prop · FV0315 · 1972-12-31 00:00:00 — TCO pekar på förslagets gynnsamma konsekvenserför berörda enskilda skattebetalare och uppbördsmyndigheter. Endasten remissinstans har, som nämnts, tagit avstånd från förslaget. SAF harinte funnit motiven för införande av en gemensam skattsedel bärande. Deåsyftade och i och för sig eftersträvansvärda effekterna sägs kunna uppnås påannat sätt. Invändningarhar i övrigt rests mot enskUda punkter i förslaget. i Stockholmslän, som även överlämnat yttranden från lokala skattemyndigheter ochkronofogdemyndigheter i länet, nämner att dessa uttryckt farhågor försvårigheter i samband med förslagets praktiska genomförande. Länsstyrelsenförutsätter dock att man med hjälp av ADB-systemen kommer att kunna underlättaarbetet för berörda myndigheter. Länsstyrelsernai och framhåller att åtminstone under övergångsskedetgenomförande av förslaget kommer att öka arbetsbelastningen för de lokalaskattemyndigheterna. Lokala skattemyndigheten i anser attdebiteringen av slutlig skatt inte torde medföra ett alltför betungande merarbeteför lokal skattemyndighet men att omdebiteringsmtinen kan åtminstoneövergångsvis bli mer ohanterlig. Föreningen framhållerallmänt att för att det nya systemet skall fungera riktigt krävs en fullständigutredning, som ofta blir så tidsödande att lokal skattemyndighet undernuvarande arbetsförhållanden knappast kan genomföra den . Likartadeuttalanden återfinns i flera yttranden från lokala skattemyndigheter. Länsstyrelseni framhåller att det i åtskilliga fall kan kirävas en betydandearbetsinsats i fögderier med utboregistrering för identifiering av dödsbonsregistrering i hemortskommunen. Liknande påpekanden har gjorts av länsstyrelseni . Även lokala skattemyndigheten i har särskUtpekat på att arbetet kommer att öka i fögderier med stor utboregistrering. Depraktiska konsekvensema blir än mer framträdande där rörligheten i fastighetsbeståndetpå grund av exploatering eller livlig handel är särskUt stor. Länsstyrelseni nämner att för kronofogdemyndigheternas del arbetsuppgifterkommer att överföras från myndigheter med stora fritidsområden till myndigheteri främst tätorts- och storstadsregionerna. Även fältassistentorganisationeninom de olika myndigheterna berörs. anser att en översyn av personaltUlgångoch resur- seri övrigt bör ske som ett led i strävan att säkerställa genomförandet. Synpunkterhar också framförts på detaljer i förslaget. i påpekar att i fråga om utbotaxe-ring inom sammafögderi inget sagts om att sammanföring av skatt skall ske. Om debitering genomsammanföring inte kan ske, borde rättelse kunna vidtas som vid feldebitering. Länsstyrelseni tar upp den föreslagna ändringen av 2 § 3 mom. UF, som enligtförslaget betingats av att den som påförs tiUäggspensionsavgift får endast endebetsedel på slutlig skatt, även om han taxerats på flera orter. Ettförtydligande av lagtexten är nödvändigt, om det är avsett att jämväl sådan utboskattskall i första hand anses utgöra betalning av tUläggspensionsavgift.Länsstyrelsen i påpekar att den som inte tillhörsvenska kyrkan åtnjuter viss lindring utan särskild ansökan. Den förenkligenföreslås att ansökningsförfarandet slopas även beträffande utbodebite-ring. Länsstyrelseni framhåller ytterligare att under en övergångstid i vart fallvad gäller slutlig skatt enligt taxering många skattskyldigasannolikt inte kommer att ha tillräcklig kännedom om det nyasamordningssystemet när fyllnadsinbetalning av preliminärskatt för år 1971sker. För dessa skattskyldiga kan en ej medräknad obetydlig skatt förexempelvis en sommarstuga i utbokommun medföra kvarskatteränta. I dessa fallkan det bli aktuellt att tillämpa bestämmelserna i 85 § 2 mom. om befrielsefrån sådan ränta. Det torde böra övervägas att utfärda anvisningar för tiUämpningenav nämnda bestämmelser. Kvarskatteräntan haräven berörts av lokala skattemyndigheten i som årstaxering efterlyser sådana övergångsbestämmelser att skattskyldig medförvärvskällor i flera kommuner inte kommer i sämre läge än f. n. beträffande kvarskatteränta.Önskemål om särskilda övergångsbestämmelser har även framförts av lokala skattemyndigheteni och Föreningen . SAFslutligen, som motsatt sig promemorians förslag i dess helhet, motsätter sigockså att arbetsgivarna engageras till att medverka i en vidgad uppbörd avarbetstagares preliminära och restförda skatter. De åsyftade effektema iförslaget kan enligt SAF uppnås på andra sätt. Särskildberäkningsgrund för preUminär A-skatt Promemoriansförslag om ändring i 3 § 2 mom. UF, som innebär att lokal skattemyndighet fårstörre möjUgheter att föreskriva särskild beräkningsgrand för preliminärA-skatt, har i allmänhet mottagits positivt. Länsstyrelseni understryker vikten av upprätthål- landeav principen att den preliminära skatten skaU motsvara den slutliga. Enuppföljning av preUminär skatt i hemortskommunen bör därför ske i enlighet medförslaget. EmeUertidhar många ställt sig ganska skeptiska beträffande möjligheterna att ipraktiken nå mer påtagliga resultat av förslaget. Genomgående framhålls frånlokala skattemyndigheter de hittUlsvarande och dåliga erfarenheterna av dennuvarande bestämmelsen. I praktiken bUr uppgiften både tidsödande ochpersonalkrävande. Kommunernas pensionsanstalt framhåller att administrativaolägenheter kan uppstå, om de lokala skattemyndighetema i ett större antal fallskulle komma att föreskriva särskUda beräkningsgmnder förpreliminärskatteuttag. Dessa olägenheter skulle i så fall komma att drabbainte bara pensionsanstalten utan även våra andra stora löne- och pensionsutbetalare,varför en samordning är nödvändig. Även har berörtdenna fråga och framhåUit att förslaget torde innebära en viss ökning av antaletfall med särskild beräkningsgrand. UtförUg uppgift om beräkningsgmnden bördärför erhållas från centrala förfrågningsregistret, varifrån verket hämtarövriga uppgifter för skatteavdrag. SAF anser att de föreslagna ändringama i UFi vissa delar är onödigt långt drivna och därigenom lämnar oroväckande stortutrymme för lokala skattemyndigheter att godtyckUgt föreskriva om särskild beräkningsgrandför skatteavdrag. Med den föreslagna lydelsen av 3 § UF föreUgger inte hellernågon som helst garanti för att arbetsgivarna inte kan komma att få en väsentligtökad arbetsbörda i hanteringen av de anställdas skatter. Risk föreligger förett ökat antal svårbemästrade jämkningsfall t. ex. då extrainkomster upphöreller uppbärs endast . Inågra yttranden har slutligen önskemål framförts om ändringar utöverförslaget. i anser att värdet av det framlagdaförslaget bättre skulle kunna tillvaratas om i TF intogs regler omskyldighet för överlåtare av en förvärvskälla att till lokal skattemyndighetlämna erforderliga uppgifter om förvärvaren. Länsstyrelserna i och Bohussamt ifrågasätter om inte samdebiteringsbestämmelser bordeövervägas även beträffande aktiebolag och föreningar. Förstnämnda länsstyrelseifrågasätter även om inte den föreslagna ränteberäkningen skulle kunna ske på sammasätt för äkta makar, vUka taxeras enligt de för gift skattskyldig gäUandebestämmelserna. Gemensamdebitering av skatt i olika kommuner Som framgår av redogörelsen i det föregående sker taxering tillstatlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt i hemortskommunen. Även taxeringtill inkomstskatt sker i praktiken oftast i den skattskyldigeshemortskommun. I fråga om vissa förvärvskällor kan dock kommunalskatt kommaatt utgöras till s. k. utbokommun, dvs. annan kommun än hemortskommunen. a. inkomst av fastighet och rörelse som utövas från fastdriftställe. Sådan inkomst skall beskattas där fastigheten är belägen resp.rörelsen bedrivits. Även realisationsvinst vid försäljning av fastighet ochgaranti-belopp för fastighet tas till beskattning där fastigheten är belägen. Uppbördav skatt sker enligt reglerna i uppbördsförordningen (1953: 272) (UF) ochuppbördskungörelsen (1967: 626). I organisatoriskt hänseende gäller att landetär uppdelat i fögderier, som utgör de lokala skattemyndigheternastjänstgöringsområden. Detåligger lokal skattemyndighet att ange hur preliminär A-skatt skall beräknasför den som för inkomståret har att erlägga sådan skatt inom myndighetenstjänstgöringsområde. Sådan myndighet skall också debitera preliminär B-skattsamt slutlig, kvarstående och tillkommande skatt för den som har att utgörasådan skatt inom tjänstgöringsområdet. Den lokala skattemyndigheten utfärdarvidare debetsedel för envar skattskyldig inom fögderiet. SärskUd debetsedelutfärdas därvid för preliminär skatt, för slutlig skatt och för tUlkommandeskatt. Dennuvarande ordningen inom uppbördsväsendet innebär således i princip attdebitering av skatt sker inom det fögderi där beskattningsorten är belägen.För skattskyldig som har att utgöra skatt i flera kommuner betyder detta attdebitering sker på mer än ett ställe. Denskattereform på inkomstskattens område som började tillämpas fr. o. m. den 1januari 1971 har medfört två nyheter i debiteringsavseende, nämligenskattereduktion och tUlämpning ex officio av reglerna om begränsning av skatt.För innebörden av dessa två nyheter i debiteringsavseende har redogjorts i detföregående. Isyfte att möjliggöra tiUämpningen av reglema om skattereduktion och skattebegränsiUnghar i en promemoria föreslagit nya debiteringsmtiner förfysiska personer och oskiftade dödsbon. Förslaget innebär att allskattedebitering skall ske i hemortskommunen. Endast i vissa undantagsfallbehålls enligt förslaget möjligheten till debitering i annan beskattningsort äni hemortskommunen. Promemorieförslagethar mottagits välvUligt av remissinstanserna. Endast SAF har avstyrkt det,huvudsakligen därför att det sägs medföra merarbete för arbetsgivarna vid derasmedverkan i skatteuppbörden. Någralänsstyrelser och Föreningen har gjort gällande attförslaget, om det genomförs, kommer att leda till ökad arbetsbelastning för delokala skattemyndighetema. Tillämpningenav reglema om skattereduktion och begränsning av skatt för vissa skattskyldigaförutsätter att den sammanlagda skattedebiteringen för sådan skattskyldig kanöverblickas. Förslaget innebär i detta hänseende en god lösning. Det förfarandesom föreslagits i promemorian underlättas genom möjligheterna att utnyttja ADB-tekniken.För skattskyldig med inkomster i flera kommuner blir det fördelar bl. a. genomatt antalet debetsedlar nedbringas och genom att han slipper ansöka ombefrielse från ränta i de fall kvarskatt och överskjutande preliminär skattuppkommer vid debiteringar i olika kommuner. Vidare finns anledninganta att antalet restföringar skall minska genom en nedgång av antalet fall avutebliven inbetalning av s. k. sommarstugeskatt. Det torde å andra sidan intekunna bestridas att förslaget kommer att medföra merarbete i vissa avseendenför en del lokala skattemyndigheter. Av allt att döma synes det dock snararevara fråga om en förskjutning av arbetsuppgifter från vissa myndigheter tillandra myndigheter än en ökad arbetsbelastning över hela fältet. Dessutom synesökningen av arbetsuppgifter vara av övergående natur. Genom de nya rutinema kanskapas ett sambandssystem som när det väl är genomfört kommer att leda tillavsevärda rationaliseringsvinster. Jag biträder således i princippromemorieförslaget. Idet följande kommer jag att behandla vissa detaljfrågor. vUI jagemellertid i korthet nämna ett önskemål som framställts av iGöteborg, nämligen att samdebitering bör genomföras även i fråga om aktiebolagoch föreningar. Frågan har berörts i promemorian men avvisats där medmotiveringen att något behov inte föreligger för en sådan ordning.Med hänsyn härtill och då frågan f. n. inte är tUlräckligt belyst finner jaginte skäl att ta upp den vidare i detta sammanhang. Promemorieförslaget innebär att de uppgifter som faller pålokal skattemyndighet i fråga om den som har att erlägga skatt i kommun inommyndighetens tjänstgöringsområde härmed avses skyldigheten att ange hurpreliminär A-skatt skall beräknas, skyldigheten att debitera preliminär,slutlig, kvarstående och tUlkommande skatt samt skyldigheten att utfärdadebetsedel i princip skall falla på den lokala skattemyndighet inom varsfögderi hemortskommunen är belägen. Beslut om taxering skall fortfarandefattas av taxeringsnämnden i resp. kommun och införas i taxeringslängd förkommunen. Skatten uträknas i debiteringslängden för utbokommunen med anmärkningatt debitering sker i angiven hemortskommun. Det bör påpekas i sammanhanget attäven taxeringslängd förs av lokal skattemyndighet. Derutiner som skall följas om förslaget genomförs kan i stort sett regleras av Kungl.Maj:t i administrativ ordning och genom kompletterande anvisningar av riksskatteverket.Här inskränker jag mig till att beröra frågor av principiell natur. Den lokalaskattemyndighet i det fögderi där taxering skett skall fortfarande svara förförandet av taxeringslängden, Uksom för eventuell rättelse av den. Vissauppgifter, som t. ex. påföring av skattetUlägg och förseningsavgift enligt 116 e§ taxeringsförordningen (1956: 623) (TF) skall enligt förslaget aUtjämt liggahos den lokala skattemyndigheten i beskattningsorten. Uppgiften att debiteraskatten, att ange beräkningsgrund för preUminär A-skatt, att debitera preUminärB-skatt samt slutiig, kvarstående och tillkommande skatt liksom att utfärdadebetsedel faller däremot på den lokala skattemyndigheten i hemortskommunen.För vissa fall har i promemorian emeUertid förutsatts att debitering skall skei annan kommun än hemortskommun. Det gäller här fall när hemortskommunen ärokänd eller när annars särskilda skäl föreligger. För särskUda kategorierskattskyldiga bl. a. vissa i utlandet bosatta saknas hemortskommun. Ävenhär skall skatt debiteras i den kommun till vilken skatten skall utgöras. Denlokala skattemyndighet som svarar för debiteringen tUlämpar också reglerna omskattereduktion, begränsning av skatt samt ränta på kvarstående skatt och påöverskjutande preliminär skatt. Beträffande reglerna om skattereduktion och omränta återkommer jag i det följande. Beslutom jämkning och anstånd med inbetalning av skatt meddelas enUgt gäUandebestämmelser av den lokala skattemyndighet som utfärdat debetsedel för detinkomstår anståndet eller jämkningen avser. I detta hänseende blir det såledesen faktisk förändring eftersom debetsedeln skall utfärdas av den lokalaskattemyndigheten i hemortskommunen även när beskattningsorten är en annan. Vidändring av beslut om taxering eller debitering omdebiteras skatten med hänsyn tUlbeslutet. Om sådant beslut avser skatt i utbokommun, skall enligt förslagetden lokala skattemyndigheten i utbokommunen biträda i omdebiteringsarbetet genomatt uträkna skatten med ledning av beslutet och därefter underrätta den lokalaskattemyndigheten i hemortskommunen, som har att verkställa omdebiteringen. Såvittavser fullföljd av talan mot debitering sker inga principiella förändringar.Talan förs således mot lokal skattemyndighets beslut hos länsskatterätten ellerlänsstyrelsen i det län där den lokala skattemyndigheten är belägen. Kommunsskattefordran hos staten fastställs med ledning av antalet skattekronoroch den för året fastställda utdebiteringen. Antalet skattekronor bestäms medledning av taxeringen. Till följd av att taxeringsrutinerna inte ändras genomförslaget, påverkas inte heller rutinerna för uträkning av kommunsskattefordran hos staten. n. räknas ränta på kvarstående skatt och på överskjutande preliminär skatti varje kommun för sig. Den som härigenom påförs kvarskatteränta i en kommunoch i annan kommun erlagt för hög preliminär skatt kan efter ansökan befriashelt eller delvis från kvarskatteräntan. Genom sammanföring av debiteringenuträknas slutlig skatt för samtliga kommuner, varifrån avräknas denpreliminärskatt som erlagts. Som skillnadspost framkommer kvarstående skatteller överskjutande preliminär skatt. Ränta kan på grund av den föreslagnaordningen uträknas med ledning av den samlade debiteringen. Den skattskyldigebehöver således inte ansöka om befrielse från kvarskatteränta när sammanföringskett. Detta måste emellertid fortfarande kunna ske när undantagsregeln tiUämpas,dvs. när skatt debiteras i beskattningsort som inte är hemortskommun. Enremissinstans har i sammanhanget tagit upp frågan om gemensam ränteberäkning exofficio även såvitt gäller makar, som taxeras enUgt de bestämmelser som gällerför gift skattskyldig. F. n. gäller att om någon av makar, som taxerats enligtför gift skattskyldig gällande bestämmelser, har att erlägga ränta påkvarstående skatt och sådan ränta inte skulle ha påförts i fallränteberäkningen gjorts för makarna gemensamt, befrielse kan meddelas från erläggandeav räntan helt eller delvis. Sådan befrielse meddelas av efteransökan. Fråganom beaktande ex officio av gemensam ränteberäkning för makar har varituppe tiU diskussion. Regeln om möjlighet att i fall av samtaxering få gemensamränteberäkning härstammar från det tidigare gällande skattesystemet därsambeskattning av äkta makar var en huvudprincip. I det nya skattesystem somtillämpas fr. o. m. är emeUertid principen den att makarbeskattas var för sig. Visserligen förekommer fortfarande regler som tar sikte särskUtpå sammanlevande makar och likställda. Men i allt väsentligt ärinkomstbeskattningen en individuell beskattning. Skälet för en särskUdbehandling såvitt avser ränteberäkning när det är fråga om makar och likställdahar således minskat avsevärt i styrka. Frågan om ränteberäkning vid redovisningoch inbetalning av skatt prövas f. n. av utredningen (Fi 1970: 69) omföretagens uppgiftsplikt. Jag är f. n. inte beredd att föreslå ändring ireglerna om särskild ränteberäkning för makar. Särskildberäkningsgrund för preUminär A-skatt Enligt3 § 1 mom. UF skall skattskyldig i kommun där han kan antas bli påförd slutligskatt på gmnd av den årliga taxeringen året näst efter inkomståret utgörapreliminär skatt med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutUgaskatten. För inkomst av tjänst m. m. uttas preliminär A-skatt, som erläggsgenom att arbetsgivaren gör avdrag på den skattskyldiges lön. Avdraget sker iregel enligt skattetabeller som upprättas av . Omskatteavdrag enligt skattetabell skulle bli för lågt, får emellertid lokalskattemyndighet, då särskilda skäl därtill föranleder, föreskriva särskild beräkningsgrund. I promemorian har i samband med förslaget om debiteringav all skatt för fysisk person och dödsbo i hemortskommunen tagits upp fråganom rätt för lokal skattemyndighet att föreskriva särskild beräkningsgrund ifråga om preliminär A-skatt. Enligt förslag i promemorian bör lokalskattemyndighet få föreskriva särskilda beräkningsgrunder även när särskildaskäl inte föreligger. Bakgrunden till detta förslag har redovisats i detföregående. Remissinstanserna har framfört olika synpunkter på den nuaktuella frågan. Ä ena sidan framhålls att principen om överensstämmelse mellanden preliminära och den slutliga skatten bör upprätthållas så långt det ärmöjligt. Å andra sidan saknas inte uttryck för farhågor att administrativaolägenheter och ökat besvär för arbetsgivaren kan uppstå, om skattetabellernafrångås i större utsträckning än nu är fallet. För egen del vill jag hänvisa till att vårt uppbördssystemhar som huvudprincip att skatt skall inlevereras i så nära anslutning som möjligttill förvärvet av inkomsten och att den preliminära skatten skall till sinstorlek så nära som möjligt motsvara den slutliga skatten för motsvarandeperiod. I och för sig är varken den skattskyldige eller det allmänna betjäntaav att betalning av skatt skjuts upp till kvarskatteter-minerna. A andra sidan måste man vara medveten om att ettfrångående av källskattetabellerna för preliminär skatt för med sig merarbeteför såväl uppbördsmyndigheterna som arbetsgivarna. Man måste här väga fördelarnamed ett uppbördssystem som utesluter att kvarstående skatt även till små beloppuppstår mot det merarbete en sådan ambitionsnivå skulle kräva. Man måste ocksåhålla i minnet att den skattskyldige har möjUghet att själv förhindra attkvarstående skatt uppkommer genom att antingen begära förhöjt skatteavdrag hosarbetsgivaren eller göra fyllnadsinbetalning av preliminär skatt före den 30april året efter inkomståret. Mina överväganden har fört fram till att jag anser dennuvarande möjligheten för lokal skattemyndighet att bestämma särskild beräkningsgrundför preliminär A-skatt vara tillfyllest även för det nya läge som uppstår, omgemensam debitering genomförs. Det bör alltså enligt min mening även ifortsättningen krävas särskilda skäl för att bestämma sådan beräkningsgrund.Vid tillämpningen av den nuvarande bestämmelsen måste givetvis hänsyn tas tillatt preliminär debetsedel på B-skatt normalt inte kommer att utfärdas i utbokommun.Det bör emellertid för bestämning av särskild beräkningsgrund fordras att den 4 Rikidagen 1972. skattsom tillkommer på grund av taxering i utbokommun inte är helt bagateUartad.Härvid kan nuvarande gräns för debitering av preliminär B-skatt i utbokommun,som går vid beräknad slutiig skatt om , tjäna tUl ledning. I vissafall, kanske särskilt pensionsfallen, kan naturligtvis anledning finnas att gåunder denna gräns. Det ankommer på att meddela anvisningar iämnet. Jag vill i sammanhangetberöra en fråga som har betydelse såväl i nu aktuellt hänseende som beträffandeuppbördssystemet i stort. Jag avser det förhållandet att skatteavdragen enligt källskattetabellernaf. n. beräknas med hänsyn till skatten på det belopp som utgör övre gränsenför uttagsskiktet. Följden härav blir överuttag särskilt på löner som liggervid skiktets nedre gräns. Förhållandet har utsatts för kritik men å andra sidangodtagits av som allmän princip (se t. ex. prop. 1964: 18 s. 12, BeU10, rskr 118). Emellertid kommer saken i viss mån i ett nytt läge genom attavdrag inte längre får göras för kommunalskatt vid taxeringen till statliginkomstskatt. Så länge så var fallet motverkades överuttag genom att dekommunalskatteavdrag som man räknat med vid utformningen av källskattetabellernaoftast var högre än avdragen vid taxeringen, beroende på löneutvecklingen ochförändringarna i de kommunala utdebiteringarna. Detbör enligt min mening finnas skäl att överväga ändrade principer för källskattetabellerna,om det nuvarande överuttaget kommer att slå igenom i ökning av denöverskjutande skatten. bör uppmärksamma utvecklingen påområdet och bör ha frihet att ändra grunderna för beräkning av källskatteuttagen,om därmed kan uppnås en mer avsevärd minskning av den överskjutande skatten förde skattskyldiga. Somframgår av redogörelsen för gäUande bestämmelser kan dödsbo i vissa fall medgesbefrielse från skyldighet att erlägga kvarstående eller tillkommande skatt.Befrielse meddelas av taxeringsnämnd eller skatterätt. Ipromemorian har föreslagits att befrielsen bör få meddelas enbart avskatterätt. Skälen är att befrielse bör medges av myndighet för kommun därdebetsedeln utfärdas och önskemålet om likformighet. Vid remissbehandlingenhar det nu aktueUa förslaget lämnats utan erinran. Jag föreslår att detgenomförs. Frågorom skattereduktionen, m. m. Skattereduktionåtnjuts, som framgår av den redogörelsen, av ogift skattskyldig somhar hemmavarande barn och gift skattskyldig vars make saknar tillstatlig inkomstskatt taxerad inkomst ellerhar sådan inkomst understigande . Skattereduktionen uppgår för denogifte och den vars make saknar inkomst till . och för den vars makehar inkomst understigande . till 40 »/o av skillnaden mellan 4 500 kr.och den taxerade inkomsten. Skattereduktion medges bl. a. vid debitering av slutiigskatt och sker på summan av samtliga av de skatte- och avgiftsposter som enligtUF ingår i den slutliga skatten utom tUläggspensionsavgift, arbetsgivaravgift,allmän arbetsgivaravgift, redareavgift, annuitet på avdikningslän och på förskottför avlösning av frälseränta samt förseningsavgift. Isamband med uppläggandet av debiteringsmtinerna för skattereduktionen haruppmärksammats vissa smärre problem som bör anmälas i detta sammanhang. Sålundakan tänkas faU där båda makarna har en till statiig inkomstskatt taxeradinkomst som understiger .