prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Styrelsen erinrar om alt i sitt framlagda betänkande (SOU 1971: 42-44) har lagt fram förslag inom verksamhetsområdetkontant slöd vid arbetslöshet. Dessa förslag berör organisatorisktarbetsförmedlingsbyrån och försäkringsbyrån. Vidare prövarutredningen rörande den skyddade sysselsättningen frågor om huvudmannaskapetoch organisationen för de skyddade verkstädema.Resultatet av utredningen kan komma att innebära förändringar av styrelsensarbetsuppgifter inom Området. 1968 årslokaliseringsutredning har i etl överlämnat delbetänkande (Ds In 1971: 8) med förslagrörande uppföljningen av stödföretag m. m.behandlat utformningen och organisationen av uppföljningsfrågor samtfrågan om statligt delägarskap i särskilda fall. Utredningen föreslår inrättandet av en central förhandlingsmyndighet, som i särskildafall skall samordna uppföljningen och bevakningen av olika statliga ekonomiska engagemang, med samma befogenhetersom bl. a. i de ärenden som tas upp avmyndigheten. o. m. övertagit viss beslutanderätt såvitt avserregionalpolitisk prioritering av objekt för sysselsättningsfrämjande åtgärderoch för den reglerade byggnads- och anläggnings-verksamheten. Denna handläggningsordning torde inte få någraföljder för styrelsens organisation, Fördelningav verkets arbetsuppgifter på olika nivåer. _, OJ 3 OJ J3 C S B 53,2 2 T3 *- o §;ca 512 "O I OJ tL( en t B B B tJ en c enOJ_OJ I 0JOT30J ooe2bJ5b , cas .E .2 g .2 ,2 u ,° f-..5'B. .ES '-S |en c 60 c : .M j.! £ ca a § E OJ -- OJ 5 = -B .2 *; k. ; en ca ew 13 .é'< 55 ex , -a o OJ en en 0) B -". "SSUuOSBOJ< 0« B T3 - .iJ -J- - B en c M, B U C OJ 00 ea OJ sB O C .a ,V B B O -ji: O u . o .S -s 5 - - B « «?,:«; OJ .:<! eca ,ij . 1,.. enenen.-uten r\ r\ B en i? I B , OJ eo.O en OJ B S a "S B B B ... a en .£ a.a - b :'e< < < D T-l .r- - 2 If.l RIJRfo.B.SÖ a o. In .£ a.a - c . bO-g Ö0£ M t! I g.°i.2«.| £ b= "u ' ii " 1972:1 Bilaga 13 40 uppgifter,som tillsammans utgör verksamhetsområdet, är fördelade på två myndighetsnivåer,och länsarbetsnämnderna. Inom nämnderna finns sedanflera nivåer. Bestämmelser om möjligheter tilldelegering av arbetsuppgifter finns i författningar av olika slag. Maj:lbar i verkets instruktion beskrivit delsstyrelsens verksamhetsområde i stort, dels nämndernas verksamhetsområde.Arbetsmarknadsstyrelsen har med stöd av instruktionen och andra författningar möjlighet attdecentralisera åligganden och handläggningen av skilda ärenden tiUlänsarbetsnämnderna. I direktiven för organisationsöversynenhar departementschefen pekat på olika slagav decentralisering som bör övervägas av såvälfortlöpande som under det aktuella översynsarbetet. Styrelsen anför idetta sammanhang all styrelsen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att få tUlstånd en vidgad decentralisering av skilda ärendegrupper och arbetsuppgifterfrån central lill regional eller lokal nivå. Dessa frågor prövas fortiöpande.Inom ramen för översynen bar särskilt undersökts förutsättningarna för enjtterligare decentralisering av arbetsuppgifter till länsarbetsnämnder ochregionkontor från olika enheter vidstyrelsen. MöjUghetema härtill är emeUertid i vissa fall begränsade.Hinder kan vara att vissa ärendegmpper är så små all en uppdelning av dem för regional handläggning inteskulle vara rationell. Vad gäller frågan att flytta ut uppgUtertill »slorregionala» organ av den typ, som representeras av de fömtnämndaregionkonloren, eventuellt i kombinationmed samordning av uppgifter från länsarbetsnämnderna till samma organ,understryker styrelsen alt kontoren formellt är en utlokaliserad del avtekniska byrån. F. n. utreds möjligheterna att överföra ytterligare ekonomi-och intendenturfunktioner till kontoren fråndels kameralbyrån, dels länsarbetsnämnderna. Vidare övervägs att tilldelakontoren funktioner rörande driften av industriella beredskapsarbeten. När dessa undersökningar slutförts avserstyrelsen all la ställning till de konkreta åtgärder på området som resultatenav undersökningarna kan ge anledning till.Styrelsen påpekar all under den fortsatta detalj-uppbyggnaden av den nyaorganisationen möjligheterna till decentralisering av enskilda ärendegrupper till den lokala organisationensjälvfallet kommer all uppmärksammas. Sammanfattningsvis framhåller styrelsenatt den nuvarande fördelningen avarbetsuppgifter mellan styrelsens kansli och de regionala organen utgörutgångspunkten för de förslag som presenteras i fortsättningen. Behov av förändringar i den nuvarandeorganisationen. Ambitionen alt nå de mål som ställts upp för arbetsmarknadspolitikenbar vuxit under . Den differentierade strukturen iarbetsmarknadsstyrelsens verksamhet tordeha få motsvarigheter inom andra myndigheter eller företag. Dennuvarande organisationens uppbyggnad har 1972:1 Bilaga 13 41 därför kommit att bli en administration av mycketkomplex natur. Styrelsensuppfattning är att nuvarande organisation med nio huvudenheter och enfristående sektion direkt sorterande under verksledningen torde vara gränsenför vad som effektivt kan kontrolleras från ledningens sida. Skäl finns sålunda att genom en sammanföring av olika ansvarsområden tiU större enheter minska kontroUspannetoch därigenom även möjliggöra en delegering av skilda arbetsuppgiftersåsom beslutsansvar från verksledningen till underställd personal. Indelningen i byråer, som är välavgränsade från varandra genom att de har ansvar för skilda ämnesområden, kanleda till att effektiviteten inte blir optimal. Med utgångspunkt i verksamhetens delmålkan man iaktta en ganska stor spridning av ansvaret för de olika medlen. Deproblem, som har uppstått i och medverksamhetens vidgade omfattning och ändrade inriktning, har lösts från falltill fall genom att arbetsuppgifterna har omfördelats mellan byråema.Någon slutgiltig lösning torde ej kunna nås genomenbart organisatoriska förändringar. Samordningsbehov av administrationenpå olika områden är dock skäl för att så långt möjligt anpassa styrelsenorganisatoriskt tUl de informella arbetsformer som kommit fram underutvecklingen av verksamheten. Som ett viktigt ledi verkets funktioner - att förmedla anställning samt bedriva arbetsvärdoch yrkesvägledning - framstår enligt styrelsen utvecklingen och initierandet avverksamheternas metoder och teknik. Nya ochbättre metoder och arbetsformer inom verksamheterna ställer ackumulerade krav på utvecklingen av desamma påcentral nivå, varför styrelsen anserbehov föreligga att ytterligare förstärka den redan etablerade enhetenför metodfrågor. Verket skulle därigenom kunna bättre fylla sina uppgifter attinom arbetsförmedlingen tiUhandahåUa service som svarar mot behoven och allprestera sådan kvalitet i arbetet all varje ärende får den behandling som medhänsyn till förhåUandena i det särskUda falletoptimalt tiUgodoser syftet. Vidare skulle en förstärkning kunna medverkatill att verksamheterna får sådan omfattning att de fungerar tillfredsställande på hela arbetsmarknaden. Behoven av förändringari detta avseende framträder också genom strävandena att integrera förmedling,arbetsvärd och yrkesvägledning under enhetlig ledning på det lokala planet. Den service verketger i olika avseenden sker till stor del genom information i skilda former, muntlig såvälsom skriftlig, i olika media etc. I vilkenform den än förekommer ställs stora krav på styrelsen att sakunderlagför dess innehåU tas fram, alt den produceras och distribueras med hänsyn tiU oUka behov, att den äreffektiv, att ekonomiska" aspekter beaktas etc. Produktionen av detskriftliga materialet sker på de skilda fackenheterna, som - vad gällerpublikationslryck och informationskam- 2* 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 13 Imikesdepartementet 42 panjer - dock är ålagda att ha kontakt med styrelsens informationstjänst(vUkenformellt är knuten tiU kanslibyrån). Denna biträder vid utformningen avmaterialet och handhar kontakter m.ed Allmänna förlaget och annonsbyråer. Styrelsen har såledesfunnit det viktigt frän effektivitels-ochkostnadssynpunkt att i dessa mera tekniskt betonade avseenden samordnaaktiviteterna. Krav har i skUda sammanhang ställts på enbättre samlad överblick och samordning av verksamhetsområdetsysselsättningsskapande åtgärder.Styrelsen instämmer i dessa krav och finner att behovet av en sådan samordningframträder tydligt i alt de byråer som har ansvaret för de olika grenarna inom verksamhetsområdet sigemellan har skapat flera informella kontaktvägar. Skäl finns därför attgenom organisatoriska åtgärder närma de olika ansvarsområdena. Detta torde isin tur skapa förutsättningar för alteffektivera planeringen och den ekonomiska uppföljningen av desysselsättningsskapande åtgärdema. Prognosverksamheten kan härigenomtillika bilda ett underlag för hela området som den ger en bild av konjunkturutvecklingen och arbetskraftsbehovet. Vad gäller övrigabehöv av förändringar erinrar styrelsen om att den tidigare i andra sammanhangframhållit det angelägna i att få ökade resurser för en kontinuerligt bedrivenrationaliseringsverksamhel. I anslutninghärtill kan nämnas all inorh kameralbyrån har inrättats en ADB-sektion.Genomförandet av de olika ADB-etapper som planerats torde ställa ökade krav pådenna enhet och därmed också behov av organisatoriska förändringar. Samma ärförhållandet på den personaladminislrativa sidan med ökade krav påpersonalpolitiska åtgärder. Starka skäl talar för en centraliseradhandläggning av dessa frågor som är spridda på flera enheter medhuvudparten på kanslibyråns personalsektion. Vidare framträder behov alt iorganisationen skapa möjligheter att centraltsamordna verksamhetsplaneringen och utformningen av direktiv för densamma medsyfte alt mer effektivt kunna ta fram och ställa mot varandra kostnaderoch resultat liksom alt utarbeta verksamhetsplaner för hela eller delar avprogram. Styrelsen anser detslutiigen angeläget att i én ny organisation tiUgodose behovet av ochskapa förutsättningar för att kunha delegera beslutanderätten inom organisationen i all möjligutsträckning i syfte alt därigenom bereda verkschefen och verksledningen ökademöjligheter att arbeta med frågor av övergripande och samordnande natur. Alternativalösningar avseende organisationsstrukturen. Vid utformningen av styrelsensorganisation i stOrt kan i princip två motsätta indelningsgrunder tänkas. Den ena utgår frånen indelning efter sakområden ellerverksamhetsgrenar, t. ex. arbetsförmedling, arbetsvärd, medan den andra görs med utgångspunkt i en funktionellgrund, dvs. med hänsyn till arbetsuppgifternas art (t. ex. planering,information, utbildning). 1972:1 Bilaga 13 InrUiesdepartementet 43 deraav dessa båda alternativ brukar kunna renodlas i en organisation. Den avstatskontoret föreslagna organisatoriska indelningen utgör också en meUanform av dessa alternativ. Tvåhuvudenheter, en avdelning för arbetsförmedlingsåtgärderoch en avdelning för sysselsällningsplanering, är nämligen ullryck för en indelning med hänsyn till verksamhetsgrenar, medanen tredje huvudenhet byggs upp på rent funktionell grund med ansvar för ekonomiska och administrativastödfunktioner. Två av statskontoretföreslagna fristående enheter är slutiigen också avgränsade med hänsynlill de särskilda sakområden de avser. En sådan organisatorisk stmktur återspeglari princip tidigare beskrivna strävanden att inom den nuvarande verksamheten -ehuru informellt - samordna olikaverksamhetsgrenar. Denna ram har tagits som utgångspunkt för denfortsatta diskussionen av olika organisationslösningar. Till de förutsättningar,som förelåg vid tiden för utarbetandet av statskontorets förslag, har kommit även en programindelningför verket i enlighet med programbudgelutredningens (SOU 1967: 11) principer. Iöversynsarbetet har därför prövats alt organisatoriskt strukturera verksamheten så att olika verksamhetsgrenar (program)kan knytas till ansvarsområden (organisatoriska enheter) inom styrelsen. I det sammanhanget aktualiseras främstfrågan om antalet organisationsenheter sorterande direkt under verksledningen.Styrelsen har diskuterat två organisatoriska huvudaltemativ, nämligen enindelning i dels fyra dels tre huvudenheter, vilka på olika sätt struktureratsefter verkets fem huvudprogram.' I alternativet med fyra huvudenheter harprövats möjligheten att låta de tvåhuvudprogrammen arbetsmarknadsservice (I) och sysselsättningsskapandeverksamhet (II) svara mot två huvudenheter. Av verksamheten särskilda åtgärder för arbetsanpassning (III)skulle den individcentre-rade delen rehabiliterings- och stödåtgärder kunnaföras till den förstnämnda liksom ansvaret för delprogrammet åtgärderför flyktingar, medan den andra huvudenheten skulle rymma verksamhetsgrenen sysselsättningsskapande åtgärder försvårplacerad arbetskraft. Verksamheten med kontant slöd vid arbetslöshet(IV), som har nära funktionell anknytningtill arbetsmarknadsservicen, skulle därvid kuima föras till den förstnämndahuvudenheten och huvudprogrammet totalförsvars-verksamhet (V) till en tredjehuvudeiUiet för planerings-, organisations-och totalförsvarsfunktioner.En fjärde huvudenhet skulle inrymma de ekonomiska och administrativastödfunktionerna. För detta altemativ med fyra huvudenhetertalar enligt styrelsens mening att del ansluter sig strikt tUlprogramindelningen. Arbelsmarknadsservice(I), sysselsättningsskapande verksamhet (II), särskilda åtgärder förarbetsanpassning (III), kontant stöd vid arbetslöshet (IV), totalförsvarsverksamhet (V). Pi-op. 1972:1 BUaga 13 44 administrativ samordning, rationella arbetsrutiner,lämplig storlek på arbetsenheten,kontaktbehov, informationsflöden och specialiseringsbehov visar emellertid på flera nackdelar med en sådan efter programindelningen»hårddragen» organisationsstruktur. Styrelsen har därför prövat även ettaltemativ med en organisatorisk indelning i tre huvudenheter. Oförändratkvarstår därvid från föregående altemativatt de verksamhetsgrenar vilka med en gemensam beteckning kallats arbetsmarknadsservice utgör ansvarsområde för en huvudenhet.Gemensamt för dessa är att den enskilde står i centrum. Även om storleken på enorganisatorisk huvudenhet med dessa uppgifter kommer att bli betydande tordeden inte kunna betecknas som olämplig. Den möjliga nackdelen av enhetensstorlek uppvägs till stor del av de positiva effekter som den får i andranämnda avseenden. Vidare kvarstår oförändrat i detta alternativ en huvudenhetför de ekonomiska och administrativa stödfunktionerna. Skillnaden ligger däri att liU huvudenheten för sysselsättningsskapandeverksamhet knyts även huvudprogrammet för totalförsvarsverksamhet samtvissa utrednings-och planeringsfunktioner. Det sistnämnda alternativet har denfördelen alt dels framtagandet av viktig information prognoser ochspecialundersökningar kommer althandläggas inom samma huvudenhet, dels kontakt- och samordningsbehovför styrelsen som helhet lättare kommer att tUlgodoses med två i släUet för tre ämnesinriktade huvudenheter. Den sålunda skisseradehuvudenheten för sysselsättningsskapande verksamhet torde centralt bli likastor som huvudenheten för arbetsmarknadsservice. Den får emellertidgenom sitt ansvar för driften av beredskapsarbetena också en betydande regionalverksamhet med sju regionkonlor och ett varierande antal arbetsplatser. Somett ytterligare alternativ bar därför parentetiskt diskuterats att föra dettaansvarsområde, närmast motsvarandedelprogrammet Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa, till ytterligareen huvudenhet. Styrelsen har emellertid av angivna skäl inte funnit att dessa uppgifter bör läggas på en särskildhuvudenhet. Mot bakgmnd av det anförda förordarstyrelsen alt kansliet indelas i tre huvudenheter. Grunden för den redovisadeorganisatoriska indelningen är emellertid komplex i det att ansvarsområdetarbetsmarknadsservice dels i sig svarar mot flera från varandra väl avgränsadesakområden, dels har en funktioneU karaktär. Specialiseringsbehoven kan därförbedömas bli stora inom en sådan enhet. Samma är förhållandet medansvarsområdet för sysselsättningsplanering, dit arbetsuppgifter förs dels på funktionell grund såsomutrednings- och planeringsuppgifter, dels med hänsyn till deras art (t.ex. beredskapsarbeten, ärenden angåendelokaliseringsstöd och investeringsfonder). Vad beträffar de administrativa arbetsuppgifternaanser styrelsen att den organisatoriska struktureringen kan ske efter enrenodlad funk- 1972:1 Bilaga 13 45 tionellgmnd och enligt traditionella principer (intendentur, personal, ADB etc). Vid en jämförelse mellanden här föreslagna organisationen och länsarbetsnämndernas kansUorganisationnoteras en överensstämmelse med dessas organisatoriska uppbyggnad, struktur ochfunktioner, vilken också talarför den föreslagna lösningen. Den förordade organisationsstruktureninnebär alt spridningen av ansvaret för de olika delprogrammen blir mindre än idagens organisation. Detta är en fördel.Verksledningen får därmed också större möjlighet all styra verksamhetenmot de mål som satts för densamma. Kraven påsamordning av resurserna kan enligt styrelsens mening också lättaretillfredsställas med en sådan ordning. Styrelsen framhåller också att behoven avsamarbete på olika nivåer i organisationenär stora och inte torde lösas enbart genom formella organisatoriskaåtgärder. Ehuru i sak differentierade är de frågor som styrelsen har att lösa istor utsträckning så nära beroende av varandra att gemensamma problem måste uppstå i arbetet. Enligt styrelsens mening kräver detta en »horisonleU» - låtvara mer informell - organisation i form av samråds- och arbetsgruppersom inom sig bör rymma personal representerande olika verksamhetsgrenar ochfunktioner för att på ett ändamålsenligt sätt kunna ge synpunkter på och biträdamed framtagandet av erforderlig information i gemensamma frågor. Direktionssystemet torde underlätta förverksledningen att finna ändamålsenliga former för att täcka det behov avsamordning som kan föreligga på lägre nivåer inom organisationen. Förslag tillorganisation - huvudenheternas uppgifter. Styrelsen föreslår i enlighet med del anförda följandeindelning i huvudenheter, vilka - liksom i statskontorets förslag - kallasavdelningar, nämligen en avdelning för arbelsmarknadsservice, en avdelning försysselsättningsplanering och en avdelningför ekonomi och administration. Avdelningen för arbelsmarknadsserviceskall vara styrelsens centrala och samordnande organ for arbetsförmedlingen ochdess olika funktioner förmedling,yrkesvägledning och arbetsvärd samt för arbelsmarknadspoliliska medel, såsomarbetsmarknadsutbildning, andra rörlighets-stimulerande åtgärder och densärskilda verksamheten för svårplacerad arbetskraft. Avdelningen blirvidare ansvarsområde för verksamhetsgrenen kontant stöd vid arbetslöshet. Till avdelningen vill styrelsen föraockså ansvaret för vapenfria tjänstepliktigasutbildning och tjänstgöring samt deras registrering och redovisning.Tyngdpunkten i dessa uppgifter har nämligen kommit att Ugga på utplaceringen av de tjänstepliktiga hos olika myndigheter och institutioneri sådana befattningar som är godkända i gäUande lagstiftning på området.Verksamhetens anknytning till förmedlingsverksamheten har blivit aUt mermarkerad och en omfattande samverkan med 1972:1 Bilaga 13 46 I fråga om avdelningens arbetsuppgiftermed den särskilda verksamheten för svårplacerad arbetskraft föreslår styrelsen- med avvikelse från den förut nämnda principen för indelningen - attavdelningen skall bli ansvarsområde förhela detta huvudprogram med undantag för driftsansvaret för de särskildaberedskapsarbetena. Avdelningen försysselsättningsplanering skall svara för planering, samordning och uppföljning av densysselsättningsskapande verksamheten i vidbemärkelse. Avdelningen skall vidare vara verkets centrala ulredningsorganoch svara för utformning av underlag för och hålla samman planeringen av verkets verksamhet. Inom avdelningen skallhandläggas ärenden rörande ianspråktagande av investeringsfonder ochansökningar om bidrag lill detaljplanering av arbeten för investeringsreserven.Den skall svara för upprättandet av förslag tUl invesleringsre-serv och beredaärenden om industribeställningar. Till avdelningen förs även uppgiften att vidta sysselsättningsskapande åtgärder genomatt leda både traditionella och industriella beredskapsarbeten såväl i arbetsmarknadsstyrelsenssom i andra statliga myndigheters, kommunala organs och enskildainstitutioners regi. TiU avdelningen villstyrelsen även föra administrationen av verkets uppgifter avseende byggnadsreglering och planering förbyggsektorn, vilka verkställs avarbetsförmedlingsbyrån. På samma huvudenhet kommer härigenom att vilaansvaret för byggnadsverksamheten i de delar det åvilar verket altadministrera dem. Vidare kommer avdelningen attsvara för vissa uppgifter i fråga om den statliga byggnadsverksamheten samtanordnandet av beredskapsarbeten och två av de ekonomiska medlen påhithörande område, investeringsfondema och lokaliseringsstödet. Avdelningen skallslutligen handha den centrala ledningen av verketsplanläggning av arbetskraftens utnyttjande i krig. Avdelningen för ekonomi ochadministration skall svara för de centrala administrativa funktionerna inomverket. Styrelsen anmärker att administrativverksamhet i vid bemärkelse av naturliga skäl skall utövas även inom styrelsensövriga enheter och verkets övriga nivåer. Fördelningen av deadministrativa arbetsuppgifterna med hänsyn till deras valör bör enUgt styrelsen lösas internt underledning av avdelningen. Avdelningen skallhandlägga frågor som rör medelsfrainställningar, budgetfrågor, redovisning, rekrytering, utbildning avpersonal, lönefrågor, intendenturfrågor,kontorsservice, utformning av organisation, administrativ utveckling av systemoch mtiner samt juridiska frågor. Vad gäller intendenturuppgifterna barstyrelsen särskilt övervägt frågan om en närmare anknytning helt eller delvisav dessa funktioner tiU de organisatoriskaenheter, som svarar för den sysselsättningsskapande verksamheten.Intendentumppgiften avser för verkets vidkommande bl. a. att tiUhandahåUaanläggningsmaskiner, övrig utrustning och ar- Prop.1972:1 Bilaga 13 47 betsmalerialsamt förläggningsbyggnader lill beredskapsarbeten. Styrelsen har emellertidfunnit övervägande skäl tala för alt intendentur-funktionerna inlemmas i huvudenheten för ekonomi och administration. Samordningenmed verkets byggande verksamhet torde kunna tillgodoses även fortsättningsvis trots alt intendenturuppgifterna för densammautförs inom en annan huvudenhet. För denna lösning talar enligt styrelsensmening dels den vida omfattningen av arbetsuppgiftema, dels attintendenturverksamheten inte är inriktad enbart på att tillgodose arbetenasbehov av nyssnämnda art, dels ock krav på att funktionen som sådan bör varaorganisatoriskt näraliggande ekonomifunktionerna inom styrelsen. Denna lösning hindrar inte alt regionkontor och arbetsplatseri den utsträckning som befinns lämplig får rätt att på eget ansvar upphandla material,verktyg och maskintjänster, ej heller att intendentur-ansvaret föravdelningen utvecklas därhän att det blir av mer övergripande och samordnandenatur. Framförda förslag innebärande att delar av intendenlumppgiflema förstill en driftsenhet avvisar styrelsen på samma gmnder. Frågan om verketsrationaliseringsverksamhet har avsett främst arbetsförmedlingens metoder, utformningenav dess lokaler och utmstning samtinförande av datasystem för redovisnings- och statistikändamål. Enförstärkt verksamhet på området skulle kunna komplettera dessa ansträngningar och styrelsen föreslår altavdelningen blir ansvarsområde för administrativ rationalisering iallmänhet. Styrelsen erinrarom att enligt Kungl. Maj:ts beslut en redovisnings-central har inrättats vid styrelsen. Ianslutning till denna central skaU vid styrelsen finnas ett revisionskontor.Styrelsen anser att revisions-kontoret börsortera direkt under generaldirektören och aUlså ligga ulan-föravdelningsindelningen. Ytterligare tvåfunktioner bör enligt styrelsen knytas direkt till verksledningen, nämligenpressombudsmannafunktionen och de funktioner somavser mottagandet av besök av skilda slag.