prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Detalj planeringsbidrag.Under /71 projekterades kommunala arbeten med projekterings-och anläggningskostnader på 13resp. 220 milj. kr. Projekteringen beräknas ha medfört en beredskap mot arbetslöshet med ca 500 000sysselsättningsdagar. På det skogliga området har inventeringm. m. av skogsvårdsarbeten och projektering av skogsvägar utförts, vUketmotsvarar en beredskap mot arbetslöshet medca . Statens utgifter för verksamheten uppgickunder budgetåret till 6,9 milj. kr. Styrelsen anser attplaneringsberedskapen bör ökas så att 1,2 milj. dagsverken kan förberedas undervarje budgetår. Medelsbehovet härför beräknastUl 10 milj. kr. Man skiljersom har nämnts meUan aUmänna och särskilda beredskapsarbeten. Deförra, som är avsedda för arbetslösa iallmänhet och hänförs tUl programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa, skaU bekostas från förevarandeanslag. De särskilda beredskapsarbetena syftar tiU rehabilitering av arbetskraftsom genom handikapp eUer av andra skäl är särskilt svårplacerad påarbetsmarknaden. Medelsbehovet för sådana arbeten behandlar jag i det följande under programmet Särskildaåtgärder för arbetsanpassning. Jag anser mig dock böra här behandlautvecklingen av samtliga beredskapsarbeten i ett sammanhang. De allmänna beredskapsarbetena har undersenare år varierat i omfattning mellan omkring 1,1 och 1,8 milj, dagsverkenper år beroende på konjunktur- och strukturförändringarna i näringslivet. Desärskilda beredskapsarbetena utökades kraftigt under början och millen av och har omfattat över 2 milj.dagsverken . Antalet dagsverken samt kostnadema vidberedskapsarbeten under budgetåren 1968/69, 1969/70 och 1970/71 framgår avföljande sammanställning. Prop.1972:1 Bilaga 13 Inrikesdepartemeittet Omfattningen av allmännaoch särskilda beredskapsarbeten Total kostnad 1, milj, kr. Statens kostnad i. verkei, kr. > Exkl. lönekostnadspälägg och socialakostnader. Statens kostnad perdagsverke är som framgår av tabellen betydligt större för allmännaberedskapsarbeten än för särskUda arbeten. Detta beror delvis på arbetenasolika inriktning och delvis på att de aUmänna arbetena i större utsträckning ärav sådant slag att de helt bekostas av staten. Andelen vägarbeten, somhar hög dagsverkskostnad, har minskat väsentligt . De aUmännaberedskapsarbetenas fördelning på olika slag av objekt och byggherrar framgårav följande sammanställning. Dagsverken och kostnadervid olika slag av allmänna beredskapsarbeten 1970171 Dagsverkskostnaderi (kr.) dagsverken, (milj. 1 Exkl. lönekostnadspålägg och socialakostnader. I det konjunkturläge sområdde under större delen av budgetåren 1969/70 och 1970/71 kunde de allmännaberedskapsarbetena över lag begränsas och koncentreras till norra delen avlandet. Av del totala antalet dagsverken i allmänna beredskapsarbeten /71 utfördes inte i skogslänen och i de Prop.1972:1 Bilaga 13 InrUesdepartementet fyra nordligaste länen. Av de sysselsatta hade fyUt . Sedan konjunkturen under år 1971successivt hade försämrats, anvisade på tiUäggsstat förinnevarande budgetår 825 milj, kr, föraUmänna och 75 milj, kr, för särskilda beredskapsarbeten. Vidare höjdesstatsbidragsandelen för arbeten i regi tillfälligl från 33 %till högst , Dessa åtgärder beräknas med nuvarande planering medföra attantalet dagsverken i allmänna och särskilda beredskapsarbeten under budgetåretblir uppemot 6 milj. Arbetena inriktassåvitt möjligt på sådant sätt att de kan avbrytas snabbt om konjunkturlägetskulle motivera det. De nyinsatta arbetena är i jämförelsevis stor utsträckning förlagda till storstadsområdena, vilkasbyggarbetsmarknad har drabbats i särskilt hög grad av nedgången iefterfrågan på arbetskraft. Andelen vägarbeten har ökat, I arbetena sysselsättsvidare en större andel yngre arbetslösa äntidigare. Följande sammanställning visar utvecklingen under de tvåsenaste åren. Antalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten ochderas åldersfördelning vid mitten av vissa månader 1 Dessa siffror är ungefärliga. Som arbetsmarknadsslyreisen anför kanbehovet av beredskapsarbeten under kommande budgetår inte bedömas med någonstörre säkerhet. Mot bakgrunden av den konjunktumtveckling som kan förutses förordar jag att medel tas upp som möjliggörsamma anlal dagsverken i allmänna resp. särskilda beredskapsarbetenunder /73 som utfördes under /71. Arbetena bör istor utsträckning kunna inriktas på objektmed låg dagsverkskostnad. Jag beräknar medelsbehovetunder förevarande delprogram tiU 329 (6) milj, kr, TiU anslagsberäkningen för särskilda beredskapsarbetenåterkommer jag som förat har nämnts under punkten Särskilda åtgärder förarbetsanpassning. 1972:1 Bilaga 13 ] ] 8 Vid budgetårets slutbör redovisa hur stort belopp som har förbrukats för väg- ochgatuarbeten. Delta belopp bör räknas av mot automobilskattemedlen.Uppskattningsvis kan beloppet anges till 175 milj, kr, IndustribestäUningar.Inom ramen för delta delprogram får lägga ut beställningar hos företag som harvarslat om nedläggning eUer störredriftinskränkning om de anställda inte kan beredas sysselsättning påarmat sätt. Under innevarande budgetår liksom underlågkonjunkturen åren 19671968 har styrelsen i särskild ordning fåttmöjlighet alt i samråd med andra statliga verk tidigarelägga beställningar hosindustrin och att ge statsbidrag lillkommunala industribestäUningar, IndustribestäUningar har visat sig varaett verksamt medel för att temporärt hålla sysselsättningen uppe i företag somhotas av driftinskränkning ellernedläggning. Jag räknar med alt sådana åtgärder behöver vidtas också under nästa budgetår. Jagberäknar medelsbehovet för ändamålet under nästa budgetår till 10 (4-5)milj. kr. Den ram inom vUkenarbetsmarknadsstyrelsen får besluta om detaljplaneringsbidrag bör för nästabudgetår bestämmas tiU 8 milj. kr. Jag beräknarmedelsbehovet för detta ändamål till oförändrat 8 milj. kr. Med hänvisning i övrigt tUlsammanställningen i det föregående beräknarjag det sammanlagda medelsbehovet under anslaget för /73liU 357 milj. kr. Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår att tillSysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa för /73 anvisaell reservationsanslag av 357 OOOOOO kr,, varav förslagsvis , att avräknas motautomobilskattemedlen. Nytt anslag (förslag) 50 000 000 har (FiU 1971: 47, rskr 293)godkänt det förslag tiU statligt slöd förlagemppbyggnad vid bl. a. industriföretag med sysselsättningssvårigheter somlades fram i prop. 1971: 140 (bil. Stödet är avsett alt varatiUfäUigt. Den del av utgiftema för stödet som uppstår under innevarande budgetår bestrids från reservationsanslaget Allmännaberedskapsarbeten m. m. Hu-vuddelen av utgifterna beräknas emellertid falla på nästa budgetår. Utgifternas storlek blirberoende av i vUken omfattning enlagemppbyggnad hos företagen kommer tUl stånd, vilket i sin , tur hängersamman med hur efterfrågan på industriprodukter utvecklas under det närmasteåret. Del är därför inte möjligt att mera exakt för- utse medelsbehovet för nästa budgetår. Jagförordar att för ändamålet las upp 50 milj. kr. Medlen bör bestridas från ellsärskilt förslagsanslag. Jag hemställer att Kungl. att lill Stöd tilllageruppbyggnad för /73 anvisa ett förslagsanslag av 50 000 000kr. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning 1970/71 Utgift 1593 848 000 Reservation 115099 149 1971/72 Anslag 1677 744 000 1972/73Förslag 790 000 000 1 Beloppen avsermotsvarande anslag eller delar av anslag enligt riksstaten för ifrågavarandebudgetår (se tablå s. 36). Från anslaget skallbestridas utgiftema för programmen Rehabiliterings- och stödåtgärder försvårplacerade och Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade. 1970/711 Utfall 1971/721 Beräknat Ändring 1972/73 4- 12 500 000 1000 000 -f 18 100 000= 200 000 4- 373 000 1 200 000 4- 74 473 000 + 34 400 000 4- 9 555 000 4-32 728 000 4- 62975 000 4-28 900 000 4- 46000 000 4- 17 250 000 11 047[000 1 357 000 4- 5 653 000 629 317000 -F 621985 000 -1221633 000 -f 90 516 000 677 744 000 4-64185 000 -1-296106 000 1 överslagsvis översättning till program. Skolöverstyrelsenskostnader har beräknats till . 1972:1 Bilaga 13 120 ProgrammetRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade Programmet beslårav delprogrammen Arbelsprövning, Arbetsträning och Utbildning av svårplacerade. Arbelsprövningsyftar till att genom praktiska arbetsprov under yrkesmässiga former och med hjälp avmedicinsk, psykologisk och social utredning kartlägga den handikappades intressen,anlagsinriktning, fysiska och psykiskaarbetsförmåga samt arbetsmotivation m. m. Arbetsträning skall ge en systematiskuppträning av den handikappades fysiska och psykiska arbetskapacitet. Till landstingskommun, kommun, föreningeller stiftelse, som anordnararbetsprövningsavdelning eller verkstad för arbetsträning, utgår dels bidragför anordnande av lokaler och anskaffning av första uppsättningen maskinereller likvärdig utrustning, dels bidrag till driften av sådan avdelning eller verkstad samt förkUentersättningar, lokalhyror och andra driftkostnader. Utbildning avsvårplacerade, vUken sker vid av anordnadeanpassningskurser, kan föregå såväl yrkesutbUdning och andraarbetsvårdsåtgärder som arbetsplacering. Undervisningen syftar till alt underlätta för kursdeltagarna attsjälvständigt klara sig i både arbete och på fritid. Ianpassningsundervisningen ingår bl. a. social träning, teoretisk och praktiskyrkesträning och förberedande yrkesutbUdning. Kurser anordnas f. n. förrörelsehindrade utvecklingsstörda, synskadade och hörselskadade. Bestämmelsemaåterfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1968:246, ändrad senast1971:448) och kungörelsen (1966: 370, ändradsenast 1971: 107) om statsbidrag tiU verksläder inom arbetsvärden. Annan arbetsmarknadsutbildning förhandUcappade och svårplacerade än anpassningskurser redovisas underprogrammet Yrkesmässig och geografisk rörlighet. Arbelsprövning, arbetsträning.Vid budgetårsskiflet 1970/71 fannsca 400 platser för arbelsprövning och 1 710 platser för arbetsträning. Enligtstyrelsens bedömnmg föreligger behov av minst 800 prövningsplatseroch ca 3 400 platser för arbetsträning. För all den önskvärda kapaciteten skallkunna erhållas fordras att nya och förbättrade bidragsformer tUlkommer som kanstimulera huvudmännen till en sådanutbyggnad. Bidraget till anordnande av lokaler för arbelsprövning ellerarbetsträning bör därför höjas från . per m och från 500 kr.till . per m inom område där förhöjt bidrag kan utgå. Det kontinuerligautvecklingsarbete som pågår inom arbetsprövnings-och arbelsträningsmetodikens område innebär altavdelningar- 1972:1 Bilaga 13 121 nas utrustning blir omodern. Statsbidrag bördärför utgå tUl sådan utrustning som är nödvändig på grund av utveckladmetodik, nya hjälpmedel eller med hänsyn till behovet att anpassa verksamhetenlill förutsättningarna på arbetsmarknaden. Bidraget bör beräknas enligt sammagrunder som gäller vid första uppsättningen av maskiner eUer utrustning.Statsbidrag föreslås även lill särskilda anordningar, verktyg, arbetsredskapeller andra åtgärder som anskaffas eller vidtas vid arbets-prövnings- ellerträningsavdelning i syfte att experimentellt utforma ar-betsanordningar sombättre anpassar arbetet lill elevens psykiska och fysiska förutsättningar. Styrelsen föreslår attklientersältningarna, som utgår i form av utbildningsbidrag, får bestridashelt av statsmedel. Vid såvälarbelsprövnings- som arbetslräningsavdelning utgår bidrag lill lokalhyra medhälften av hyreskostnaderna, dock med högst . per m- och år samt för högst25 m eller, om lokalen är avsedd för särskilt utrymmeskrävande verksamhet,högst 40 m per arbetsplats. Eftersom den genomsnittiiga hyran har stigit tillnära . per m och är högre i nyuppförda fastigheter, bör bidraget tUllokalhyra eller motsvarande omkostnader få utgå med hälften av hyreskostnaden,dock med högst . per m för fastighet uppförd och med högst25 kr. per m för övriga fastigheter. För utbildning avföreståndare och arbetsledare vid institutioner för arbelsprövning ocharbetsträning erfordras under /. Det lotala medelsbehovelför bidrag till anordnande och drift av arbelsprövnings- ocharbelsträningsavdelningar kan med angivna förbättringar beräknas tiU 18,2resp. 60,6 milj. kr. för /73. Utbildning av svårplacerade. Under /71påbörjade 600 personer utbildning för svårplacerade vid av skolöverstyrelsenanordnade anpassningskurser. Med hänsyn lill alt antalet personer som påbörjatsådan utbildning har ökat successivt under de närmast föregående budgetåren ärdet realistiskt all räkna med en ökning också för närmast liggande budgetår.Detta stämmer väl överens med vad som har framkommit i länsarbetsnämndernasramplanering för kursverksamheten. Enligt föreliggandeberäkningar är det troligt att ca 2 000 personer kommer att påbörjaanpassningsundervisning under /73, Antalet elevveckor ianpassningskurserna överstiger inte sällan det från början bestämda, eftersomeleverna ofta måste få en förlängning av kursen. Medelsbehovet förarbetsmarknadsstyrelsens verksamhet på detta område beräknas tiU 15 milj. kr.och till 27 mUj. kr,, sammanlagt 42 milj, kr. Styrelsensförslag om ändrade bidragsbesläm-melser för personer som genomgårarbelsprövning, arbetsträning och 1972:1 Bilaga 13 InrUiesdepartementet ] 22 anpassningskurser har redovisats under programmetYrkesmässig och geografiskrörlighet. Medelsbehovet förprogrammet Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade beräknas förarbetsmarknadsstyrelsens verksamhet till 93,8 milj, kr,, vartill kommer 2,1milj. i gemensamma administrationskostnader. Medelsbehovet förskolöverstyrelsens del av kostnadema för delprogrammet UtbUdning avsvårplacerade beräknas lill 27 milj. kr. ProgrammetSysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade. Programmet beslår av delprogrammenArbelshjälpmedel ål handikappade,Näringshjälp, Särskilda beredskapsarbeten. Arkivarbeten, Halvskyddadsysselsättning. Skyddad sysselsättning samt Hemarbete. Arbetshjälpmedel åthandikappade omfattar bidrag tUl arbetsbiträde, särskilda anordningar på arbetsplatsen samt bidrag och lånlill motorfordon för handikappade. Arbetsgivare somanställer äldre eller handikappad arbetssökande kan erhålla bidrag tillarbetsbiträde eller sådana särskilda anordningar på arbetsplatsen som är nödvändiga för attden anställde skall kunna utföra arbetet. Om särskUda skäl föreligger kanbidrag utgå även för person som har blivit handikappad under anstäUning. Föratt möjliggöra för handikappad alt förflytta sig mellan bostad och arbetsplatseller skola kan bidrag och lån beviljas för anskaffning av personbil ellermotordriven invalidvagn. Näringshjälp i form av bidrag eller lånkan utgå till handikappad eller äldre m. fl. arbetssökande för att börjaverksamhet som egen företagare eller i vissa fall för att fortsätta sådanverksamhet. Bidrag kan beviljas även förinköp av vissa mindre arbetsredskap eller verktyg som anställdhandikappad behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter men som arbetsgivaren normalt inte tillhandahåller. Särskildaberedskapsarbeten är avsedda för arbetskraft som är svårplacerad påarbetsmarknaden. De kan i likhet med de allmänna beredskapsarbetena utföras i statlig, kommunaleller enskild regi. De skall liksom allmänna beredskapsarbeten bedrivasrationellt och med tillämpande av avtalsenliga löner. Arkivarbete anordnas för att beredasysselsättning ål sådana arbetslösa, som genom arbetsförmedlingen inte kanerhålla lämplig anställning i den öppna marknaden på gmnd av ålder, nedsattarbetsförmåga eller andra särskilda förhållanden. Arkivarbetsplatser kaninrättas hos statliga och kommunala verk och myndigheter samt hosallmännyttiga institutioner. På vissa orteranordnas arkivarbete vid särskilda kontors-arbetscenlraler iarbetsmarknadsverkets regi. Statsbidrag till halvskyddadsysselsättning avser att stimulera företag samt kommunala ellerlandstingskommunala organ att bereda syssel- Prop.1972:1 Bilaga 13 123 sättningål personer med nedsatt arbetsförmåga som inte kan erhålla eller behållaanställning på den öppna marknaden. För alt en arbetsgivare skall kunnagodkännas som huvudman för sådan verksamhet krävs bl. a. att arbetstagarnaerhåller lön och övriga förmåner enligt gällande kollektivavtal eller motsvarandenormer. Arbetstagare som på gmnd av handikappinte kan få eller behålla anställning på den öppna marknaden eller ihalvskyddad sysselsättning kan ocksä beredasarbete i verkstäder för skyddad sysselsättning. Till landstingskommun, kommun,förening eller stiftelse som anordnar verkstad för skyddad sysselsättningutgår dels bidrag för anordnande av lokaler och anskaffning av förstauppsättningen maskiner eller likvärdig utrustning,dels bidrag till driften av sådan verkstad samt för klientersäll-ningar,lokalhyror och andra driftskostnader. Hemarbete kan beredas handikappade som avolika skäl inte kan bege sig till arbetsplats. Hemarbete administreras vanligenav en särskild hemarbetscentral knuten tUl verkstad för skyddadsysselsättning. Bestämmelser omsysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368; omtryckt 1968: 246; ändrad senast1971:448) och kungörelsen (1966:370) om statsbidrag tUl verkstäder inomarbetsvärden (ändrad : 107). Arbetshjälpmedel åt handikappade.Omfattningen av bidragen till arbetsbiträdehar varit mycket ringa. Vid utgången av /71 fanns endast72 platser. Styrelsen föreslår att bidrag till arbetsbiträde skall kunna utgåäven till egen företagare eller fri yrkesutövare som på grand av svår syn-eller hörselskada eller rörelsehinder är i behov av arbetsbiträde. Andringenberäknas kosta ca . I fråga omsärskilda anordningar på arbetsplatsen föreslås att maximibeloppet höjs från 15 000 till 20 000 kr.samt att bidrag skall kunna utgå även lill handikappad som är egen företagareeller fri yrkesutövare och till kostnaderför expertundersökningar. Kostnaderna för ändringsförslagen beräknastiU ca . Antalet handikappade som har fått bidragoch lån till motorfordon, liksom debeviljade beloppens storlek, ökade kraftigt under /71.För budgetåret hade beräknats behov av 1 500 bidrag och 200 lån tillmotorfordon. Utfallet visar att 2 007 bidrag och 220 lån beviljades till enkostnad av 15,1 milj. kr. Då arbetsmarknadsverket på gmnd av medelsbrist har tvingats skjuta på avgörandet av ca 600 ansökningarom bidrag och lån, är det verkliga behovet emellertid avsevärt större. Inkomstprövningenvid nyanskaffning av fordon bör enligt styrelsens mening slopas. I andra hand föreslås attde inkomstgränser som gäller Prop.1972:1 BUaga 13 124 för bidrag till fordon höjs till . förhandikappad, som sammanbormed make, eller ensamslående handikappad med barn samt tiU 22 000kr. för annan handikappad. I bruttoinkomsten bör invaliditelsersättning eUerliknande förmån inte inräknas. Avdraget för makes inkomst bör ändras från 3 000kr. och för barn från . per barn till sammanivå som gäller för bidragsförskott. Kostnader för aggregat eller ändringarsom krävs för att den handikappade skallkunna bruka motorfordon föreslås i sin helhet bli bidragsberättigade. F. n.kan bidrag utgå med högst . Bidrag lill inköp av motorfordon föreslåsför personer som på grund av grava handikapp är i behov av större fordon fåutgå med högst , när särskilda skäl föreligger. Med hänsyn lill de framlagdaändringsförslagen och en väntad fortsatt ökning av antalet ärenden ochmedelkostnad per ärende beräknar styrelsen medelsbehovet för bidrag och låntill motorfordon till 45 milj. kr., vilket beräknas möjliggöra 3 000 bidrag och500 lån. Del sammanlagda medelsbehovet för delprogrammet beräknas lill 50,5milj. Under /71 beviljadesnäringshjälp lill egen rörelse i 579 fall som bidrag och i 106 som lån.Härtill kom i 156 fall bidrag tUl mindre arbetsredskap och verktyg. Antaletpersoner som erhöll hjälp till egen rörelse uppgick till 587. Utbetalningarnauppgick till 9 milj. kr. Styrelsen anför att kostnaderna skulle ha blivit väsentiigt högre om tillräckliga medelhade stått till förfogande. Behovet av näringshjälp bedöms komma att ökai avsevärd grad . Medelsbehovet under /73beräknas liU 20 milj. kr. Den använda benämningen »mindre arbetsredskapoch verktyg» föreslås ändrad tUl »speciella arbetstekniska hjälpmedel». Särskilda beredskapsarbeten.Under budgetåren 1967 /681970/71sysselsattes i medeltal ca 10 000, 12 000, 11000 resp, 12 000 personer i särskilda beredskapsarbeten. Antalet dagsverken (i tusental) under samma budgetår framgår av följandesammanställning: 1970/7] har en påtagligåterhållsamhet märkts från kommuners m. fl,intressenters sida i fråga om såväl aUmänna som särskildaberedskapsarbeten. Den gynnsamma vintern har dock gjort det Prop.1972:1 Bilaga 13 125 möjligtalt i större omfattning än normall bedriva markvårdsarbeten inom landskaps- ochnaturvård saml kommunala T-arbeten med liknande objekt. Utgifterna uppgick /71lill 286 mUj, kr. Styrelsens kostnad per sysselsältningsdag har under detsenaste året kunnat håUas på i del närmasteoförändrad nivå , bl, a. till följd av att vägbyggandet harminskats kraftigt. Beredskapsarbetenför svårplacerade är betydelsefulla för många människor som temporärsysselsättning. Delta omvittnas av centrala vårdmyndigheter som ochkriminalvårdsstyrelsen. Arbetena innebär föralom arbetsanpassning både fysisk och psykiskrehabilitering. Styrelsenlägger stor vikt vid rebabiliteringsfaktom även vid utformningen av bostäderför de sysselsatta. En successiv ökningav medelstUldelningen för särskilda beredskapsarbeten bedöms nödvändig. Med utgångspunkt i en medelkostnadav . per sysselsältningsdag skullevid en medelstilldelning av samma storleksordningsom för /72 endast 2,0 milj. sysselsättningsdagar inrymmas. Behovet uppgår lill minst 2,5milj. Fysiskt krävande arbeten är i många fallolämpliga. Styrelsen strävar därför efter att utveckla de industriellaberedskapsarbetena. I dessa kan mångadessutom få en industrieU träning som möjliggör senare anställning på öppna marknaden. Budgetåret1972/73 behöver antalet disponibla sysselsätlningsdagar i industriellaberedskapsarbeten fördubblas lill drygt 300 000. Även de s. k.T-arbelena bör enligt styrelsen utökas. Skogliga arbeten ochlandskapsvård utgör av den totala bidragskostnaden och samma andel avantalet dagsverken. De skogliga arbetenaär fysiskt krävande och därför ofta mindre lämpliga, varför nuvarandevolymandel inte bör ökas. Medelsbehovel för delprogrammet undernästa budgetår beräknas till 390 milj. kr. Enväsentiig utbyggnad av arkivarbetsverksamhelen har ägt rum under desenaste budgetåren. Antalet sysselsatta uppgick åren 19681971 tiU4 900, 6 600, 8 400 resp. 9 420. Ökningen av antaletsysselsatta orsakas tiU betydande del av att äldre, svårplacerad ellerlokall bunden arbetskraft i allt högre grad möter svårigheter i samband medförändringar på arbetsmarknaden. Trots intensifierade insatser inom de olika arbetsmarknadspolitiskadelområdena för att bereda dessa arbetssökandeanställning kan en ökning av antalet sysselsatta i arkivarbete väntasunder kommande år. Även om arkiv-arbete för vissa personer är en temporärlösning av arbetslöshetsproblemet i avvaktan på anställning på den öppnamarknaden, innebär 1972:1 Bilaga 13 126 verksamheten för flertalet sysselsatta ett mer varaktigtarbete. 1 februari 1971fastställde styrelsen för varje län ett högsta antal arkivarbetare, som i stort sett motsvarade antalet sysselsattavid . För hela riket uppgick detta antal tUl 9 000.Som en följd härav mmskade antaletsysselsatta successivt till 9 165 vid budgetårets utgång. Under /73 bedöms ca 11 000personer behöva sysselsättas i arkivarbele. Enligt uppgift frånlänsarbetsnämnderna fanns det då ca 2 000 arbetslösa, förvilka placering i arkivarbete ansågs somden mest adekvata åtgärden. Med 11 000 personer sysselsatta iarkivarbete vid utgången av /73 beräknas medelsförbrukningenefter löneläge uppgå lUl totalt 210 milj. kr. Arbetslös person som genomarbetsförmedlingen anställs i arkivarbele utanför hemorten föreslås kunnaerhålla flyllningsbidrag enligt sammaregler som gäller vid anställning i öppna marknaden,