiken eller andra markanläggningar (jfr punkt 4fjärdesjätte styckena av anvisningarna till 22 § samt punkl 16 femte och sjätte styckena av anvisningarna till 29 §), skall å andra sidan om-koslnadsbeloppel minskas med sådant avdrag. På samma sättminskas omkoslnadsbeloppet med avdrag som åtnjutits för värdeminskningav byggnad samt därmed vid beräkning av värdeminskningsavdrag likställda tillgångar (jfr punkt 3 tredje stycket och punkt 4 tredje stycket avanvisningarna till 22 § samt punkt 2 b första stycket av anvisningarna tUl 25 § och punkt 16 fjärde stycket av anvisningarna till 29 §). tagassom intäkt av rörelse.. I intet fall skall dock omkostnadsbelopp minskas medavdrag för värdeminskning som åtnjutits för år . Beräknas anskaffningskostnadför fastighet enligt punkt 2 första eller andra stycket på grandval av visstårs taxeringsvärde minskas omkostnadsbeloppet endast med värdeminskningsavdragför skog, byggnader m. m. som åtnjutits från och med nämnda år. Har denskattskyldige tidigare åtnjutit avdrag för värdeminskning eller dylikt av lösegendom, minskas omkostnadsbeloppet med sådant avdrag, i den mån vidavyttringen återvunna avskrivningar icke skola upptagas som intäkt av rörelse.Vad som förstås med i beskattningsavseende åtnjutet värdeminskningsavdrag framgårav 29 § 1 mom. andra stycket. Vidare får vid vinstberäkningen denskattskyldige åtnjuta avdrag för under beskattningsåret utbetaldaförvaltningskostnader och räntor, därest dessa ej böra hänföras till annanförvärvskälla. dockicke för år då åtnjutet avdrag understigit eller om vidavyttringen återvunna avskrivningar skola upptagas som intäkt avjordbruksfastighet eller rörelse. I intet fall skaU dock om-koslnadsbeloppminskas med avdrag för värdeminskning som åtnjutits för år före år 1914.Beräknas anskaffningskostnad för fastighet enligt punkt 2 första eller andrastycket på grandval av visst års taxeringsvärde minskas omkostnadsbeloppetendast med värdeminskningsavdrag för skog, byggnader m. m. som åtnjutitsfrån och med nämnda år. Har den skattskyldige tidigare åtnjutit avdragför värdeminskning eller dylikt av lös egendom, minskas omkostnadsbeloppetmed sådant avdrag, i den mån vid avyttringen återvunna avskrivningar icke skolaupptagas som intäkt av jordbruksfastighet eller rörelse. Vad som förståsmed i beskattningsavseende åtnjutet värdeminskningsavdrag framgår av29 § 1 mom. andra stycket. Vidare får vid vinstberäkningen den skattskyldigeåtnjuta avdrag för under beskattningsåret utbetalda förvaltningskostnader ochräntor, därest dessa ej böra hänföras tUl annan förvärvskälla. 1.28Inkomst av rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grander, och skalli följd härav hänsyn tagas tiU in- och utgående lager av varor, råmaterial,hel- och halvfabrikat m. m. ävensom tUl fordringar och skulder. Jämväl inkomstav jordbruksfastighet skall beräknas på sätt sagts, därest denskattskyldige för räkenskaper enligt vad därom särskilt stadgas. 1.Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder. Hänsyn skall därför tagas till in-och utgående lager av varor, däriinbegripet djur, råmaterial, hel-och halvfabrikat m. m., samt till fordringaroch skulder. "Senaste lydelse 1970:915. För skattskyldig, som haft ordnad bokföring, skall beräkningen av inkomst ske på gmndval av hans bokföring med iakttagande av följande. Därest vinstresultatet påverkats därav, att bland intäkter upptagits sådana intäkter, vilka icke skola beskattas såsom inkomst, eller uteslutits intäkt, som skolat medräknas, eller bland utgifterna avförts sådana poster, för vUka vid inkomstberäkningen avdrag icke får ske, skall företagas erforderlig justering av det bokföringsmässiga vinstresultalet till överensstämmelse med en inkomstberäkning enUgt de i denna lag stadgade gmnder. Den i räkenskaperna gjorda värdesättningen å tUlgångar avsedda för omsättning eUer förbruknmg (lager) skaU vid inkomstberäkningen godtagas, därest denna värdesättning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagret vid beskattningsårets ut- Lagret vid beskattningsårets utgång må icke upptagas tUl lägre gång får icke upplagas till lägre beloppän av lagrets anskaffningsvärde eller, däreståteranskaffningsvärdel å balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommandefall efter avdrag för inkurans. Därest värdet å lagret, beräknat till anskaffnings-eUer återanskaffningsvärdel och i förekommande faU efter avdrag för inkurans,uppgår tUl lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena å lagren vidutgången av de två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), målagret vid beskattningsårets utgång i stället upptagas tiU lägst ett beloppmotsvarande förstnämnda värde å detta lager efter avdrag med sextio procentav sagda medeltalsvärde. Därvid skola såsom värden å lagren vidjämförelseårens utgång hava upptagits anskaffningsvärdena eller, däreståteranskaffningsvärdena beloppän av lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdelpå balansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efler avdragför inkurans. Dock får lager av djur på jordbruksfastighet icke upptagas tilllägre belopp än av de värden som fastställerför olika slag av djur i skilda åldersgrupper på grundval av genomsnittsprisernapå dessa djurslag av närma.it före den 1 oktoberbeskattningsåret. Om sådant värde icke fastställts, t. ex. i fråga om särskiltdyrbara avelsdjur, får djuret upptagas lägst till av allmänna saluvärdet. Därest värdet å lagret, beräknat tiU anskaffnings-eller återanskaffningsvärdel och i förekommande faU efter avdrag för inkurans,uppgår tUl lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena å lagren vidutgången av de två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), målagret vid beskattningsårets utgång i stället upptagas tUl lägst ett beloppmotsvarande förstnänmda värde å detta lager efter avdrag med sextio procentav sagda medeltalsvärde. Därvid skola såsom värden å lagren vidjämförelseårens utgång hava upptagits anskaffningsvärdena eller, däreståteranskaffningsvärde- å balansdagama i fråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande faU efter avdrag för inkurans. Föreligger sådant fall att av nyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårels utgång, må avdrag åtnjutas jämväl för det överskjutande beloppet, därest en häremot svarande avsättning i räkenskaperna gjorts till lagerregle-ringskonto. Då avdrag för sådan avsättning medgivils, skall avsättningen återföras tUl beskattning nästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning tUl dylikt konto får prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaror eller stapelvaror, må lagret av sådana varor eUer del därav upptagas tUl lägst av värdet å tillgångarna i fråga beräknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåret eller under något av de närmast föregående nio beskattningsåren. Därest sist angivna gmnd för värdering av varulagret eller del därav tUlämpats, skall vad ovan sägs om värdering med hänsyn lagen tUl medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregående beskattningsåren icke gälla. naå balansdagarna i fråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fallefter avdrag för inkurans. Motsvarande gäller i fall då värde av djur påjordbruksfastighet upptagits till fulla det värde som riksskatteverketfastställt enligt föregående stycke eller till fulla allmänna saluvärdet.Föreligger sådant fall att av nyssnämnda medeltalsvärde överstigervärdet av lagret vid beskattningsårels utgång, må avdrag åtnjutas jämväl fördel överskjutande beloppet, därest en häremot svarande avsättning iräkenskaperna gjorts tiU lagerregleringskonto. Då avdrag för sådan avsättningmedgivits, skall avsättningen återföras tUl beskattning nästföljandebeskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättning tiU dylikt kontofår prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaror ellerslapelvaror, må lagret av sådana varor eller del därav upplagas till av värdet å tillgångama i fråga beräknat efler lägsia marknadsprisunder beskattningsåret eller under något av de närmast föregående niobeskattningsåren. Därest sist angivna grund för värdering av varulagret ellerdel därav tillämpats, skall vad ovan sägs om värdering med hänsyn tagen tUlmedeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregåendebeskattningsåren icke gälla. Utan avseende å vad fömt stadgats angående denlägsta värdesättning å lagret, som vid inkomstberäkningen kan godtagas, må detlägre värde å lagret godtagas som skattskyldig med hänsyn till föreligganderisk för prisfall visar vara påkallat. femte och sjätte styckena här ovan sägs angående det lägsta värde åskattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godtagas, har ickeavseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretags placeringar avförvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m. eller åskatlskyldigs lager av fastigheter och liknande tUlgångar beträffande vUka ensådan värdesättning finnes icke vara godtag- bar.Värdet å lager av nu avsedda tUlgångar skall upptagas tUl vad som med hänsyntUl risk för förlust, prisfaU m. m. framstår såsom skäligt. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag avskattskyldig, som driver bank-eller annan penningrörelse eUerförsäkringsrörelse, eUer av annan skattskyldig, för vilken aktien utgörvaralagertiUgång, och är det icke uppenbart alt den skattskyldige därigenomerhåller tUlgång av verkligt och särskilt värde för honom med hänsyn tUl hansrörelse, må sådan nedgång i aktiens värde som beror på utdelning tUl denskattskyldige av medel, vUka vid förvärvet funnos hos det utdelande bolaget ochicke motsvara tUlskjutet belopp, ej föranleda att aktien vid inkomstberäkningenför den skattskyldige upptages till lägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnadför aktien. Har denna, innan sådan utdelning skett, upptagils till lägrebelopp än den skattskyldiges anskaffningskostnad, må aktien vid utgången av delbeskattningsår, varunder utdelningen äger rum, icke upptagas tUl lägre beloppän aktiens värde i beskattningshänseende vid ingången av med tilläggav ett belopp, som motsvarar skillnaden mellan den skattskyldigesanskaffningskostnad för aktien och nämnda värde, dock högst av det utdeladebeloppet. Sker utdelning ulan att det värde för aktien, som ligger tUl gmnd förberäkningen av den skattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att den skattskyldigeefter överlåtelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisar förlust,skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning somavses i detta stycke anses i försia hand gälla andra medel än sådana sommotsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke ägermotsvarande tUlämpning på andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet beloppavses därvid inbetald insats. Avdrag för inkurans må icke medgivas med störrebelopp än vad den skattskyldige enligt vid självdeklarationen fogad utredningvisar svara mot den konstaterade värdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktatvad nu sagts må dock avdrag för inkurans medgivas av det lägstautav lagrets anskaffnings- och återanskaffningsvärden, därest detta ej framstårsåsom uppenbart opåkallat, eUer med det högre procenttal därav somriksskatteverket kan hava för lagren inom vissa branscher eller hos vissagmpper av skattskyldiga angivit. Vid bestämmande av lagrets anskaffningsvärde skallså anses som om de lagertillgångar, vilka kvarUgga i lagret vidbeskattningsårets utgång, äro de senasle av den skattskyldige anskaffade eUerav honom tUlverkade. För tiUgångar, som den skattskyldige framställt ellerbearbetat, skola såsom anskaffnmgsvärde anses direkta tillverkningskosmader(materialkostnader och arbetslöner) ökade med ett tillägg som motsvarar vadsom av de indirekta tUlverkningskostnadema skäligen belöper å nu ifrågavarandetiUgångar, därvid hänsyn dock icke behöver tagas till ränta å eget kapital. När fråga är om beräkning av inkomst avjordbruksfastighet, skall den i räkenskaperna gjorda värdesättningen å andratillgångar än djur å fastigheten godtagas, försåvitt densamma uppenbarligenicke innebär en lägre värdesättning Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse än som vid en tillämpning av bestämmelserna ovan skulleifråga-kommit. Nedskrivning av värdet årättigheter till leverans av lagertUlgångar enligt ej fullgjorda köpekontraktmå godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset för tillgångar avsamma slag å balansdagen understiger det kontraherade priset, eUer det göressannolikt, att dylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångama levereraseller av den skallskyldige i oförändrat eller förädlat skick försäljas.Beträffande värdet å rättigheter till leverans av maskiner och andra förstadigvarande bmk avsedda inventarier enUgt ej fullgjorda köpekontrakt månedskrivning av värdet därå godkännas endast i den mån den skaltskyldige visar,att inköpspriset för tillgångar av samma slag ä balansdagen understiger detkontraherade priset, eller det göres sannolikt, atl dylikt prisfall kommer attinträffa innan tiUgångama levereras. Djur som äro hänförliga tillstamdjursbesättning (stamdjur) å jordbruksfastighet skola, därest ickesärskilda förhållanden till annat föranleda, upptagas lägst till värden, somför olika slag av djur i skilda åldersgrupper fastställas av riksskatteverket.I vissa fall (såsom i fråga om dyrbarare avelsdjur) fastställas icke dylikavärden; i sådant fall må värdet å djuret icke upptagas lägre än till allmännasaluvärdet, reducerat med det procenttal, varmed de av riksskatteverketfastställda värdena å olika slag av djur understiga genomsnittspriserna ådessa djurslag året förebeskattningsåret till och med beskattningsåret. Andra djur å jordbruksfastighet änstamdjur må icke upptagas till lägre värde än hälften av de värden, som förolika slag av djur i skilda åldersgrupper fastställas av riksskatteverket.Värdet å sådana andra djur må emellertid, om den skattskyldige övergått tillberäkning av inkomst av jordbruksfastighet enligt bokföringsmässiga grundermed tillämpning av övergångsbestämmelserna till lagen (1951: 790) om ändring ikommunalskattelagen (nr 370) i deras lydelse den 1 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse , efterövergången upptagas till lägst nedan angiven del av de av fastställdavärdena av sådana djur, nämligen för det första beskattningsåret enåttondel, för det andra beskattningsåret tvååttondelar, för det tredje beskattningsåret treåttondelar. Vad här är stadgat gäller särskiltdå fråga är om bestämmandet av del år, varunder en inkomst skall anses havaåtnjutits eller en ulgift skall anses hava ägt rum. I sislnämnda avseendegäller alltså, all inkomst skall anses hava åtnjutils under det år, då densammaenligt allmänt vedertagen köpmannased eller enligt vad som beträffandejordbruk är allmänt brukligt bör i räkenskaperna uppföras såsom inkomstpost,även om den ännu icke av den skallskyldige uppburils i kontanta penningar ellereljest kommit honom tillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjordaprestationer eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad sålunda gäller i frågaom inkomstposterna har motsvarande tillämpning i fråga om utgiftsposterna.