prop · FV03100 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om rätt till ledighet ocb lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare; given . Kungl.Maj:t viU härmed, tmder åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlålandetUl föredragande departementschefen hemställt. Minallernådigste Konungs och frånvaro, enligtDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås en lag varigenom arbetsgivare åläggs att ekonomisktbidra tiU anställda invandrares undervisning i svenska språket med samhäUsorientering.Den föreslagna lagen iimebär skyldighet för arbetsgivaren att bereda anstäUdaledighet i för att delta i sådan undervisning och alt betala dem lönför deltagande i 240 timmars undervisning, oavsett om denna bedrivs under arbetstideUer ej. Lagen föreslås gäUa arbetstagare, som börjat sin första anstäUning häri landet efter utgången av . 1 1972.1 saml Nr 100 Lagom rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Härigenomförordnas som följer. 1 §Deima lag gäUer här i landet bosatt utiändsk arbetstagare, som har arbetstUlstånd. Föreligger icke skyldighet för arbetstagaren att ha ar- betstiUstånd eUer är han befriad från sådan skyldighet, gäller lagen om han är kyrkobokförd här i landet. 1. som har svenska, danska eUernorska språket tUl modersmål, 2. som genomgått imdervisning somavses i denna lag eller som har sådana kunskaper i svenska, danska eller norskaspråket att sådan undervisning icke kan anses erforderlig, 3. som sysselsattes i feriearbete eUereljest i arbete av tiUfällig natur, eller 4. som är anställd iarbetsgivarens hushåll. 2 §Arbetstagaren har rätt tUl ledighet under ordi narie arbetstid för att deltaga i sådan undervisning i svenska språket med samhäUsorientering, för vilken statsbidrag utgår. För deltidsanställd ar betstagare skaU rätten tiU ledighet utgöra den del som svarar mot arbetstagarens arbetstid i förhållande tUl heltid. GenomkoUektivavtal mellan arbetsgivaren eUer förening av arbetsgivare ochfackförening eUer annan av arbetstagare får rätten tUlledighet enligt första stycket begränsas. Finnes ej fackförening eller annanliknande förening av arbetstagare, får avtal om sådan begränsning träffasmellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Avtal som avses i detta stycke fårträffas utan hinder av i 3 § andra stycket statstjänstemannalagen (1965: 274)eller 2 § andra stycket kommunaltjänstemannalagen (1965: 275). Tid vamnderarbetstagaren åtnjuter ledighet enligt första stycket jäm-stäUes med arbetadtid. 3 § Arbetstagare som deltager i undervisning som avses i 2 § har rätt tiU lön från arbetsgivaren tmder . Vid beräkning av , lönen skall en lektionstimme räknas som en arbetstunme. Lönenför varje lektionstimme får ej understiga den lön som skulle ha utgått, om arbetstagarentmder utfört arbete för arbetsgivarens räkning under ordinariearbetstid. För deltidsanställd arbetstagare får lönen ej understiga den del somsvarar mot arbetstagarens arbetstid i förhåUande tiU heltid. Tidför vilken arbetstagaren erhåller lön enligt första stycket jämställes medarbetad tid även om undervisningen äger rum utanför ordinarie arbetstid. Vadsom nu sagts gäUer dock icke vid beräkning av arbetad tid erdigt alhnännaarbetstidslagen (1970: 114). 4 §Arbetsgivaren skaU så snart det kan ske upplysa nyanställd ar betstagare om hans rättigheter enligt denna lag. Arbetsgivaren skaU från anstäUningens början bereda arbetstagaren möjlig het tiU ledighet för att påbörja undervisningen. Har arbetstagaren påbörjat men icke avslutatundervisningen under anställning hos tidigare arbetsgivare, har arbetstagaren ihy anställning rätt till ledighet och lön enligt denna lag för att fortsättaundervisningen. Härvid äger första stycket motsvarande tillämpning. Har arbetsgivaren fullgjort sina skyldigheter enligtförsta stycket, upphör hans övriga skyldigheter enligt denna lag gentemotarbetslagaren, om denne ej påbörjat undervisningen från det hantillträdde sin första anställning här i landel. 5 § Arbetstagaresrätt till lön enligt 3 § får ej inskränkas genom avtal. Sker del, är avtaletogiltigt i den delen. Avtal får dock i den ordning som sägs i 2 § andrastycket träffas i fråga om hur lönen skall beräknas och när den skallutbetalas. 6 § Arbetsgivare,som är bunden av kollektivavtal enligl 2 § andra slyckel eller 5 §, fårtillämpa avtalet även på sådan utiändsk arbetstagare som ej är medlem av denavtalsslutande organisationen på arbetslagar-sidan. 7 § Arbetsgivare,som ej iakttager vad som föreskrives i denna lag, skall ersätta arbetstagarenuppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada uppstått skaU hänsyntagas även till omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andraomständigheter är skäligt, får skadeståndets belopp nedsättas. Fullständigbefrielse från skadeståndsskyldighel kan också äga mm. 8 § Arbetstagare, som vill fordra skadestånd enligt dennalag, skall underrätta arbetsgivaren om sitt anspråk efter det atl skadan inträffade samt anhängiggöra sin talan senast efter skadans uppkomst. Iakttager arbetstagare ej vad som föreskrives i förstastycket är talan förlorad. 9 § Mål om tillämpning av denna lag prövas, om ej annatföljer av tredje stycket, av arbetsdomstolen, om anställningsavtalet regleras av kollektivavtal, och i annat fall av aUmän domstol. Sådant mål får dock genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. I fråga om talans väckande och utförande hosarbetsdomstolen gäller 13 § lagen (1928: 254) om arbetsdomstol även om måletej är sådant som avses i den lagen. Fråga som avses i 1 § andra stycket 1 och 2 prövas i denordning Konungen beslämmer. Denna lagträder i kraft den 1 juU 1973 och tillämpas på arbetstagare som börjat sinförsta anställning här i landet efter utgången av . Har arbetstagarebörjat sin anställning innan lagen trält i kraft, räknas arbetsgivarensskyldigheter enligt 4 § från ikraftträdandet. Hararbetsgivare innan lagen trält i kraft gett arbetstagare ledighet för attdeltaga i svenskundervisning eller betalat lön i enlighet med denna lag förarbetstagarens deltagande i sådan undervisning, får det antal timmar somledigheten eller löneutbetalningen avsett avräknas från vad som åliggerarbetsgivaren enligt 2 eller 3 §. 1 saml Nr 100 Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande: Statsråden , , , , , . Chefenför mrikesdeparlemenlet, statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om lag om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade dåvarandechefen för sju sakkunniga med uppdrag attutreda invandrares anpassningsproblem m. m. De sakkunniga antog benämningen invandrarulredningen.Utredningen har bl. a. i uppdrag atl kartlägga de sociala, kulturella och andraproblem som möter invandrare och överväga vilka ålgärder som bör vidtas föratt underlätta deras anpassning i det svenska samhällel. Utredningenhar avgivit elt delbetänkande (SOU 1971: 51) Invandrarnas UtbUdningssiluation.I betänkandet föreslås inrättande av en grundutbUdning för vuxna invandrareomfattande 240 timmars undervisning i svenska med samhäUsorientering samtvissa ålgärder för en s. k. fördjupad utbUdning. I samband därmed tarutredningen upp dels frågan hur nu existerande former för undervisning av vuxnainvandrare skall samordnas med den föreslagna grundutbildningen, dels frågan omUtbUdning av analfabeter bland invandrarna. Ulredningen lägger vidare framförslag tUl lag om utländsk arbetstagares rätt till lön vid deltagande igrundutbildningen för vuxna invandrare. 'Riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamöterna , dåvarande riksdagsledamöternaIngrid Diesen och (t. o. m. ) samt byråchefen (fr. o. m. ). Ulredningenhar dessutom redovisat nuvarande ulbildning för invandrarbarn ochinvandrarungdom och gjort vissa överväganden i anslutning härtill. Remissyttranden överbetänkandet har avgivits av , arbetarskyddsslyrelsen,statskontoret, (), (), universitetskanslersämbetet(UKÄ), (), arbetsdomstolens ordförande,(), statens invandrarverk (), länsstyrelserna iStockholms, , , , och ,och , offentiighets- ochsekretesslagstiftningskommittén (), socialutredningen, 1968 årsbarnstugeutredning, hemvistsakkunniga, kommitién för försöksverksamhet medvuxenutbildning (FÖVUX), utlänningsutredningen, , . (), i (LO), akademikers centralorganisation(), (), (), , iSverige, Esternas representation i saml hem och skola. UKÄ har bifogat yttrandenav vissa universitet. SÖ har överlämnat yttranden av några länsskolnämnder.Länsstyrelserna har inhämtat yttranden från sammanlagt ett tjugotal kommuner m.fl. LO har överlämnat yttranden från vissa fackförbund och Folkbildningsförbundelfrån vissa studieförbund. Inrättandet av en gmndulbildningför vuxna invandrare enligt invandrarutredningens förslag och därlUl anknutnafrågor har sådana kostnadskonsekvenser atl förslaget bör prövas i ett vidare budgelsam-manhang.SärskUda skäl talar däremot för alt frågan om arbetsgivares skyldighel altekonomiskt bidra till de anställdas deltagande i svenskundervisningen tas uppredan nu, framför allt önskvärdheten att arbetsmarknadens parter snarastmöjligt får besked om vilka skyldigheter som i detta avseende kan komma attåläggas arbetsgivaren. Parterna får därigenom tUlfälle all träffa deöverenskommelser som de kan finna erforderliga. Sverigehar haft en arbetsmarknadsbetingad invandring , dåvissa företag började rekrytera arbetskraft i andra länder. Denna invandringfick en med hänsyn till de totala arbetskraftsresurserna väsentiig omfattningunder . Bmtloinvandringen av utiändska medborgare under åren19671971 framgår av följande tabell: Vid utgången av var antalet utiändska medborgarebosatta i 416 600. Av dessa var nära 65 "/o medborgare i någotnordiskt land. Finländama utgjorde närmare hälften av alla utiänningar. De tiostörsta utlänningsgrupperna, vilka redovisas i följande tabell, utgjorde nära90 »/o av samtiiga. Medborgarskaps- Män Kvinnor Summa Andel (%) av samt- 103900 102 400 206 300 49,5 21900 18 700 40 600 9,7 17500 12 900 30 400 7,3 13 500 13 900 27 400 6,6 11100 9 000 20 100 4,8 9100 7 200 16 300 3,9 4800 2 700 7 500 1,8 3 600 2 800 6 400 1,5 3300 2 600 5 900 1,5 2 200 2 700 4 900 1,3 noterades det största antalet arbelsanmäldautlänningar någonsin i vårt land, nämligen 229 000. Vid ingången av år 1972hade antalet sjunkit till 219 000 och uppgick till 218 000.Flertalet invandrare är sysselsatta i tUlverkningsarbeten och en tämUgen storgrupp återfinns i serviceyrken. TUl följd av bl. a. en från den svenskabefolkningen avvikande åldersfördelning har invandrarna en högre, kvinnorna t.o. m. väsentligt högre, förvärvsintensitet än de svenska medborgarna. fördelade sig de arbelsanmälda utiänningarnaefter yrkesgrupp på följande säll: Tekn., naturv., hum. m. m. 9 970 10303 20 273 arbete 399 44 443 Kameralt och kontorstekn. 1 625 4536 6 161 1569 1933 3 502 Lantbmks-, skogs- och fiskeriarb. 7153 355 7 508 m. m. Transport- o. kommunikaiionsarb. 8 Tillverkningsarb., maskinskötsel m m 96 816 35 903 132 719 Servicearbete 13 267 21089 34 356 Övrigt arbete 1776 498 2 274 Summa 141760 76 289 218 049 1972: 100 7 Någonprognos beträffande den framtida invandringen lill finns inte ochunderlag för en sådan torde i stort sett saknas. SCB:s befolkningsprojektionermed anlaganden om en fortsalt nettoinvandring av 10 000 eller 20 000 personerper år fram tiU är inte avsedda att vara en förutsägelse ominvandringens verkliga omfattning. Konjunktumtvecklingen och politiska beslut ibåde och utvandringsländerna kommer att vara bestämmande förinvandringens storlek. Invandrareåterfinns i alla förekommande utbUdningsformer för vuxna. Några exaktauppgifter om deras andel i vuxenutbUdningen fmns dock inte. Invandrarnas andeli arbelsmarknadsutbUdningen är relativt stor (av det totala antalet påbörjadeutbildningar tmder 1970/71 svarade invandrarna för 9,7 */o) medan andeleninvandrare i den kommunala vuxenutbUdningen uppgår tUl omkring 8 "/o. Föratt tillgodose invandrarnas behov av undervisning i svenska har efler handskapats vissa utbildningsanordningar som är antingen integrerade i den gängsevuxenutbildningen eller fristående från denna. MöjUghetemaför invandrare att få undervisning i svenska var fram till mitten av 1960-taletbegränsade och undervisningen var i regel avgiftsbelagd. Mot bakgrund av denstora invandringen ställde statsmakterna fr. o. /66 medel lill förfogande för avgiftsfri undervisning i svenskaför invandrare. SÖ fick därigenom möjlighet att i samarbete med studieförbundenanordna sådan undervisning som försöksverksamhet. Omfattningen av studieförbundensinvandramndei-visning har ökat snabbt och kommit alt utgöra en allt störreandel av förbundens lolala verksamhel. Underde år försöksverksamheten har pågått har antalet studiecirklar i svenska förinvandrare ökat kraftigt: från 4 200 /66 till 30 200 budgetåret1970/71. Bestämmelsernaför denna verksamhel innebär i korthet följande. SÖ får i samråd med AMS ochSIV genom studieförbunden anordna avgiftsfri undervisning i svenska språketsamt särskUd samhällsundervis-ning för ulländska medborgare som har uppehåUstillslåndeller, om sådant tillstånd inte erfordras för att de skall få vistas här, ärkyrkobokförda här i landet. Undervisningen får anordnas i form av antingen s.k. glesundervisning eller s. k. intensivundervisning och skall bedrivas ihuvudsak enligt i svenska för vuxna invandrare. I glesundervisningskall varje studiecirkels verksamhetsperiod omfatta minst 20 studietimmarfördelade per sammankomst. Intensivundervisningen skall perstudiecirkel omfatta minsl 20 och högst med minst fyra studietimmarper dag. Under varje studiecirkels verksamhetsperiod får högst en sjättedel avantalet studie- timmaranvändas för samhäUsorientering. För denna del av undervisningen får experteller fackman saml vid behov tolk anlitas. Undervisningenär kostnadsfri för invandraren. Statsbidrag utgår till studieförbunden ,dock högsl . för undervisning i svenska och högst 80 kr.per studietimme för särskild samhäUsundervisning. Dessutom får förbundenstatsbidrag till kostnader för tolk och expert, tiU sociala kostnader förlärarna saml visst bidrag tUl central administration. Som jämförelse kan nämnasatt till studieförbundens ordinarie cirkel verksamhet utgår statsbidrag av kostnaderna för ledararvode och studiematerial, dock högst 30, i vissa fall45 kr. Statsbidragsbestämmelsema är således avsevärtgenerösare när det gäller svenskundervisning för invandrare än beträffandeövrig cirkelverksamhet. A andra sidan utgår kommunala bidrag i avsevärt mindreomfattning för invandrarcirklarna än för annan cirkelverksamhet. Ulöverden omfattande försöksverksamhet inom studieförbunden som har redovisatsbedrivs genom studieförbund och folkhögskolor annan försöksverksamhet avmindre omfattning. Svenskundervisningenför invandrare bedrivs således huvudsakligen inom den friafolkbildningsverksamheten. Etl i samråd med studieförbunden inom SÖ bedrivetläroplansarbete har avsatt en läroplan i svenska för invandrare.Enligt denna skall undervisningen, utom alt bibringa språkkunskaper, görainvandrarna bekanta med svenskt samhälle, levnadsförhållanden och vardagsliv.Huvudprincipen för all undervisning i svenska för invandrare måsle vara alt geeleven sådana språkliga färdigheter och sådan information att han kan leva ochfungera i del svenska samhällel. Därför är det viktigt alt samhälls-orienleringenintegreras i och intimt sammanvävs med språkutbildningen. Annanav staten finansierad undervisning i svenska för invandrare meddelas i sambandmed arbetsmarknadsutbildning, numera i huvudsak förlagd tiU AMS:s och SÖ:sutbildningscentra. Sådana svenskkurser kan antingen bedrivas under ensammanhängande period av högst eller varvas med yrkesutbildning.Under utbildningen utgår utbUdningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen(1966: 368). Invandrare som har god yrkesutbildning och rält att vistas ocharbeta i landet men som inte kan få en lämplig arbelsplacering på grund avbristande kunskaper i svenska kan beredas utbUdning i svenska medutbildningsbidrag utan att denna utbildning sker i samband med yrkesutbildning. /71 påbörjade närmare 4 700 personer utbUdning i svenska inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen. Språkundervisning meddelas också i AMS:smottagningsförläggningar för kollektivt överförda flyktingar. Arbetsmarknadensparter har i skilda sammanhang understrukU vikten av att invandrarna får lärasig svenska i syfte att underiätta anpassningen tillarbetsmiljön. Överenskommelser om introduktion av utiändsk arbetskraft harslutits mellan oUka arbelsgivar-och arbetstagarorganisationer. I samband härmedhar vissa större förelag med en slor andel invandrare anställda anordnatsvenskundervisning i samarbete med studieförbund. är det fråga omundervisning på fritid med stimulansbidrag eller av olika slag. Endastsällan sker undervisning på betald arbetstid. Det förekommer även branschsamverkanpå arbetsgivarsidan när det gäller svenskundervisning. Även fackligaorganisationer har i samarbete med studieförbund anordnat undervisning ianslutning till arbetet. Sombakgrund till utredningens förslag om rätl för arbetstagare till ledighet ochlön vid deltagande i svenskundervisning bör anföras att utredningen föreslårall en särskild grundläggande utbildning i svenska med samhällsinformationinrättas. Utbildningen bör erbjudas samtliga invandrare som har behov därav.Den bör benämnas grundutbUdning för invandrare och inordnas i det allmännaskolväsendet. Med hänvisning till resolution om språkundervisningför invandrande arbetare (prop. 1969: 27) och med stöd av bedömningar av pedagogisksakkunskap förordar utredningen att grundutbildningen får ett omfång om 240timmar. Utredningen anser att det gemensamma målet bör fixeras i lid och inte ikunskapsnivå för olika målgrupper. Som allmän kvalifikalionsgrund för tillträdetiU utbildningen föreslås gälla att invandraren är kyrkobokförd i landet.Härigenom utesluts tillfälliga besökande, turister m. fl. Blandinvandrarna finns, framhåller ulredningen, personer vUkas kunskaper i svenskamotsvarar eller är högre än målet för grundutbildningen. Grundutbildning börinte erbjudas dessa personer. Deras eventuella vidareutbildning i svenska börske inom ramen för den ordinarie vuxenutbildningen. Utbildningen bör inteomfatta finska invandrare med svenska till modersmål eller dansk- ellernorsktalande invandraie. De bör dock fä delta i undervisningen, om de önskaroch plats finns. Utredningenanser alt SÖ bör svara för planering och samordning, lärarutbildning, läroplaner,utvecklingsarbete och information. Enligt utredningens uppfattning börsamordnings- och planeringsfunkiionerna för UtbUdningen av invandrare i skUdaåldersgrupper förstärkas inom ramen för så att en integreradbehandling av de aktuella frågorna kan underlättas. Ett reguljärt samråd böretableras mellan SÖ och andra berörda myndigheter och organisationer,däribland arbetsmarknadens parter. Likaså bör samråd ske med invandrar- och minoritetsorganisationer.SIV bör liksom f. n. endast ha begränsade uppgifter i frågor om utbildning förinvandrare, såsom att aktualisera behov av kompletterande åtgärder hosfackmyndigheter och organisationer samt att medverka i informationen om gmndulbildningm. Lagstiftning om rätt tiU ledighet och lön vid deltagande igrundutbildning Enligt ulredningen råder det inget tvivel om att förelagsom för sin produktion är beroende av invandrare skuUe vinna betydligt på atldessas kunskaper i svenska förbättras. Redan nu finns det ett antal företagsom inriktat sina ansträngningar på att förbättra introduktionen påarbetsplatsen genom bl. a. svenskundervisning. Skälet härtill torde varaönskemål om minskad omsättning av arbetskraften och stabUisering avarbetsprocessen. Även de fackliga organisationerna har pekat på den utbyggdaintroduktionen som ett medel alt förbättra arbetsmiljön och öka både trivseloch säkerhet. Mol denna bakgrund anser ulredningen all samhälletsengagemang för att ge invandrare den särskUda service som behövs under derasförsta lid i landet generellt bör motsvaras av ökad omsorg om invandrama ävenfrån företagens sida. Starka skäl talar därför för att företagen bör bidra ekonomisktlUl den grundutbildning som utredningen föreslår. Även andra skäl talar enligt ulredningenför en sådan fördelning av kostnadsansvaret mellan samhälle och företag. EUsådant skäl är alt arbetsgivarnas direkta och indirekta kostnader för attanställa arbetare från ullandet allmänt sett är mindre än för alt anställavissa andra grupper exempelvis äldre eller handikappade personer. Ulredningenfinner principen om arbetsgivarens kostnadsansvar knäsatt i den preliminära SAF-LO-överenskommelseom 60 limmar av arbetsgivaren betald svenskundervisning för invandrare, somträffades . Enligt utredningens uppfattning bör emellertidarbetsgivarna ha elt betydligt större kostnadsansvar för de studiesocialaanordningarna. 1 fråga om formen för arbetsgivarnas kostnadsansvar avvisarutredningen tanken på en särskild arbetsgivaravgift som bidrag lUl kostnadernaför gmndutbildningen. En bättre lösning synes utredningen vara att lagstiftningsvägengarantera en anställd invandrare skydd mot påtaglig löneminskning under denlid han deltar i grundutbUdning. Utländska arbetstagare bör därför enligt ulredningengenom lagstiftning tillförsäkras ett minimiskydd mot lönebortfall under grundutbUdningen.Sådan lagstiftning bör ges tvingande karaktär. Lagen bör således inte få sältasur spel genom avtal. Utredningen diskuterar olika alternativ för att beslämmavilka löne- förmåner som arbetstagaren skall ha rält till när handeltar i grundutbildningen och nämner semesleriön, standardersättning t. ex. iform av fast timpenning, gemensam för alla deltagare, permitteringslön ochgenomsnittslön inom branschen eller företaget. Äv olika skäl förkastarutredningen emellertid samtiiga dessa alternativ och förordar i stället attarbetstagarens individuella inkomsi las lill ulgångspunkl. I vissa faU kan detvara svårt alt räkna ut den individuella lönen för den som genast ellertämligen omgående efler anställningen påbörjat grundutbildning, t. ex. vidackordsarbete. I sådana fall bör arbetstagaren enligt ulredningen garanteras enlön som i princip motsvarar genomsnittslönen för den yrkesgrupp vederbörandetillhör på företaget eller arbetsplatsen. I flertalet fall torde arbetsgivarnaoch de fackliga organisationerna genom lokala förhandlingar kunna Iräffaöverenskommelse i denna fråga. I laglekniskt hänseende bör man enligl utredningensuppfattning lämpligen skilja mellan arbetstagarens rätt att få ledighet för altdella i grundutbildningen och hans skydd mot inkomstbortfall under utbildningstiden.Arbetstagaren skall sålunda ha rätt att under arbetstid delta i utbildningen.Denna rätt bör emellertid inte få las i anspråk än 240lektionstimmar (40-minuterslektioner). Härigenom maximeras arbetsgivarensskyldighet att ge ledighet. Skyldigheten bör emellertid omfatta även lid förnödvändiga raster. Vidare förutsätter utredningen atl arbetstagaren får erforderiigledighet för att kunna förflytta sig till och från utbildningsplatsen. Lagen bör enligl utredningens mening garantera skydd för löneborl-fallunder hela utbildningstiden. Löneskyddet bör anknyta till visst antalarbetstimmar. Lönen bör inle få understiga den lön som skulle ha utgått omarbetslagaren hade ulfört arbete för ar-belgivarensräkning. En sådan garanti överensstämmer mycket nära med omfatiningen avarbetsgivarens skyldighel alt ge arbetslagaren ledigt. Lön bör utgå också för sudantid som inte är lektionstid utan är t. ex. rast mellan två lektionstimmar.Maximall bör arbetstagaren kunna få lön motsvarande . Utredningen förutsätter att arbetstagaren inte av delskälet alt han önskar genomgå grundutbildning placeras på etl arbele som gerlägre löneförmåner än han annars skulle ha haft.