prop · FV03126 · 1972-12-31 00:00:00 — Beträffande det statiiga kansUstödet gäller attdetta betalas ut tUl partiemas respektive riksdagsgrapper utan ansökningsförfarandemed en tolftedel av . Elt genomförande av utredningens förslag kommeratt medföra betydande förändringar i fråga om den statUga bidragsgivningentUl partiema. Bl.a. iimebär förslaget om införande av grandstöd att detStatUga kansUstödet kraftigt ökar. Vidare får förslaget om utjämning i tiden avutgående stöd, om stöd tiU parti som ej representerats i m. m. tiUföljd att regelsystemet på detta område bUr mer komplicerat än nuvarandemycket enkla bestämmelser. Skäl talar för att med utredningens förslag ha enoch samma myndighet som beslutarom den statliga bidragsgivningens sloriek liU partierna. Utredningen anser detligga närmast tiU hands att anförtro denna uppgift åt partibidragsnämnden meddess frislående ställning och högt kvalificerade juridiska expertis.Utredningen viU därför föreslå att både det statliga kanslistödet (inkl.grundstödet) och det statliga partistödet handläggs efter de rutiner som nugäller för partistödet och som visat sig ändamålsenliga. Grandstödet och detövriga kansli-stödet skaU aUtså liksom det statUga partistödet erläggas medhela sitt belopp . Partiema bör i sina ansökningarom slöd ange efter vUka grunder yrkade belopp framräknats. Särskildaansökningsblanketter kan lämpligen faststäUas av partibidragsnämnden.StäU-ningen som regerings- eller oppositionsparti vid UtbetalningstiUfäUet börvara avgörande för kanslistödets storlek under det aktueUa året. a. avadministrativa skäl föreslås att samtiiga statUga bidragsformer utbetalas direkttiU partiemas riksorganisationer. Dock kan vederbörande parti beslula attkansli-stödet skaU utgå tiU riksdagsgrappen. SkuUe nuvarande valperioder förriksdagen läggas om se grandlagsberedningens slutbetänkande med förslag tiUny regeringsform och ny riksdagsordnmg m. m., SOU 1972: 15, sid. 89 ff fårtidpunkten för utbetalningarna och den tidrymd dessa avser lämpligen justerasi enlighet härmed. Beträffande det kommunala partistödet skiftar f. n.förhåUandena från kommun till kommun när det gäUer dels tidpunkten förutbetalningen av siödet, dels tiU vem slödel erlägges. I vissa kommuner skerutbetalnmg-en tiU vederbörande partis distrikts- eUer lokalorganisation, iandra kommuner tUl de olika partigmppema i respektive landstmg eUerkommunfuUmäktige. EhUgt utredningens direktiv bör det kommunala partistödetbygga på samma principer som det stadiga i den mån inte starka skäl, som direktanknyter tiU kommunala förhåUanden, motiverar avvikelse på en eUer annan punkt.Utredningen har inte funnit någon sådan avvikelse befogad i här berörtavseende. I konsekvens härmed föreslås att det kommu- SOU 1972: 62 nalapartistödet Uksom den statiiga bidragsgivningen bör utbetalas efter ansökanmed hela sitt belopp under febraari månad . Utbetalningen bör därvidske tiU respektive partis distrUcts- eUer lokalorganisation, om intevederbörande parti beslutar aimorledes. För börjar mandatperioden redan den 15oktober under valåret i stäUet för året näst efter valåret,vilken dag eljest utgör början på valperioden både för och förlandsting och kommunfuUmäktige. I samband med beslut om kommunalt partistödför bestämdes i Slockholm att de faststäUda bidragen skuUe avse utan hänsyn tUl eventueUa förändringar i mandatfördelningengenom val (stads-koUegiets utiåtande : 93 och stadsfuU-mäktigesprotokoU , § 5). På grand härav synes den avvikande valperiodeni inle böra föranleda andra utbetalningsregler än vad som ovanföreslagits gäUa för övriga kommuner. (Angående ulbetalningsreglema vid nyvalse avsnitt 6.6 ovan.) Föratt kunna uppbära bidrag måste ett parti vara juridisk person, dvs. partietmåste kurma förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Juridisk person blirett parti genom att antaga stadgar av inte aUtför ofullständig beskaffenhetsamt välja styrelse. Om två eUer flera partier samverkar vid ett val genom attanvända gemensam partibeteckning utan att skapa en särskUd juridisk person fördenna samverkan, utgår enUgt gäUande praxis partistöd tUl de samverkandepartiema var för sig i proportion tiU det antal mandat respektive parti erhåUergenom valsamverkan. Denna praxis torde överensstämma med ett uttalande avföredragande departementschefen i förarbetena tUl lagen (1969: 596) omkommunalt partistöd (prop. 1969: 126, sid. 21). I fråga om stafligt ochkommunalt partistöd uppkommer inte några problem vid valsamverkan. denpraxis som sålunda utbUdat sig framstår inle som befogad. Inför man detgmndstöd som utredningen föreslår, uppstår däremot vissa problem isammanhanget. Utredningen har ansett dessa höra lösas så, att grundstöd utgårtill de samverkande partierna med en fjortondedel av ett helt grundstöd förvarje mandat respektive parti erhåller genom valsamverkan. Dock bör denbegränsningen gäUa att inte något parti skaU kurma få mer än ett helt gmndstödper kalenderår. I övrigt utgår kansUstöd tiU de samverkande partiema enUgtsamma grander som partistödet, dvs. i proportion tiU anlalet genomvalsamverkan erövrade mandat. Liksom eljest när det gäUer kansUstöd börbeloppen differentieras med hänsyn tiU om partigrupperna är repxesenterade eUerej i regeringen. Elt specieUt problem beträffande valsamverkanuppkommer genom utredningens förslag om avlrappat stöd tiU parti som inle blivit företrätt i (avsnitt 6.4 ovan). Enligt förslaget skäU parti som bUvitorepresenterat i erhåUa ett mandatbidrag i statiigt partistöd förvarje tiondedels % i erövrade röster av hela väljarkåren. Om tvåeUer flera partier samverkar vid ett val ooh därvid inte uppnår denväljaranslutning som fordras för riksdagsrepresentalion men tiUsammans däremotfår av röstema i hela landet, kan frågas om något avtrappat stödbör utgå. Eftersom valutslaget inte 'ger representation i är detinte möjUgt att lösa fördelningen av stödet på samma sätt som föreslagits iövrigt. Enligt utredningens uppfattning föreUgger här inte någon lämpligfördelningsgrand. Av praktiska skäl och med hänsyn tUl att inget av de samverkandepartiema torde kunna styrka sig ha ett slöd i väljaropinionen överstigande synes något avtnappat slöd inte böra utgå i dennaspecieUa situation. Omflera partier går ihop tiU ett parti, föreslår utredningen att det nya partietvid den statiigabidragsgivningen av praktiska skäl behandlas som en enhet först fr. o. m. påföljandeårsskifte. Detta för att undvika att bidragssystemet kompliceras med regler omåterbelalningsskyldighet av grandstöd. För tiden efter utgången av det år dåsammanslagningen skett skaU det nya partiet behandlas som ett parti. Tidigareooh aktueUa mandat- och röstetal läggs då samman vid beräkningen av detstatiiga stödet. Beträffande i orepresenterade partier som gåttsamman föreslås dook en spärregel av innehåU att det sammanslagna partiet blottskaU kunna få statUgt partistöd med högst 14 mandatbidrag även om de tidigarepartiernas sammanlagda röstetal Överstiger fyra %. I fråga om det kommunalastödet tiU partiema behövs inte några särregler vid partisammanslagningar. SkuUe ett parti splittras upp / flera partier,föreslår utredningen att man fördelar utgående statiiga och kommunala bidrag påde nya partierna på sätt utredrungen förordar vid valsamverkan (avsnitt 6.8ovan). Av praktiska skäl föreslås, Uksom vid samgående meUan partier, attuppspUttringen får effekt från bidragssynpunkt först fr. o. m. påföljande år. Ikonsekvens med ställningstagandet tUl frågan om avtrappat stöd tUl samverkandepartier, som inte uppnått tiUräckligt antal röster vid senaste val för atterhåUa riksdagsrepresentalion men däremot överskridit den föreslagna 2,5procenlgrän-sen, bör det statiiga partistödet faUa bort om ett parti vilketuppbär avtrappat stöd delas i flera. Om i något faU en vald representant för ett partilämnar detta under löpande valperiod, föreslår utredningen att utgåendeStatUga och kommunala bidrag inte påverkas härigenom. Det torde vara aUmänterkänt att med nuvarande valsystem såväl riksdags-som kommunalvalen i reaUteteni huvudsak utgör val på det ena eUer det andra partiet, i regel utan något merapåtagUgt inslag av personval. Systemet att beräkna statUgt och kommunaltpartistöd samt statligt kansUstöd på grandval av antalet mandat är därför ihuvudsak endast ett sätt att enkelt mäta partiernas styrka. rasinte genom att någon av de valda personerna lämnar sUt parti. Iöverensstämmelse med det anförda föreslår utredningen att det är denlagakraftvunna fördelningen av mandalen i , landsting och kommunfuUmäktigesom skall vara utslagsgivande för både den statiiga och den kommunalabidragsgivningen tiU partiema. Gränsdragningen meUan faU enUgt detta och närmastföregående stycke får preciseras i praxis. Vägledande torde kunna vara om deturspmngliga partiet kvarstår som juridisk person. 6.10Ikraftträdande m. m. Utredningenföreslår att ovanstående nya regler träder i kraft den 1 juU 1972, viUcet bl.a.innebär att ett halvt gmndstöd och hälften av den föreslagna uppjusteringen avdet statliga partistödet skaU utgå tiU riksdagspartiema under andra halvåret1972. Reglema om utjämning i tiden av grandstödet och det StatUga partistödetföreslås dock träda i kraft först års val. Med senaste respektivenäst senaste val skaU vid bidragsberäkningen för aUtså förslås 1973respektive val. SlutUgen viU utredningen föreslå att de nya reglemaskaU gäUa mte blott under nu löpande valperiod utan även under valperioden19741976, oberoende av utgången val. 1971års partistödsutredning, som tUlsattes , har haft i uppdrag altutreda omfattningen och konstmktionen av det statliga siödet tUl partiema. F.n. utgår dylikt stöd tUl politiskt parti, som deltagit i senasle val tiUriksdagen och därvid vunnit mandat, med per mandat ooh kalenderår.För /72 hax för ändamålet anvisats 24,5 mUjoner kr. Härutöverutgår StatUgt stöd tUJ de oUfca partigruppernas kanslier i (kanslistöd) om tiUhopa ca 1,5 mUjoner kr med ett årligt belopp av 3 500 eUer5 per mandat tdl partier som är företrädda respektive inle företrädda iregeringen. Utredningen har vidare haft att utredakonstraktionen av det primär- och landstingskommunala partistödet. Därvid harförutsatts att kommunerna och landstingen liksom hittiUs själva beslutar omstödels storlek. Kommunalt partistöd hade införts i niotiondelar av landets primärkommuner och det sammanlagda stödbeloppet uppgicksislnämnda år tiU drygt 28 mUjoner kr enligt de undersöknmgar som utredningengjort. Från landstingen, som samtUga infört partistöd, erhöU partiema år 1971bidrag med omkring 12 mUjoner kr. I sammanlagt kommunalt partistöd utgicksåledes 40 mUjoner kr. Av aUmänna medel erhöU partiema aUtså parti- ochkansUstöd med totalt något . HärtUl kommer bidrag tUl depolitiska samt under valår i valsedelskoslnader. Grundläggande för utredningens stäUningstagandenhar varit följande principer, av vilka punkterna ad finns intagna i ut- redningensdirektiv och redan gäUer beträffande det stathga och det kommunala partistödet. a) Bidrag bör utgå endast tiU parti som har ett inteobetydhgt stöd i väljaropinionen, marufesterat i 'aUmänna val. b) Bidragen bör beräknas schematiskt och fördelasenligt fasta regler, som inte tUl-låter någon skönsmässig prövning. c) Bidragens storlek bör stå i relation tUl partiernasstyrka. d) Någon offentiig kontroU av hur medlen används bör inte förekomma. e) Införandet och omfattningen av kommu nalt partistöd bestämmes av landstingen och kommunema själva på grundval av den i lag givna konstmktionen. f) Största möjliga enighet om bidragens omfattning och konstraktion bor efter strävas. Utredningen, i vilken ingår representanter församtiiga riksdagspartier, har enhälUgt beslutat att lägga fram följandeförslag: Det statliga partistödet som i stort sett varit oförändrat sedan det infördes fr. o. m. uppjusteras från per riksdagsmandat och kalenderår tiU , vUket innebär en årUg uppräk ning med 5,25 mUjoner kx. Som ett komplement tUl nuvarande kanslistöd införs ett grundstöd å 1,5 mUjo ner kx per kalenderår tUl varje riksdagsparti som uppnått minst fyra % av röstema i hela landet vid senaste val. Härigenom ökar det StatUga stödet tiU partiema med 7,5 nul- Kanslistödet i övrigt kvarstår oföxändrat, dvs. utgår med ett årUgtbelopp av 3 500 respektive per riksdagsmandat beroende på om vederbörandepartigmpp är representerad eUer inte i regeringen. TUl parti som ej blivit företrätt i riksdagenUtgår StatUgt partistöd med så många mandatbidrag (å ) som partietfått tiondedels procentenheter röster av väljarkåren i hela landetvid senaste val (avtrappat partistöd). Parti som representerats i rUcsdagen eoUgttolvprocentregeln ooh som vid senaste val inte nått upp tiU fyra % av röstema ihela landet erhåUer statiigt partistöd ehUgt punktema 1 och 3 ovan, dock högstsammanlagt 14 mandatbidrag. I kansUstöd erhåUer ett sådant parti dels bidragper erövrade mandat i , dels Uka många fjortondedelar av ettgrandstöd som partiet bar antal riksdagsmanidat. För successiv anpassning av den stat bidragsgivningen tiU valulslagen före slås utjämning i tiden av det statUga parti- och kanslistödet med följande konstraktion. Första året efler val beräknas partistöd ut ifrån en sjättedel gånger antalet mandat i senaste val plus fem sjättedelar gånger an talet mandat i näst senaste val. Andra året efter val beräknas partistöd utifrån hälften gånger antalet mandat i senaste val plus hälften gånger antalet mandat i näst senaste val. av valperioden sluthgen be räknas partistöd utifrån fem sjättedelar gånger antalet mandat i senaste val plus en sjättedel gånger antalet mandat i näst se naste val. Som mandat betraktas även mandatbidrag enUgt 3 och 4. Om nyval ägt ram räknas som »senaste val» medeltalet av senaste ordinarie val och därefter förekom mande nyval och som »näst senaste val» medeltalet av näst senaste ordinarie val och därefter förekommande nyval. Om ett rUcsdagsparti, med minst fyra % av väljarnabakom sig, vid ordinarie val eUer nyval inte får tillräckUgt antal röster ihela landet för att passera sistnämnda gräns,garanteras partiet gmndstöd lägst (dvs. ) företa åretefter valet, (dvs. 750 000 kx) andxa axet eftex valet och (dvs. ) tredje året efter valet (avtrappat grundstöd). I konsekvens med stäUningstagandena rörande detstatiiga partistödet blu: det primär- och landstingskommunala partistödetskonstruktion oförändrad. De statiiga bidragen erlägges med hela sma beloppunder febraari månad efter beslut av partibidragsnämnden. a. avadministrativa skäl utbetalas bidragen direkt tiU partiemas riksorganisationer,om uite vederbörande parti särskUt beslutar att kansUstödet (inkl. grandstödet)skaU utgå tiU riksdagsgrappen. Motsvarande utbetalningsregler bör tUlämpas ifråga om det kommunala partistödet. Nyval och eventueU regeringsombild-ning påverkardet statUga parti- och kansUstödet (inkl. grundstödet) först fr. o. m. åretefter förändringen. Parti, som saknat riksdagsrepresentation eUer endast varitföreträtt i med enstaka mandat men som genom nyvalet bUrrepresenterat i på grand val av minst fyra % av röstema i helalandet, får dook grandstöd molsvarande den del av året som återstår från detatt den nyvalda haft sitt första sammanträde, dock högst 1,5 miljonerkr. SärskUda tillämpningsregler vars innehåU framgår av kapitel 6, avsnitt 6.8 och 6.9 föreslås vid valsamverkan mellan flera partier, vid sammanslagningar och uppdelningar av partiex samt för det faU att någon vald repxesentant för ett parti läm- nax detta under löpande valperiod. De nya reglema träder i kraft den 1 juU 1972. Detta mnebär bl. a. att ett halvt grandstöd och hälften av den föreslagna höjningen av det statUga partistödet skaU ulgå tiU riksdagspartiema under andra halv . Reglema om utjämning i tiden av grandstödet och det statUga partistödet föreslås dock träda i kraft först fr. o. m. De nya reglerna skaU gäUa inte blott under nulöpande valperiod utan även , oberoende av utgångeni val. Det StatUga partistödet som infördes att gäUa fr.o. 1966 har i praktUcen varit oförändrat . Utredningen uttalarönskemålet att en omprövning av utgående belopp inom det statliga parti- oohkanslistödet sker med kortare intervaUer, varvid relationerna mellan beloppenfömtsattes oförändrade. Frågan om pressens betydelse för den poUtiskaopiruonsbUdningen har i enUghet med direktiven diskuterats inom utredningen.Sedan proposition beträffande pressstöd lagts och behandlats av lUcsomny pressutredning aviserats har utredningen fömtsatt att pressfrågan löses idessa sammanhang. Utredningensförslag iimebär en sammanlagd ökning av den statUga bidragsgivningen tiUpartierna med 12,75 mUjoner kr per kalenderår. Stödet från staten skuUe därmeduppgå tUl ett årligt belopp av ca . Tillsammans med det kommunalapartistödet på skuUe den totala bidragsgivnmgen tiU partiemafrån staten och kommunema Ugga i storleksordningen 80 mUjoner kr per kalenderår,vartUI kommer stödet tiU de poUtiska samt bidragentiU valsedelskostnadema. tn tr, tr, "O (S n >n >n CTV vo o o >n o vo 5 ooo ooo 00 IN >rv vo CV o (S 00 t--N t-. I o Ov Ov o >n vo rj grJO »noov 0»oO cscsrJ fS»s c-iin ooo m n o >n"O ov CS o "o c Ov - Ov 00 t (S flI vo n 00 ov CS.-( »n 00 f< in wi o o o o W-» t~ o - r( o vo VI nt-~ r) 00 0tr\ tr, * * CS -H ooo ooo o o o o o Ov "O vo CS 1 »H CS ov t *e?v ooo ooo 00 o o 00 vo vo ooo ooo m Ul w-i o »o o t * I t Ov >o tr, trt tr. o "O o tn'n tr, o m o wi ov o wi * o Ov CS >r> CS o o "n ooo o W) o vo 00 >0 (.» t~ rt o rt o r4 ro o 00 CS »n Tf »Ti r-- cs rtCS * fs rt oo(S ooo ooo rttoOTt e*vo»o cncs* OOf-l' OOCSOi OVCSCI OOTJ- O\rooo t---*M tr, tn tr, V0>0 o o Tf ooo o w-1 00 o w-1 o rt r~ w-1 Ov Tf w-1 f. Ov VD vo fn CS ov en 00 vo r- lo vo t (- " 2 ". "2, M OO fc; t? © rt o SS iGS2S i' w-i©Tt J23S <!2 ovovTf oooooo ooo 2; vow-1 o I fnw-1 oo CS 00 © 3; © WI VI * WI o ov Tf Tf rs cn tn CS Tf (~. o © © © o o ooo o oo §§§ o Ov o t-~ rt (S o w-1 vo 00 Tf f o o o © o © ooo © © w-1 ov IO e~- O © © O © © OOO O wn oo O 00 CS CS rt CS Tf 00 CS rt rt CS w-1 rt o CS w-1 vo vo CS vo r~ CS © w-1 f- CS CS © © © ooo ooo ggg o o © ©VI © ©o © ©o © © cn o © o o ooo ooo © o o o o © o © © o © © o © © VI © o © O CS VI 00 r- T-t .-H .-H H vo vo © tn f~ Ov |-~ Tf Tf ggg o w-l o o © o o w-1 vo 1 CS m CS CS VI rt CS Tf o oo vo t~ CS VI oo Tf rt ts CS o o © o o o tn © o o VI t-, vo vo vo a a < B ov f» o Tf *vo rt -.J- rt vo ov vo © rt Ov rt 00 00 t VO VI r~ VO VO fn tn W-l tn VI vo 2 S £ a ;><; n (/) S cn al a> o > SOU 1972: 62