prop · FV03117 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående finansiering av ett koksverk i ; givenStockholms slott . Maj:t vill härmed, under åberopande avbUagda utdrag av statsrådsprotokollet över induslriärenden, föreslå riksdagenalt bifalla det förslag om vars avlåtande tUl föredragandedepartementschefen hemställt. Under Hans Maj:ls Min allernådigste Konungs ochHerres frånvaro: I propositionen föreslås att staten förfinansiering av koksverk i lämnar ett kapitaltillskott av 75 milj. kr.tUl för teckning av aktier i . Utdragav protokollet över industriärenden hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsråden , , , , , ,, , , , , . Chefen för industridepartementet, statsrådetJohansson, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om finansiering av ett koksverk i och anför. () och har i skrivelser resp. den 25 septemberoch anhållit om statlig medverkan lill finansieringen avett koksverk i . NJA har därvid begärt att ett lån på 100 milj. kr. skallstäUas till förfogande i enlighet med reglerna för statligt lokaliseringsstöd.Statsförelag har hemställt om ett kapilaltillskott av 105 milj. kr. förteckning av aktier i . och i början av år 1970diskuterade ägare och företagsledning fömtsättningarna för den fortsatiaverksamheten vid NJA. Företaget var i behov av en finansiell rekonstraktion ochutredningar hade visat att en uppruslning och utbyggnad av järnverket varnödvändig. NJA erhöll därför elt kapitaltillskott av 100 milj. kr. 1970:78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288). I samband därmed gjorde bolaget ennedskrivning av sitt aktiekapital från 300 till 200 milj. kr. Vid NJA utarbetades ettproduktionsprogram och en långsiktig försälj ningsplan på grundval av ingåendemarknads- och lönsamhetsbedömningar. Den anpassning av produktionsapparaten,som försäljningsplanen aktualiserade, presenterades av bolaget i ett investeringsprogram,benämnt Investeringsprogram 70. Genomförandet av detta program kommer altmedföra bl. a. en tredubbling av råslålkapaci-teten och en fördubbling avkapaciteten för manufakturering av fartygsmaterial. För att möjliggörainvesieringsprogrammel har 1971 och riksdagar beviljatfinansieringsstöd med sammanlagt 260 milj. kr. 1971: 64, NU 1971: 22,rskr 1971: 193, prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326 och prop. 1972: 1bil. 15, NU 1972: 15, rskr I redogörelse för framhållerNJA alt råvarupriser och stålpriser på etl avgörande sätt påverkat resultatet.Vid rå- järnsframställningen svarar koksen för och malmenför av koslnaderna. Priset på koks steg kraftigt och lågunder försia delen av kvar på en hög nivå. När stålkonjunklu-rernaförsämrades sjönk koksprisel . Priset på den förNJA viktigaste malmkvalileten steg lill . De ökaderåvarakoslnaderna i förening med prisfallet på stål medförde en nelloförluslefler skaller av 63 milj. kr. , vilket var 13 milj. kr. mer än vad somfömtsågs, då Investeringsprogram 70 presenterades. Andra företag inombranschen kunde konstalera likartade resultat. Trots konjunkturläget kunde NJAunder öka sin fakturering med . Sedan slutet av harorderingången ökat och försäljningspriserna stigit. De marknadsbedömningar somgjordes för perioden t. o. m. , innan Investeringsprogram 70fastställdes, har NJA funnit realistiska. Företagel väntar underperioden en ökning av leveranserna av framför alll farlygsprofiler men även avprodukter som balk, stångplåt och grovplåt. Vidare väntar NJA allInvesteringsprogram 70, som genomförs planenligt, skallföra med sig en fortsatt snabb faktureringsökning och all förelagels resultatefler hand kommer atl förbättras. kan dock fortsaitaförlusler väntas uppstå i enlighet med vad som förutsågs i Investeringsprogram70. Utbyggnaden av NJA:sproduktionskapacitet har aktualiserat behovel av en långsiktig lösning avkoksförsörjningen. NJA har i en omfattande ulredning bl. a. jämförtkoslnaderna för egen kokslillverkning med koslnaderna för koksimporl. Molbakgrund av ulredningen har funnit del angelägel all utvidga delpågående investeringsprogrammet med ett koksverk. Ärendet har efter behandlingi förts över lill . harprojektet blivit föremål för en ingående granskning varvid dess lönsamhet ochanspråk på koncernens finansiella resurser särskilt beaktats. I sin skrivelse har NJA lagl framen flnansieringsplan för projeklel vilken föralsälter slallig medverkan. TUlskrivelsen har fogats ett utförligt material som innehåller bl. a. utföriigakalkyler för transport-, anläggnings- och driftkoslnader. Vidare redovisaslönsamhetskalkyler kompletterade med känslighelsanalyser m. m. Ävenkoksverkels konsekvenser för miljön och av NJA planerade åtgärder förmiljöskyddet behandlas utförligt. Vid jämframställning reducerasmalmen vanligtvis med koks. a. vid några järnverk iNordeuropa naturgas börjat användas. Priset på naturgas beror tiU stor del påtransportkostnaderna. Atl dra en separat rörledning till eller atltransportera gas med lt 1972.1 saml. fartygskulle enligt NJA bli dyrare än att utnyttja koks. Genom beslulel omInvesteringsprogram 70, som innebär anskaffning av bl. a. en ny masugn med enkapacitet av 1 mUj. ton/år anser sig NJA vara i behov av koks för sinjärnframställning . Produktionskapaciteten vid NJA är f. n. 490 000 tontackjärn . För denna framslällnmg åtgår koks . NJA:ssammanlagda koksbehov väntas öka från nuvarande /år tUl 800 000ton/år vid egen koksproduktion eller /år vid import (skillnadenberor på bl. a. den större mekaniska sönderbrytningen avstybbningen vidsjötransport). NJA har köpt av de fria kvantiteter koks som finns påmarknaden tUl lägsta pris för snabb leverans. För att belysa konsekvenserna avdenna inköpspolilik kan nämnas att NJA fick betala upp tiU /ton koksunder högkonjunkturen medan priset under den åtföljande lågkonjunkturensjönk till /ton koks av jämförbar kvalitet. De kända förekomslema av koksande kol bedöms enligten (Joint ad hoc Commillee on the , EnergyCom-millee. 1971) uppgå tUl 420 mUjarder ton. Fyndighetemas brylvärdhetvarierar med svavelhalt och mäktighet. Den årliga förbrukningen av kol vänlasår 1973 uppgå lill ca 550 milj. ton. Världens lack-jämsproduklion beräknas ökafrån 440 mUj. ton till ca 540 milj. ton . väntaskoksningskapacileten minska något, vUket dock i huvudsak kompenseras av enminskande koksålgång vid järnframställning. En studie av befintliga koksverk inom Kol- ochStålunionen visar all av ca 400 enheter är 165 mer än år 1975.Endast ett 30-tal enheter väntas då vara . Det är en allmäntendens att lägga ned stadsgasverk, dvs. anläggningar som primärt uppförts föratl framställa gas och där koksen är en biprodukt. Nya koksverk uppförs somregel i anslutning till järnverk. En konsekvens av nedläggningen av gasverk ochjärnverkens integrering av koksningsfunktionen är alt den kvantitet koks somutbjuds på marknaden minskar och atl kokspriserna stiger särskilt i godastålkonjunklurer. NJAanser atl det f. n. är mycket få koksleverantörer som har tillräckligkapacitet för all tillgodose förelagels hela koksbehov. Föralom påproduktionskapaciteten ställs krav på tillgång tUl hamnanläggning för fartyg påminst dwt. Ett 50 000 tons dwt lastfartyg transporterar ca 25 000ton koks. Det behövs ca 35 båtlaster med fartyg av denna storlek för attleverera koks till medan molsvarande koltransport kan klarasmed ca 20 bållaster. Flertalet europeiska koksverk importerar en betydande delav sin Detla beror dels på USA-koIels höga kvalitet, dels påde låga brytningskostnadema. Kostnaden för kol importerat från Förenta statematill anses prismaximerande för ko! som bryts inom EEC-området. Till vissdel används även polskt kol vid koksning. Säkerhetsbestämmelser och lönekravkan väntas öka brytningskostnadema för kol i bl. Framför allt kol frånAustralien kan därför komma atl priskonkurrera med USA-kol. Medelpriset på kolcif låg vid /lon. Motsvarande kokspris låg vid /ton.Prisvariationerna för koks är betydligt slörre än för kol beroende på detbegränsade koksutbudet. NJA räknar med att den transportekonomiska fördelenav koksning i uppgår till ca /lon jämfört med import av koks frånEEC. Skillnaden i transportkostnader förklaras av dels den högre fraktkostnadenför koks, som har slörre volym än kol, dels avslybbning i samband medtransporten. Denna kostnadsfördel, som NJA anser vara av avgörande belydelseför koksverkels ekonomi, grundar sig på nuvarande relalivl lågasjötransporlkostnader och påverkas inte nämnvärt av förändringar i kolprisel.Skillnaden kan vänlas öka med stigande koslnader för sjötransport. Skeppningssäsongen för kol och koks pågår 68månader. En utbyggnad av isbrytarflottan skulle enUgl NJA:s mening intenämnvärt förlänga säsongen, eftersom aktuellt tonnage som regel är för brettför alt framföras efter isbrytare. Den korta skeppningssäsongen medför atl NJAunder stora delar av årel får räkna med en belydande kollagring eller, om manväljer att köpa koks, kokslagring. Kollagring binder i genomsnitt 10 milj.kr. mindre i kapital än motsvarande kokslagring. Vid lagring av kol försämras koksningsegenskapema.Mest utsatta är kolhögarnas ytskikt. Genom att öka lagringshöjden och packakolet med bulldozer kan man till största delen eliminera denna försämring. Densjälvanländningsrisk som kan uppstå vid en ökning av lagringshöjden anser sigNJA kunna bemästra. Elt gemensamt ägt koksverk har diskuterats mellanNJA och andra svenska järnverk. Genom stordriflfördelar skulle kostnaderna perton koks kunna sänkas något men skulle transportkostnaderna för NJAöka betydligt jämfört med ett eget koksverk. Elt koksverk vid NJA kan dock, omfömtsättningarna för etl samarbete ändras, byggas ut för produktion till andrajämverk. NJA har vid bedömningen av lönsamheten för etlkoksverk utgått från en jämförelse med kostnaden för bästa inköpsallernaliv förkoks (långlidsavlal). För alt kunna göra denna kalkyl har NJA fått göra vissaantaganden. Elt av dessa har redan nämnts, nämligen alt masugnsprocessen medutnyttjande av koks skall användas under koksverkets ekonomiska livstid, somberäknas till . NJA har värderat produklionen från koksverket tUl rådandelistpris på koks fritt masugnskransen enligt bästa inköpsalternativ.Produktionskostnaderna har förelaget beräknal med utgångspunkt från rådandeförhållanden i fråga om kolpriser, löner m. m. Eftersom kostnaden för kol ärden helt dominerande posten blir koksverkels lönsamhet i första hand beroendeav prisrelationen mellan kol och koks. Även produktionsvolymen är av slorbelydelse för lönsamheten. NJA har beräknat investeringskostnaderna förkoksverket till 322 milj. kr. Med tillägg för räntekostnader underbyggnadstiden och behövligt rörelsekapital beräknas kapitalbehovet uppgå till337 milj. kr. I sammanhanget bör nämnas att av de invesleringar ihamnanläggningar, kranar m. m. som kommun utför, hänför ca 35 milj. kr.sig till koksverksprojektet. I NJA:s kalkyler ingår hyreskostnader för utnyttjandetav dessa anläggningar. Vid en årlig koksproduklion av bedömerNJA lönsamheten vara god. Såväl internränta, avkastning på eget kapital somåter-vinningsliden för satsat kapital i projektet har därvid beaktats. Vid beräkningarnahar känslighetsanalyser ulförts, varvid kalkylantaganden som produktionsvolymoch kolpriser har varierats. Detta innebär att man har försökt bedöma hurexempelvis en minskning av koksproduk-lionen kan påverka lönsamheten.Internränlan varierar före skatt beroende på vilkaanlaganden man utgår ifrån vid kalkyleringen. Eftersom koksningslekniken ärvälkänd och det finns referensanläggningar, kan anläggnings- ochdriftkostnader bedömas med förhållandevis god säkerhet. Vid föreslagenfinansiering beräknar NJA investeringens ålervinningstid tUl , räknatfrån beslutstillfället. Uppförandet av koksverkel och därav föranleddainvesleringar inom kommun beräknas november 1972juli1975, fömtom administrations- och konslmklionsarbete, ge sysselsättning molsvarandeca 400 manår. kommer vid kontinueriig drifl alt behöva omkring 140anställda. För kollossning beräknas ungefär samma personalantal som vidkokslossning, omkring 50 man. Av den tolala investeringskostnaden på 322 milj.kr. beräknas 75 100 milj. kr. tiUfalla norriandslänen i form av bestäUningarav utrustning, byggnadsarbeten m. m. NJA bedömer att cirka hälften av samtligaarbelen och beställningar kan vänlas lillfaUa svenska förelag. Vid oförändrat kokspris beräknar NJA sin koksimportefler järnverksutbyggnaden lill över 200 milj. kr. Uppförandet av ettkoksverk beräknas medföra en engångsimport av anläggningar för ca 150 milj.kr., huvudsakligen från . Den årliga kolimporten vid enkoksproduktion av kommer att uppgå lill ca 135 milj. kr. Dennaimport väntas ske främst från , och . Ävenandra länder kan komma ifråga beroende på priser, leveransvillkor och kvalitetpå salufört kol. Genom all olja, bensin m. m. till stor del kan ersättas medgas från koksverket kan importen komma atl minska med ylleriigare ca 10 milj.kr/år. Således kan enligt NJA elt koksverk förväntas minska landets imporlbehovmed 7080 milj. kr/år. Kol- och kokslagringsmöjlighelerna är av störrebelydelse för försörjningsberedskapen än själva koksningskapacileten.Koksverket får dock belydelse för den ekonomiska försvarsberedskapen genom delager av kol och koks som läggs upp i anslutning lill anläggningen. FramstäUning av koks sker genom torrdeslillation avkokskol i ugnar sammansatta till batterier. Den vid torrdestillalionen bildadegasblandningen underkastas en serie kylnings- och reningsoperalioner, varvidtjära, bensol, svavel, ammoniak, naftalin m. m. avskiljs. Den renade gasenanvänds delvis för processen. Energi från överskottsgasen och tjäran kanutnyttjas vilket gynnsamt påverkar projektets lönsamhet. För att koksverket skall kunna uppfylla högt släUdakrav på miljöskydd, ingår omfattande skyddsanordningar i planeradeanläggningar. NJA uppskattar koslnaderna för dessa anordningar för rening,slofl-avskiljning m. m. i samband med behandling av bl. a. gas, kol och kokstill över 30 milj. kr. I Investeringsprogram 70 ingår en reducering avjärnverkels stoflulsläpp från nuvarande /lim till /tim år 1975vid en tredubbling av produklionen. Sloflulsläppet från koksverkel och desskollager vänlas bli /lim. Rening av processav-loppsvatlen ca 50 mVlim kommer alt ske i ett biologiskt reningsverk. Av väsentlig betydelse ur miljösynpunktär vidare att NJA genom all i järnverket ersätta eldningsolja med gas frånkoksverket kan nedbringa svaveldioxidutsläppet från järnverket med ca 2 000ton/år. Med en produktion av 800 000 lon koks kanNJA för egen räkning utnyttja en betydande del av den gas som utvinns vidkoksningen. För en annan biprodukt, tjäran, anser sig NJA kunna finna köpare.Tjäran är mindre svavelrik än den olja den kan ersätta. Detsvavel som i pulverform frånskiljs i processen anser sig NJA kunna avyttra till cellulosaindustrin utmed kusten. Någonintäkt från svavelförsäljning ingår emellertid inte i kalkylerna. NJA har hos koncessionsnämnden förmUjöskydd ansökt om atl få uppföra koksverket. I yttrande tUl nämnden harnaturvårdsverket framhållit att platsen, Börslskäret i , kan anses varalämplig för koksverket under fömtsättning atl långtgående skyddsåtgärdervidtas. För luftvårdsdelen föreslår alt NJA för alt erhållatillstånd skall uppfylla vissa vilkor för att bl. a. diffusa utsläpp av stoft,rök, tjära och luktämnen skall kunna begränsas. konstaterar altelt uppförande av koksverkel innebär en minskning av svaveldioxidulsläppel frånbolagels anläggningar eftersom koksgas ersätter svavelrik olja. Denprincipiella ulfor.mningen av gasbehandlingsanläggningen och den biologiskaanläggningen torde enligt uppfattning kunna godtas. Eftersomdetaljutformningen ännu ej fastlagts förutsätter verket att denna kommer attunderställas lillsynsmyndigheternas godkännande. föreslårytterligare vUlkor för återanvändning av processvatlen, behandling av kyl- ochdagvatten m. m. Sammanfattningsvis motsätter siginle alt sökande ges tillstånd att uppföra och driva enanläggning för framställning av koks under förutsättning att av verketföreslagna vUlkor uppfylls. Beslut i koncessionsnämnden kan vänlas undersenare delen av . I sin skrivelse anhåller NJA om etllån av 100 milj. kr. enligt reglerna för statligt lokaliseringsstöd.Utbetalning bör enligt bolaget ske . I övrigt avsesfinansiering ske genom höjning av aktiekapitalet i med 105 milj. kr. ochgenom leverantörskredher och banklån. Statsföretag anför i sin skrivelserörande koksverkel och dess finansiering i huvudsak följande. , som fått enuttömmande behandling av NJA, syns ekonomiskt intressant. Styrelsen anser dockalt projekt av denna karaktär bör ha en hög självfinansieringsgrad ochkonstaterar vidare att NJA f. n. inte kan bidra lUl finansieringen med egnavinstmedel. Statsföretags resurser väntas vara hårtansträngda såväl av redan igångsatta projeki, framför alll NJA:s Investeringsprogram70, som av lönsamhetsproblem hos flera av koncernbolagen. Styrelsen anserdärför all Statsföretag f. n. inte kan lämna nödvändig finansiell medverkantill projeklel. Statsföretag anför vidare, attkoksverksprojektet kommer all erfordra en kapitalinsats som kommeratl stiga lill totalt ca 325 milj. kr. under fömtsättning av alt beslut fallasunder . Finansieringen av del pågående investeringsprogrammet ansträngerhårt NJA:s upp- 1972: 117 9 låningskapacitet.Bolagets soliditet, dvs. eget kapital i procent av eget kapital och skulder,som uppgick tUl , kommer altsjunka . Först under andra hälften av 1970-lalel kommer soliditetenåter atl nå enligt de prognoser som föreligger. Investeringsprogram 70 innebär emellertid ennödvändig upprustning av järnverket och beslut härom har fattats med kännedomom de finansiella belastningama. För Statsförelags vidkommande krävs tUlskottgenom koncernbidrag på totalt ca 120 milj. kr. och borgensförbindelser för nyalån på över 200 milj. kr. Såväl NJA som Statsföretag förutsätter atl man isamband med en upphandling av koksverkel kan tillförsäkra sig förmånligaleverantörs-krediter genom medverkan av slalliga exportkredilorgan i de ländersom kan komma ifråga för leverans av den lunga utrustningen till koksverket.Statsföretag antar att en sådan kredit kan komma att bli av storleksordningen110130 milj. kr. med en löptid av som under vissa betingelser kanutsträckas till . Återstående kapitalbehov skulle därmed uppgå tUl 195215milj. Av det kapitalbehov som återstår sedanleverantörskredher utnyttjats skulle enligt Statsföretag 5055 milj. kr. Ägarkapita-let skulle därmed bli 145160 milj. kr., vilket också ihuvudsak motsvarar det krav på självfinansiering som Statsföretags styrelsetidigare ställt. Statsförelag framhåller all ett koksverk medlokalisering tUl enligt reglerna för lokaliseringsstöd bör kunna påräknalokaliseringslån. Under förutsättning att NJA kan erhålla elt sådant lån på100 milj. kr. med sedvanliga villkor bör finansieringen kunna ske på följandesätt: lokaliseringslån 100 milj.kr. ägarkapital 11595 milj. kr. Summa 325 milj. kr. Denna finansiering förutsätler att Statsföretageller NJA när lokaUse-ringslånet börjar amorteras tillför ytterligareägarkapital upp till nyssnämnda 145160 milj. kr. Statsförelag förutsätter alllokaliserings-lånet inle erfordrar dess borgen. Statsföretag hemställer därföratl Kungl. Maj:t medverkar vid finansieringen av elt koksverk i genombidrag lill kapitalökning i NJA, alternativt elt för koksverkel nybU-datdotterbolag tiU NJA, med 105 milj. kr. och genom lokaliseringslån tiU NJA på100 milj. kr. med sedvanliga vUlkor. Under fömtsättning av att beslut om koksverkel kanfattas , kommer upphandling atl kunna verkställas /73. Utbetalningama har av NJA uppskattats tillca 20 milj. kr. och infaller huvudparten avinvesieringarna. Statsföretag föreslår att bidrag lill kapUalökningutbetalas lill Statsföretag för vidarebefordran till NJA. Lokaliseringslånelföreslås bli utbetalat för att möta de kapitalbehovsom då uppkommer. I samband med bildandet av framhölldåvarande chefen för industridepartementet alt NJA med sina speciellauppgifter av främst sysselsältningskaraklär i viss mån måsle särbehandlas. Detvar därför inle rimligt atl belasta förvaltningsbolagel med NJA:s löpandeförlusler. Dessa borde i stället täckas med medel som i särskild ordningställdes till förfogande efler beslul av . Departementschefen framhöllemeUertid all NJA med bibehållande av sina speciella uppgifter skulle göras sålönsamt som möjligt (prop. 1969: 121 s. 51). Under de senasle åren har föralsältningarna förNJA:s lönsamhet och konkurrensförmåga förbättrats. Ar 1970 erhöll NJA sålundaett kapitaltillskott av 100 milj. kr. för en finansiell rekonstruktion (prop.1970: 78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288). I enlighet med beslul på extrabolagsstämma skrevs aktiekapitalet ned från 300 till 200 milj. kr.Därmed gavs elt rikligare uttryck för företagets ekonomiska potential och förvärdet av dess tillgångar. Samlidigl som företaget rekonslraerades finansielltändrades sammansättningen av företagets ledning. och hkartade organ har vid NJA utvecklats ipositiv rikining. 1970: 78 och 1971: 64 har lämnals enbeskrivning av Investeringsprogram 70, som f. n. genomförs vid NJA.Investeringsprogrammet, som grandar sig på elt produklprogram för 1970-lalel,innebär en kraftig utökning av produktionskapaciteten som förädlingsgradenökar. Investeringsprogram 70, vars sista elapp nu inleds, har hittillsgenomförls planenligt. Den planerade utökningen av råjärnsproduklionen vidNJA kommer alt medföra all koksbehovel ökar från 275 000 till perår. Koksens höga kostnadsandel vid järnframställningen och det minskadekoksulbudel har föranlett NJA att göra en grundlig utredning av sin framtidakoksförsörjning. I samband härmed har diskuterats bl. a. möjligheten altuppföra ett med andra svenska järnverk gemensamt ägt koksverk i Mellansverige.Vissa stordriflfördelar skulle vinnas genom en sådan lösning. NJA haremellertid kunnat konstatera att stordriftfördelarna mer än uppvägs aviransporlekonomiska fördelar vid lokalisering av etl koksverk i anslulningtill järnverket i . betstankenåter skulle aktualiseras anser sig NJA kunna bygga ut koksverket så atl kokskan levereras till andra jämverk. NJA:s ulredning visar att ett eget koksverkär lönsammare än koksinköp och alt del dessulom ger en säkrare försörjning. Detär, såvitt man nu kan bedöma, inle möjligt att inom överskådlig tid ersättakoks med naturgas vid NJA. NJA har mot denna bakgrund beslulat atl, underförutsättning att finansieringsfrågan kan lösas, i uppföra elt koksverkför en produklion av koks . Investeringskostnaderna beräknarNJA lill 337 milj. kr. inkl. räntor och rörelsekapital. Vid ell projekt av denna sloriek måste mangrundligt försöka bedöma riskerna. Eftersom koksningslekniken är väl prövad,finns knappast anledning att befara några betydande avvikelser från beräknadekoslnader för anläggning, igångsättning och drifl av koksverket. Kostnads-ochintäktsberäkningama utgår från antaganden om den internationellaprisutvecklingen för kol och koks. Del går inle all bortse från en vissosäkerhet i dessa bedömningar, men den förefaller inle slörre än vad som ärnormalt vid investeringsverksamhet på jämförbara områden. Projektet synes kunna ge en tillfredsställandeavkastning på det investerade kapitalet. Ett koksverk medför ökad lönsamhet ijärnframställningen, eftersom koksen framför allt vid goda järnkonjunkturerkan erhållas till lägre pris än vad som är fallet vid köp av koks. NJA:s ulredningvisar också alt endast ett eget koksverk på ell tillfredsställande sätt kanuppfylla NJA:s långsikliga koksbehov mot bakgrund av pågående nedläggning avsladsgasverk och tendensen alt vid uppförande av nya koksverk dimensionera ochlokalisera dessa lill järnverk. Jag anser alt ett koksverk vid NJA bör kunnaförslärka förelagets konkurrenskraft och dess möjligheter all utnyttja denkapacitel som det pågående investeringsprogrammet medför. Företaget bör kunnase fram mot förbättrad lönsamhet och konkurrensförmåga. Därmed torde ocksåbehovet av sådana slalliga tillskott till NJA, som fömtsattes vid Statsföretagsbildande, på längre sikl inte föreligga.