prop · FV0348 · 1972-12-31 00:00:00 — Detorganisationsförslag som läggs fram i promemorian tillstyrks i sina huvuddragav så gott som samtliga remissinstanser. 1 ett antal remissyttranden tas vissadetaljfrågor upp i anslutning till promemorians förslag. I andra yttrandendiskuteras vissa övergripande principfrågor, vilka inte direkt avser ipromemorian behandlade förhållanden. 4.1Svenskt deltagande i ESRO Endastett fåtal remissinstanser tar upp frågan om deltagande i ESRO:sprogram. I de fall detta sker tillstyrks ett fortsatt och utvidgat deltagande isamarbetet inom ESRO, vilket är en förutsättning för promemorians förslag tillomorganisation av den svenska rymdverksamheten. Från industrihåll uttryckstillfredsställande med att ESRO-deltagande utökats till att omfatta ESRO:stillämpningsprogram. tillstyrker deltagandet i ESRO:s tillämpningsprojektför meteorologi. och luftfartsverket tar upp vissa frågor om detvidare internationella samarbetet i anslutning till deltagandet itelekommunikations- och flygtrafikprojekten. övertagande av ESRANGEhar inte heller varit föremål för remissinstansernas uppmärksamhet. Det tillstyrksdock indirekt av de remissinstanser som med tillfredsställelse konstaterar atten bättre balans nu kommer att Prop.1972: 48 23 åstadkommasmellan nationellt bedriven rymdforskning och deltagandet i det europeiskarymdforskningssamarbetet. Samtligaremissinstanser stöder promemorians bedömning att en omorganisation av densvenska rymdverksamheten nu kan och bör göras. Så gott som samtliga tiUstyrkerockså att ansvaret för rymdverksamheten samlas i en organisation under endelegation för rymdverksamhet med helhetsansvar för program- och policyutformning. Statskontoret framhåller isitt yttrande att det enligt dess bedömning finns övertygande skäl att nu bildaett centralt organ för rymdverksamheten. Statskontoret instämmer ipromemorians bedömning att ett sådant centralorgan inte utan vidare börbetraktas som en permanent institution och att det kan vara riktigt att räknamed en period av omkring innan man på nytt tar upp frågan om vilkencentral organisation som behövs på rymdområdet. Även i några andra yttrandengörs reservationen, att den föreslagna organisationsprincipen utgör en god meninterimistisk lösning. Förslagetatt vid utformningen av rymdorganisationen skilja på de programutformande ochde verkställande/resursförvaltande funktionerna tillstyrks likaså av så gottsom samtliga instanser. Det stora flertalet tillstyrker också att det verkställande/resursförvaltandeorganet utformas som ett särskilt bolag i enlighet med promemorians förslag. Reservationerhärvidlag görs dock i yttrandena från statskontoret, FOA, FFA, mekanförbundetoch . Statskontoret,liksom FOA, anser att materialet i promemorian inte är tillräckligt för att realbehandlaförslaget att bUda ett rymdbolag. Statskontoret konstaterar dock att detförefaller finnas väsentliga fördelar i bolagsformen vad gäller driften av ESRANGE.Staten bör emellertid inte avhända sig möjligheterna till direkt inflytande påden fortsatta verksamheten där. FFA hänvisar i sittremissyttrande till att FFA vid remissbehand-ligen av förslaget frånden dåvarande rymdkommittén föreslog, att det av kommittén föreslagnarymdinstitutet skulle förläggas till FFA. FFA anser att skälen är ännustarkare än att förläggas rymdverksamhetens verkställande/resursförvaltandefunktioner till FFA. Anledningen anges främst vara det starka släktskap som FFAanser råda mellan rymd- och flygteknisk verksamhet och det förhållandet att manutomlands ofta förlagt rymdteknisk verksamhet till FFA:s utländskamotsvarigheter. FFA anger vidare att försvarets minskade beläggning på FFA:sresurser skapar ökat utrymme för insatser inom samma eller näraliggandekompetensområden. 1remissyttrandena från och tillstyrks att de 1972: 48 24 verkställande/resursfÖrvaltandeuppgifterna ges åt en särskild organisation, men att det kan diskuteras omdenna bör ha bolagsform eller annat status. Organisationen bör inte få egnaresurser för tekniskt utvecklingsarbete utan bör rephera på resurserna inombefintliga företag. Det vore olämpligt, anförs i de båda remissyttrandena, omkonkurrensförhållanden och intressekollisioner uppkommer mellan organisationenoch berörd industri. Beträffandepromemorians motiv och principer för omorganisation kan sammanfattningsviskonstateras att remissinstanserna så gott som enhälligt tillstyrkertillskapandet av delegationen med dess i promemorian föreslagna uppgifter ochlikaså att ett särskilt organ skapas för de verkställande/resursförvaltandeuppgifterna, väsentligen i enlighet med promemorians förslag. Någraremissinstanser, däribland FOA, UKÄ, MFR, NFR, tar upp frågan om risken av attrymdforskningen genom inrättandet av en särskild delegation kan komma att undandrasen jämförelse med andra forskningsområden. Remissinstansernas övervägandenleder här bl. a. till rekommendationer att i delegationen bör beredas plats förforskningsrådsrepresentanter. Fråganom de svenska rymdforskargruppernas ställning och resurser tas upp av bl. a.ledningsgruppen för rymdfrågor, NFR och KV A. Man påpekar att dessa frågor intebehandlats i promemorian, trots att de utgör en viktig faktor vid en bedömningav rymdverksamheten. NFR och KVA understryker önskvärdheten av att geofysiskaobserva-torium kan ges en organisation som tar hänsyn till dess betydelse föroch möjligheter till medverkan i svensk och internationell rymdforskning. KVAoch ledningsgruppen för rymdfrågor tar upp de svårigheter som uppkommer för denenskilde forskaren tUl följd av sateUitprojek-tens långa genomloppstid. Iflertalet remissyttranden kommenteras delegationens uppgifter, sammansättningoch verksamhetsformer. I dessa yttranden understryks vikten av olika faktorer,bland vilka oftast ingår önskemål om representation i delegationen och fråganom delegationens sekretariatsfunktioner. 1 departementspromemorian föreslåsatt delegationen så långt det är möjligt och lämpligt bör repliera på bolagetsresurser för dessa funktioner. Ett antal remissinstanser, däribland FOA,statskontoret, UKA, STU, NFR, KVA och ledningsgruppen för rymdfrågor framhålleratt delegationen bör ha ett från bolaget delvis helt fristående sekretariat.Bedömningen av i vilken utsträckning sekretariatet bör vara fristående växlaremellertid. Flertalet remissinstanser anser att en kompromiss kan göras på såsätt att huvuddelen av sekretariatsfunktionerna till- Prop.1972: 48 25 godosesvia bolaget, men att delegationssekretariatet dock har en egen identitet. Ett antal remissinstansertar upp frågan om hur bedömning av forskningsprojekt och anslagsgivning tillforskarna skall kunna ske. Promemorians förslag att NFR å delegationens vägnarställer sina administrativa och kamerala resurser till förfogande tillstyrkssom regel. NFR förklarar sig i sitt yttrande berett att åtaga sig uppgiftenifråga. Inrättandet föreslås i flertalet yttranden som berör frågan. Fleraremissinstanser, däribland FOA, STU, NFR, KVA och ledningsgruppen för rymdfrågor,föreslår inrättandet av en rådgivande inomdelegationen. I denna nämnd bör sakkunskap inom rymdforskningen samtrepresentanter från forskningsråd, STU, m. fl. Nämndenbedöms kräva en särskild sekreterare för forskningsfrågor och för att kunnahålla daglig kontakt med forskargrupperna. representationvid uppehåller särskilt sig vid verksamheten inom och betonar den aktiva roll i detta sammanhang spelar. Föratt vårt land skall kunna motsvara de förväntningar som ställs är det avstörsta vikt att svenska rymdpolitiska ställningstaganden kan baseras på ettsamlat svenskt tänkande och byggas upp med utredningar på grundval av såvälteknisk som allmän expertis på svensk sida. Man understryker att delegationens verksamhetbör utformas på sådant sätt att de internationella och utrikespolitiskasynpunkterna kan göra sig gällande med full tyngd. Detta krävs bland annat föratt de principiella ställningstagandena i FN skall få full täckning också närdet gäller beslut i andra organ. Utifrån dessa synpunkter tillstyrkes denföreslagna organisationen. 5.1Svenskt deltagande i ESRO Rymdverksamhethar bedrivits i . har även deltagit idet europeiska samarbetet inom rymdforskningen från dess början. Är 1964ratificerades konventionen angående upprättande av en europeisk organisationför rymdforskning, ESRO, av ett antal västeuropeiska stater, bl. a. (prop.1962: 85, SU 1962: 75 och UU 1962: 2, rskr 1962: 195 och rskr 1962: 232; prop.1964: 69 s. 56, SU 1964: 109, rskr 1964: 247). Enligt artikel II i konventionenhar ESRO till syfte att för uteslutande fredligt ändamål möjliggöra och främjasamarbete mellan europeiska stater inom rymdforskning och rymdteknik. Dedeltagande staterna har varit bundna av medlemskap i för åttaårsperioden19641972. Dethuvudsakliga motivet för att bedriva rymdverksamhet var från börjanvetenskapligt, även om rymdverksamhetens betydelse för den europeiska industrinspelade en viss roll. engagemang i ESRO föranleddes närmast av enönskan att bereda svenska forskare möjligheter att delta i sådana experimentsom skulle ha varit alltför kostnadskrävande att genomföra utaninternationellt samarbete. har emellertid rymdverksamheten iväsentliga avseenden ändrat karaktär. Man har alltmer uppmärksammatmöjligheterna att utnyttja rymdtekniken för andra ändamål än rentvetenskapliga. Deteuropeiska rymdsamarbetet har senare del fortlöpandeomprövats. Förhandlingar, som främst förts inom den europeiska rymdkonferensen(ESC), har rört bl. a. grundläggande programfrågor. utarbetadesett förslag till vissa riktlinjer för den fortsatta planeringen av europeiskrymdverksamhet. De stater som deltog i förhandlingarna inom ESC kunde emeUertidinte enas kring de föreslagna riktlinjerna. Mot denna bakgrund kom ESRO:smedlemsstater överens om att utreda förutsättningama för en omorganisation av ESROfr. o. m. då organisationens första åttaårsperiod skulle löpa ut. Vidett sammanträde med kunde sedan de huvudsakliga riktiinjernaför ESRO:s fortsatta program och verksamhetsformer fastställas. Denya riktlinjerna för ESRO:s verksamhet innebär, som jag tidigare redovisat, attorganisationens sondraketprogram skall upphöra och att samarbetet ifortsättningen skall koncentreras till satellitprojekt. Dessa kommer, liksomhittills varit fallet, att omfatta vetenskapliga projekt som projektför olika rymdtekniska tillämpningar kommer att få en ökande betydelse.Verksamheten delas in i ett grundprogram, ett vetenskapligt program och etttillämpningsprogram. Denändrade inriktningen av ESRO:s verksamhet förutsätter att vissa ändringar görsi ESRO:s konvention. Arbetet härmed pågår inom en särskild arbetsgrupp. Förslagfrån arbetsgruppen kan väntas . Jag räknar med att under hösten 1972kunna föreslå Kungl. Maj:t att förelägga förslag till ändringar i ESRO:skonvention. Bland de ändringar i konventionen som kan väntas är bl. a. reglernaför de åtaganden ett land gör genom att delta i tillämpningsprojekten avintresse. Jag har redogjort för dessa reglers innebörd. I dettasammanhang vill jag endast peka på att reglerna kan innebära skyldighet attdelta i ett projekt tills detta har slutförts. Detta gäller dock inte om defastställda kostnaderna för projektet överskrids med mer än 20 «/. Blandde motiv för att bedriva rymdverksamhet som efter hand har tillkommit vill jagsärskilt framhålla värdet för industrin av att kunna delta i det europeiskaindustrisamarbete som har vuxit fram som en 1972: 48 27 följdav beställningar från ESRO. Det är därför värdefullt att svenska företag ochmyndigheter får möjlighet att medverka i satellitprojekt. Dethittillsvarande deltagandet i ESRO:s program har gett svensk industri etttillfredsställande utbyte vad gäller uppdrag i form av utvecklingskontrakt.Vår andel av såväl de uppdrag som getts åt industrin som deexperimenttillfällen som erbjudits svenska rymdforskare är tillfredsställandevid en jämförelse med den svenska andelen av bidragen till ESRO. ESRO:svetenskapliga program kommer, som jag tidigare redovisat att helt inriktas påsatellitutveckling. 1 första hand kommer pågående satellitprojekt attfullföljas. För perioden 19721974 har kostnaderna för det vetenskapligaprogrammet fastställs till sammanlagt 112,4 MAU priser (/Vfillion /Iccounting[/nits; AU är organisationens finansiella beräkningsenhet och motsvarar f. n.5,). Kostnaderna för deltagande i detta program kan för sammaperiod beräknas uppgå till ca 26,9 milj. kr. Sverigesdeltagande i ESRO:s program har även gett svenska forskare tillfredsställandeutbyte i form av antalet antagna experiment. Svenska forskare har som nämntskunnat hävda sig väl i konkurrensen om de experimentellfällen som erbjuditsinom ESRO:s hittillsvarande satellit- och sondraketprogram. ESRO:smedlemsstater har enats om att organisationens sondraketprogram skallupphöra och att det vetenskapliga programmet i fortsättningen skall omfattaendast satellitprojekt. Sondraketverksamheten förutsätts bl. a. av ekonomiskaskäl i stället bedrivas enbart i nationell regi. För svensk rymdforskning, somtill stor del har baserats på deltagande i ESRO:s sondraketverksamhet, innebärdetta betydelsefulla förändringar. Antalet möjliga experimenttillfällen inom ESRO:svetenskapliga program kommer att minska. medverkan i ESRO:svetenskapliga program har givetvis inneburit en stimulans av sådan i Sverigebedriven grundforskning som för sitt genomförande utnyttjat rymdteknik.Eftersom ESRO:s verksamhet nu kommer alt ha sin tyngdpunkt i rymdtillämpningarbör frågan om resurser för fortsatt svensk rymdforskning, vad gäller såvälmedverkan i ESRO:s vetenskapliga program som den därmed sammanhängandenationellt bedrivna verksamheten, förutsättningslöst omprövas. De svenskaforskare som deltar med experiment i ESRO:s pågående sateUitprojekt böremellertid, enligt min mening, beredas tillfälle att fullfölja dessa. Jagförordar därför att deltar i ESRO:s vetenskapliga program underperioden 19721974, varefter frågan om fortsalt svensk rymdforskning fårprövas på nytt. Sverigesandel av kostnaderna för deltagande i det vetenskapliga programmet kommer vidbifall till vad jag nu förordat att väsentligt gå ned. De besparingar somhärigenom uppkommer bör t. v. kunna användas för det svenska sondraketprogrammet för att till en del Prop.1972: 48 28 kompensera bortfallet av experimenttillfällen i ESRO.Detta innebär att nuvarande anslag till nationell och internationellrymdforskning t. v. kommer att hållas på oförändrad nivå. De förslag som i detföljande kommer att redovisas medför således endast en Överföring tillnationell rymdforskning av medel som anvisats för internationell rymdforskning. Av vad jag nu förordat följer att även kommer attdelta i ESRO:s obligatoriska grundprogram t. o. m. . Kostnaderna fördetta program har för perioden 19721974 fastställts till sammanlagt 34,5 MAU(priser), vilket för del skulle innebära en kostnad omsammanlagt ca 8,2 milj. kr. Som jag tidigare redovisat kommer tyngdpunkten i ESRO:splanerade program efterhand att ligga på ett tillämpningsprogram som f. n.omfattar tre projekt, nämligen ett telesatellitprojekt, ett flygtrafikkontrollprojektoch ett meteorologiprojekt. mål är att i början av 1980-taletkunna erbjuda europeiska tele- och radio/TV-myndigheter ett i utvecklatoperationellt satellitbaserat system för långdistanstelefoni och för TV-distribution.Projektet omfattar utveckling och prov av viktigaelektroniska delsystem. 1 en andra etapp skall, efter särskilt beslut omkringår 1975, en experimentell geostationär satellit utvecklas. De sammanlagdakostnaderna för projektet perioden 19721982 kommer enligt beräkningar inte attöverstiga 400 MAU (priser). kostnader för deltagande idetta projekt kan beräknas uppgå till sammanlagt högst ca 95 milj. kr. syftar till att eller1975 sända upp en experimentell geostationär satellit för att effektiviseraflygtrafikledningen över . Projektet är tänkt att i första handutföras i samarbete mellan ESRO och den amerikanska luftfartsmyndigheten. Såvälkostnader som utvecklingsarbete avses delas lika mellan ochEuropa. Den sammanlagda kostnaden för den europeiska insatsen har för perioden19721977 uppskattats till högst 100 MAU (priser). För delkan kostnaderna vid ett deltagande i projektet uppskattas till sammanlagt ca25 milj. kr. mål är att de västeuropeiskaländerna gemensamt skall kunna tUlhandahålla en av fyra geostationäraobservationssatelliter i första hand för ett av bl. a. FN:s världsmeteorologiorganisa-tionplanerat globalt experiment . De sammanlagda kostnaderna för ESRO-satellitenhar för perioden 19721977 beräknats till högst 115 MAU (priser).Kostnaderna för deltagande i detta projekt kan uppskattas tillsammanlagt ca 27 milj. kr. Jag framhöll inledningsvis att rymdtekniken har kommit attutnyttjas för andra ändamål än rent vetenskapliga. Denna utveckling återspeglasinte minst i att tyngdpunkten i ESRO:s verksamhet i fortsätt- 1972: 48 29 ningenkommer att ligga på tillämpningsprojekt. Syftet med organisationens nuaktuella tillämpningsprojekt, till vilka en majoritet av medlemsländerna haranslutit sig, är att med rymdteknikens hjälp söka lösa problem inomtelekommunikation, flygtrafikkontroll och meteorologi. Möjligheterna att lösadessa problem är av betydelse för olika svenska myndigheter bl. a. förteleverket och . Tillämpningsprojekten syftar emellertid också till attbereda europeisk industri tillfälle att i samarbete utvecklateknologiintensiva produkter. Ett svenskt deltagande i projekten innebär därföräven att svensk industri får större möjligheter att delta i det europeiskaindustrisamarbetet inom detta område. Förhandlingar har ägt rum medföreträdare för industrin om samverkan mellan staten och industrin inomrymdområdet. Dessa förhandlingar har resulterat i ett avtal med LM . Dess huvudsakliga innebörd är att de båda företagenför finansiering av rymdverksamheten till staten betalar ett beloppsom uppgår till 7 "/o av värdet av företagens beställningar från ESRO,dock minst 0,5 milj. kr. Uppsägning av avtalet får ej ske före den 1. mars1974, efter vilken tidpunkt det kan sägas upp till utgången av den inom ESROlöpande budgetperioden. Jagförordar mot bakgrund av det anförda att deltar i ESRO:stillämpningsprojekt för telekommunikation, flygtrafikkontroll och meteorologi. Sverigehar , med förbehåll för godkännande, tillsammansmed de av ESRO:s medlemsländer som avser att delta i flygtrafikkontrollprojektet,undertecknat ett avtal om detta s. k. aeronautiska satellitprojekt. Efterundertecknandet har det visat sig att det är osäkert om det planeradesamarbetet med kan komma till stånd på tidigare avsett sätt.Eftersom det emellertid ännu inte kan uteslutas att projektet genomförs på detvis som ursprungligen planerats förordar jag att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att godkänna det undertecknade avtalet rörandeutveckling av en satellit för flygtrafikkontroll. Enligtavtal mellan och ESRO upplät till organisationen nyttjanderättentill ett markområde i närheten av , avsett att användas vid försök meduppskjutningar av sondraketer (prop. 1962: 85 och prop. 1964: 69).Försöksplatsen, som fått namnet , har ett fördelaktigt läge från såvälvetenskaplig som driftsmässig synpunkt. ESRO:s val av Kimna skedde med hänsynhärtill. Försökplatsen har använts för del av ESRO:s sondraketförsök samt dessutom av olika forskargrupper,däribland svenska, som gjort försök i egen regi 1972: 48 30 somkomplement till ESRO:s program. De nya riktiinjerna för ESRO:s vetenskapligaverksamhet innebär, som jag har anfört, att ESRO:s sondraketverksamhetkommer att avvecklas och att ESRO upphör att driva . Isamband med förhandlingarna om ESRO:s framtida verksamhet blev det uppenbartatt en fortsatt drift av var önskvärd för flertalet av ESRO:smedlemsstater. Dessa förklarade sig även beredda att på vissa villkor bidra tiUatt täcka driftkostnaderna för försöksplatsen, förutsatt att åtog sigansvaret för den fortsatta driften. Det visade sig att en tUlfredsställandelösning bäst kunde nås om en överenskommelse om multilateralt sondraketsamarbeteomfattade även den norska sondraketförsöksplatsen Andöya i Nordnorge.Förhandlingarna resulterade i dels ett avtal med ESRO i form av ett protokollom upphörande av ESRO:s verksamhet vid , dels ett avtal i det följandebenämnt garantiavtalet med och vissa medlemsstater i ESRO omgenomförande av ett s. k. specialprojekt för uppsändande av sondraketer. TextentiU de båda avtalen torde, med vissa undantag såvitt avser bilagor till dem,fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 3 och 4. Maj:tbeslöt att med förbehåll för godkännande underteckna protokollet och garantiavtalet. I garantiavtalet förutsätts attett särskilt svensk-norskt avtal träffas om samarbetet meUan och Andöya.Svensk-norska förhandlingar om detta samarbete har ägt rum. Ett förslag tillavtal föreligger, varom enighet råder. Avtalet kommer på norsk sida attundertecknas av teknisknaturvetenskapliga forskningsråd. Det ankommerpå Kungl. Maj:t att för svensk del besluta om undertecknande av avtalet. Jag vUlhär nämna att uppsändande av sondraketer från Andöya enligt förslaget tillavtal får ske uteslutande för fredligt ändamål. Istort innebär de träffade avtalen om följande. ESRO:s ansvar för ESRANGEupphör . upphör också avtal mellan ESRO ochSverige att gäUa. Med verkan fr. o. m. övertar ansvaretför och den fortsatta driften där. övertar därvid äganderättentill de fasta anläggningarna på och till större delen av utmstningen.Härför skall enligt protokollet betala ESRO 5 000 AU. Återstående utmstningvid , främst fordon och kontorsmaskiner, inköpta efter den 31 december1969, har enligt protokollet rätt att köpa i den mån ESRO inte villbehålla denna utmstning helt eller delvis. Priset för hela denna utrustning är42 000 AU. Sverigeåtar sig enligt garantiavtalet att upprätthålla driften på försöksplatsenunder avtalets giltighetstid, dvs. räknat fr. o. m. . Demedlemsstater i ESRO som i övrigt är parter i avtalet har å sin sida åtagitsig att lämna vissa bidrag under samma fem- 1972: 48 31 årsperiod.Dessa bidrag kommer att uppgå till 860 000 AU (priser). Avdetta belopp avser 580 000 bidrag till , 250 000 bidrag till Andöya ochåterstoden, eller 30 000, bidrag till ESRO för den rådgivande kommittén. Varjeland som garanterat ett visst belopp är i sin tur berättigat att använda ESRANGEeller Andöya ett visst antal veckor, beroende på det garanterade beloppetsstorlek. skall enligt garantiavtalet lämna ett årligt bidrag till ESRANGEom 240 000 AU. skall dessutom göra investeringar på försöksplatsentill en kostnad av högst 400 000 AU under den femåriga avtalsperioden. Hur ESRANGEskall drivas och vilken utmstning som fordras har inte angetts närmare igarantiavtalet. Av avtalet följer dock att har möjlighet att göraväsentliga ändringar i utrustning och driftssätt. I vad avser Andöya har manfrån norsk sida enligt avtalet garanterat ett årligt tillskott tUldriftkostnaderna på Andöya om 210 000 AU. Jagförordar att Kungl. Maj:t förelägger protokollet och garantiavtaletangående för godkännande i berörda delar. Maj:t bör äga rätt attvid behov träffa överenskommelse om mindre ändringar i dessa avtal. Jagvill nämna att de antaganden om driften av och om kostnaderna härför,som från svensk sida har legat till grund för överenskommelserna om , ihuvudsak innebär att bör kunna drivas på sådant sätt att en fortsattdrift bör vara möjlig även efter femårsperiodens utgång. Om möjligt bör viddenna tidpunkt personal och anläggningar vara dimensionerade så att försöksplatsendå är ekonomiskt självbärande. I samband med tillkomstenav ingick svenska staten vissa överenskommelser med de enskildarättsägare som skulle komma att beröras av verksamheten på försöksplatsen.Enligt dessa överenskommelser, vilka i vissa delar underställdes förgodkännande (prop. 1964: 69 s. 58) åtog sig staten att utge arrendeavgifter ochersättning för intrång i näring, för skador och för personliga olägenheter.Riksdagens beslut i anledning av prop.