prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — För att något litetbelysa efterfrågdäget för den konsumtionsvamin-riklade industrin och importenkan nämnas att konsumtionen av varor mellan och sjönk säsongrensat med . Mellan halvåren 1971 beräknasden åter ha ökat med ungefär 5 1/. Varukonsumtionen skulledärmed ha sjunkit med ca 1 1/från föregående år, vilket inte inträffatnågot år tidigare som täcks av den nuvarande statistiken. Den halvårsvisa utvecklingen för de olika delposternaframgår av diagram 3 och förändringama mellan helåren framgår av tabell 4.Ökningen av turislnellol 19701971 kan som en följd av den orealistiskt höganivån 1970 antas vara kraftigt underskattad. Trots en kraftig ökning mellanhalvåren 1971 beräknas konsumtionen av varaktiga varor ha blivit drygt 5 %lägre 1971 än 1970. Ett särskilt osäkerhetsmomentför konsumtionsprognosen 1972 utgör förväntningarna beträffande hushållensfortsatta sparbeteende. Det förefaller emellertid sannolikt att högasparkvot var en tillfällig reaktion från hushållens sida inför ovissaframtidsutsikter. Det faktum att avtalsförhandlingarna avslutats ocharbetsfreden i stort därmed räddats medför sannolikttillsammans med de förbättringar av sysselsättningen som kan förväntas för1972 alt en återgång till en lägre sparkvot kan väntas. En svårbedömbar frågaär dock hur snabbt denna neddragning kan förmodas ske. man exempelvisatt hushållen kommer att återgå till spar-' 1 Preliminär nationalbudget 151 kvot så skulle konsumlionsökningen 19711972 kunna bli avstorleksordningen 55 1/2o/o. Skulle dessutom det sparande som skett användas för konsumtion 1972 kan naturiiglvis konsumtionen stigaytterligare. Ett minimialternativ skulle kunna sägas vara att anta alt sparkvotenfrån 1971 skulle behållas även . Det kan antas ge en konsumtionsökning på mellan 2 och 2 1/2 o/o. beräkningarhar antagits en successiv återgång till en lägre sparkvot. Den förutseddaminskningen säsongrensat sett av den reala disponibla inkomsten mellan och på förväntas dock påskynda falleti sparkvoten mellan samma halvår. En del avden konsumtionseflerfrågan som främst stimuleras av de retroaktivalöneutbetalningarna väntas bli realiserad först . Den privatakonsumtionen förutses därmed öka något mellan 1971 och första halvåret1972. En beräknad ökning mellan halvåren 1972 av de realadisponibla inkomsterna på ca 2 1/väntas följas av en något långsammareprocentuell uppgång i konsumtionen på ca 11/2 o/o. Räknat meUan helåren 19711972 skulle därmed den privata konsumtionen öka med 3 3/4 o/o medan dendisponibla inkomsten förutses öka med 2 1/4 o/o. Sparkvoten reducerasmed halvannan procentenhet men beräknas ligga klart nivå. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 152 De ännu mycket preliminära beräkningarsom nu fördigger tyder på alt detotala investeringarna minskade med 2,5 o/o jämfört med 1970.Minskningen kan främst återföras på en kraftigt minskad aktivitet inombyggnadssektorn; beräkningarna anger en minskning av byggandet på mellan 5 ä . För maskininvesleringarna däremot tycks totaltsett en viss ökning ha ägt rum. Exkluderas investeringama i handelsflottan, dvs. leveranser till svenska redare,förefaUer maskininvesteringarna ha stagnerat 1971. Nedgången i byggnadsakliviteten under1971 tycks ha varit utbredd till ett flertalbyggnadssektorer. Anmärkningsvärd är den stora tiUbaka-gången förkommunernas byggnadsinvesteringar en minskning med 11,5 o/o vUken delvis torde kunna förklaras av de finansiella svårighetersom kommunerna försattes i till följd av det strama kredilmark-nadslägel . Ej heller synes byggandetinom affärsverk och myndigheter ha verkat uppdragande på den totalabyggnadsaktiviteten. Vidare beräknas bostadsbyggandet ha fortsatt allminska på grund av en minskad igångsättning och början av1971. På den privata sidan minskadehandelsbyggandet till följd av att den 25-procen-ligainvesleringsavgiften tycks ha fått sin största effekt under första halvåret1971. För vissa övriga privata byggnadsområden ökade byggandet emellertid inågon mån. Framför allt kan noteras en betydande ökning av industrins byggnadsinvesteringar, med 7 o/o ett ökande finansielltutrymme torde ha bidragit verksamt härtill. På maskinsidan ökade såväl de privata somde statliga investeringarna medan däremot en nedgång av maskinanskaffningarnatycks ha inträffat för kommunerna. Bland de privata investeringarna fortsatteden egentliga industrins maskininvesteringar alt öka tillsammans med en kraftighöjning av fartygsleveranserna. Handelns maskininvesteringar tycks däremot haminskat något. Beräkningarna har sammantagetlett till alt investeringarna prognoserasöka med 7 o/o i volym. Omslaget i investeringsulvecklingen från 1971förutses således bU betydande. Förändringen är mest markant förbyggnadsinvesteringarna från en minskning med 5,5 o/o till en ökning med 6o/o. Även för de totala maskininvesteringarna är förändringen avsevärd ehuru den reduceras något om investeringarna i handelsflottanexkluderas. Härefter kvarstår en förväntad ökning med 5 o/o 1972 efteroförändrade investeringar 1971. Tabell vn: 1.Bruttoinvesteringarnas utveckling 19661971 samt prognos 1971 i milj. kr. Procentuell förändring i 1968 Privat jordbruk, skogsbruk och Handel m. m.i -12,0 Statliga'myndigheter inkl. -4,0 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Egentlig industri Handel m. m. Statliga myndigheter Kommunalainvesteringar exkl. Permanenta bostäder Privat jordbruk, skogsbrukoch fiske' Egentlig industriHandel m. Statliga affärsverk Statliga myndigheter inkl. militära' Kommunalainvesteringar exkl. bostäder och industriÖvriga investeringar -3,0 -2,5 2;5 - 5,5 1 217 7 632 2 820 2 797 6,0 5,0 1,5 6,5 1 Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. » Häri innefattasinvesteringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringaröverensstämmer därför ej med totala investeringar. Anm. Procenttalen äravrundade till hela och halva procenttal. 1 övriga inves teringar ingår förutom privata även vissa ofientliga investeringar, såsom inves teringar i statliga kraftaktiebolag och statliga delen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhäUets procentuella förändring priser 19661967 19671968 19681969 19691970 19701971 19711972 3,5 2.5 3,0 4.0 3.0 3.5 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VII: 2. Bruttoinvesteringarnas utveckling1966-1972 för privat, statlig och sektor -1971samt prognos för Procentuell förändring i 1968 -2,0 -3,0 -9,5 -4,0 -9,5 -4,0 -11,5 Maskiner m. m. -2,0 -0,5 -5,5 -2,5 -2,0 -2,5 -11,0 ' Häri innefattasinvesteringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringaröverenstämmer därför ej med totala investeringar. Källor: ochkonjunkturinstitutet. På byggnadssidan beräknasalla särredovisade sektorer öka . Särskilt den offentiigasektorn väntas öka betydligt. Sålunda väntas de statiigabyggnadsinvesteringarna öka myckel kraftigt på såväl affärsverks- sommyndighetssidan. Detta kan i huvudsak förklaras av de arbelsmarknadspoUtiskaåtgärder som statsmakterna vidtog , framför allt en utökadanslagsram för beredskapsarbeten samt en tidigardäggning av vissa statligabyggnadsarbeten. På kommunsidan beräknas byggnadsinvesteringarna öka beroendebl. a. på en ökad omfattning av de kommunala aktiebolagens investeringsverksamhet.I övrigt väntas även bostadsbyggandet åter tillta och Diagram VII:!. Byggnads-och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sektorer 19631972 Index:1963 = 100. 1968 ärs priser. Bvflnnader oc ' Totalt -'"' '-'- .''' Övriga privata, exkl. handelsflotta 130 - Övriga offentliga 196364 65 66 67 68 69 70 71 72 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagdsom en tunt streckad kurva. Källor: Stalisiska centralbyrån ochkonjunkturinstitutet. Prop.1972:1 Bilagal Finansplanen 156 vidare motses även en kraftig höjning av byggandetinom handeln. I det senare fallet beror detta på att upphävandet avinvesteringsavgiften medfört en kraftig igångsältningsökning . Däremot förefaller ökningen av industrins byggnadsverksamhet blibegränsad. Enkätundersökningen har tolkats så att enuppgång på 2 o/o nu synes trolig 1972 jämfört med . Den kraftiga uppgång avmaskininvesteringarna som prognoseras kan hänföras till både denprivata och den kommunala sektorn medan däremot de statligamaskininvesteringarna förutses minska. Inom den privata sektorn väntasindustrins maskininvesteringar fortsätta att öka i ungefär samma takt som under1971. HärtiU torde i viss mån det förlängda investeringsavdraget på 20 "/obidra. Även fortsatt höjda fartygsleveranser förutses ; osäkerheten idessa beräkningar är dock betydande. Inom den offentliga sektorn väntas dekommunala investeringarna öka betydligt medan en viss minskning förutses förde statliga maskininvesteringarna, särskilt affärsverkens. Lagerinvesteringamabromsades kraftigt upp och beräknas priser totalt hauppgått lill ca . Ennedgång om ca . inträffade följaktligen 19701971 i avlösningpå den uppgång om . som skedde 19691970. Under loppet innebär detta ett omslag i lagerinvesteringarnas utveckling omsammanlagt . Industrins uppbyggnad av råvamlager och varori arbete kulminerade och har i sambandmed ett lättande kapaciletsläge dämpats avsevärt. Under andra halvåret 1971kunde t. o. m. en minskning ske, delvis beroende på produktionsneddragningar.Eflerfrågeutvecklingen och medförde altfärdigvarulagren steg kraftigt. Ökningen föll till övervägande del påverkstadsindustrin och skogsindustrierna. dämpadesdock uppbyggnaden av färdigvarulagren betydligt. Handelslagren tycks ha minskatunder 1971, beroende på försikliga inköp i samband med den svaga utvecklingenav den privata konsumtionen. Såväl råvarulager somfärdigvarulager ansågs av företagen som alltför stora , varförman kan räkna med en fortsatt minskning av industrins lagerinvesleringar underförsta . Företagens planerade måttliga produktionsökning och denberäknade ökningen av efterfrågan lyder också på en sådan utveckling. Denprognoserade högre produktionstillväxten beräknasför råvaror medföra ett omslag i lagerinvesteringarna så att lagren av sådanavaror trots nedgången ökar något under hela året.Färdigvarulagren däremot väntas fortsätta öka endast obetydligt. Handelns lagerkalkyleras öka relativt kraftigt i samband med ökad omsättning. De totalalagerinvesteringarna skulle därmed 1 Preliminär nationalbudget 157 minska med ytterligare 500 milj. kr. 1972 tiU ca750 mUj. Investeringsutvecklingen inom olika områden Enligt myckel preliminäraberäkningar minskade de totala bostadsinvesteringarna med 5,5 "/o under1971 jämfört med . Flerfamiljshusen minskade härvid med 4 "/o ochsmåhusen med 9 o/o. Ombyggnadsverksamheten som endast utgör en mindre del avde totala bostadsinvesteringarna beräknas ha ökat med 5 "/o. Investeringsnedgången försåväl flerfamiljshus som småhus förklaras främst av en minskad igångsättning.Som framgår av tabell 3 minskade antalet påbörjade lägenheter mellan 1969 och1970 med 4 500 lägenheter. inträffade en ytterligarenedgång av igångsättningen ca 5 000 färre lägenheter påbörjades under dettahalvår jämfört med . Invesleringsberäkningarna,som bygger på uppgifter angående antal påbörjade lägenheter, genomsnittliglägenhelsstorlek saml byggnadstiden, är mycket osäkra.Byggnadstiderna för lägenheter påbörjade är ännu inte helt kändaoch bygger beräkningarna helt på prognoserade byggnadstider. Dessutomhar, som nämnts i , definitionen i statistiskacentralbyråns bostadsbyggnadsstatistik ändrats fr. o. m. 1971 från alt avsemånaden för schaklnings-, sprängnings- eller utfyllnadsarbetenas påbörjandelill all avse månaden för grundboltenbesiktning och/eller de egentligabyggnadsarbetenas påbörjande. Denna definitionsändring innebär att den under1971 publicerade påbörjandestatistiken måste korrigeras lill att avseschaktningstidpunkt för att kunna utgöra underlag till bostadsberäkningarnaenligt den modell som används vid institutet. Detta gäller främstflerfamiljshusen, medan den nya definitionen vad beträffar småhusen endastkommer alt medföra smärre avvikelser gentemot den gamla definitionen. inhämtadestatistiska centralbyrån påbörjandeslalistik för flerfamiljshus enligt bådadefinitionerna. Denna information, som ger en uppfattning om avståndet mellanschaktningstidpunkt och grund-bottenbesiklningstidpunkt för flerfamiljshuspåbörjade , har, i avsaknad av annan information, legat till grundför en korrigering av det månadsvisa påbörjandet frångrundbottenbesiktnings-tidpunkt till schaktningstidpunkt. 1 tabell 3 redovisasantalet lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggenenligt den äldre definitionen, medan labell 4 redovisar motsvarande uppgifterenligt den nu officiella bostadsbyggnadsslatistiken. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VII: 3. Lägenheteri påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19671972 Därav flerfamiljshus Påböria- Inflytt- (100 000) (105 000) (99 350) (68 000) (72 500) (77 050) (100 000) (102 000) (97 350) (68 000) (70 000) (75 050) (29 600) (18 050) (19 750) (16 250) (28 450) (17 900) (28 500) (18 900) (23 300) (14 950) ' Med påbörjandemånadavses den månad då schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbeten påbörjas. Anm. Samtiiga inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Lägenheter ipåbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen19701971 enligt offlciella statistik Därav flerfamiljshus Påböria- Inflytt- ' Med påbörjandemånadavses månad för grundboltenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenaspåbörjande. 1 Preliminär nationalbudget 159 antalet påbörjade lägenheter i labell 3 harsåledes legat lill grund för invesleringsberäkningarna och fortsättningsviskommer nedan endast påbörjandet enligt den äldre defilionen att behandlas. Bosladsbyggnadsplanen för1971 omfattade 95 000 lägenheter samt en projektreserv på 10 000 lägenheter.Mot bakgrund av den växande arbetslösheten inom byggnadsektorn harramarna under senare hälften av året utvidgats med 6 000 lägenheter urprojektreserven. De lägenheter som finansieras med statiiga lån motsvarade 89000 med 1967 och genomsnittiiga våningsyta. Då den genomsnittligavåningsylan successivt har minskat alltsedan 1968 beräknas den statiigtbelånade delen ha omfattat 92 000 lägenheter. Totalt inklusive ca 1 000lägenheter finansierade via ramarna för förbätlringslån och som inte ingår ibosladsbyggnadsplanen skulle den totala igångsättningen beräknad utifrånramarna ha uppgått lUl 105 000 lägenheter 1971. I beräkningsskedetföreligger statistik över antalet gmndbotlenbesik-tigade lägenheter fram t. o.m. (se labell 4). Utifrån denna statistik har antalet schaktadelägenheter under de tre första kvartalen 1971 uppskattats lUl 70 400 (se tabeU3). Totalt har i investeringsberäkningarna räknats med enigångsättning omfattande 100 000 lägenheter. Härvid har räknats med enförhållandevis mycket stor igångsättning av småhus under fjärde kvartalet.Delta främst som en följd av att utvidgningen av ramarna med 4 000 lägenheter iseptember främst avsåg projekt med kort igångsättningstid. Dessutom släpptes deprivalfinansierade småhusen fria för , d. v. s. igångsättningstillstånderfordras inte. Den faktiskaigångsättningen beräknas således ha understigit den utifrånbostadsbyggnadsramen beräknade maximala igångsättningen. Flera faktorer hartroligen bidragit till detta. Det höga kostnadsläget har bl. a. medfört attvissa projekts kostnadsprövningar i olika instanser tagit ännormalt. Dessutom medförde konflikten inom kommunalförvaltningarna i februarioch att handläggningen av vissa byggnadsärenden försenades. Andelen påbörjadelägenheter i småhus minskade från 32,5 »/o 1969 till 31 Vo 1970. harandelen beräknats öka något som en följd av den ovan nämnda utvidgningen avramarna. Bosladsbyggnadsplanen för1972 omfattar 95 000 lägenheter av vilka den statiigt belånade delen motsvarar87 000 med 1967 och genomsnittiiga våningsyta. Projektreservenomfattar även 10 000 lägenheter. I investeringsberäkningarna harantagits att endast en ringa del av projektreserven kommer att påbörjas underåret. Med hänsyn lUl nedgången i våningsytan har det faktiska antaletigångsatta lägenheter inklusive ca 1 000 lägenheter finansierade via ramarnaför förbätlringslån beräknats till 100 000 lägenheter 1972. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram \TI: 2. Medianbyggnadstid förpåbörjade lägenheter 19681972 1968 1969 1970 1971 1972 1968 1969 1970 1971 1972 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Medianbyggnadstiderna förflerfamiljshus och småhus är kända fram t. o. m. (sediagram 2). De lägenheter i flerfamiljshus som påbörjades hade en medianbyggnadstid på drygt , vilket innebären förkortning med knappt en månad jämfört med påbörjandet under andra halvåret1969. Alt döma av mycket preliminär information tycks byggnadstiderna underandra ha varit oförändrade jämfört med närmast föregående halvår.För lägenheter påbörjade har mot bakgrund av enunder loppet av 1971 dämpad aktivitet inom byggnadssektorn kalkylerats mednågot förkortade byggnadstider. Byggnadstiderna för lägenheter påbörjade undersenare hälften av 1971 och 1972 kommer främst att vara avhängiga av läget påarbetsmarknaden . Mot bakgrund av en prognoserad kraftigtökad aktivitet inom byggnadssektorn (se tabell 1) har iberäkningarna räknats med en successiv förlängning av byggnadstiderna förlägenheter påbörjade fr. o. m. . Enligt tillgängligstatistik tycks småhusens byggnadslider föga påverkas av lägel påbyggarbetsmarknaden utan har under en följd av år legat på i stort sett sammanivå. Som framgår av diagram 2 gäller detta även för småhus påbörjade underförsta . tycks däremotbyggnadstiderna ha förkortats något jämfört med . Detfaktiska antalet färdigställda lägenheter i småhus under de tre förstakvartalen var nämligen större än vad som skulle blivit fallet omberäkningarna baserats på oförändrade byggnadstider detta troligen beroendepå att /1971 var ovanligt mild. För påbörjade småhus och1972 har räknats med något förlängda byggnadslider jämfört med nivå. För de totalabostadsinvesteringarna 1972 resulterar ovan redovisade förutsättningar i enökning med 3 "/o jämfört med . na i flerfamiljshus beräknas minska med 3 »/o,medan småhusinvesteringarna ökar med 11 <*/o. Den kraftiga ökningen försmåhusen beror lill stor del på alt den mycket stora igångsättningen underfjärde kvartalet 1971 nästan uteslutande kommer alt avse nedlagda kostnader under1972 beroende på småhusens relativt korta byggnadslider. Antalet färdigställdalägenheter har beräknats lill 105 000. har antaletfärdigställda lägenheter beräknats bli 3 000 färre än . Industrins investeringarför 1971 och 1972 har bedömts med utgångspunkt från en av statistiskacentralbyrån insamlad enkätundersökning. Enkätens angivelserför 1971 har uppkor-rigerals något med stöd av tidigare års konstateradesystematiska avvikelser mellan novemberenkäten och det definitiva utfalletenligt redovisning i maj året därpå. Beräkningarna visar på en ökning med 7"/o i volym för byggnadsinvesteringarna medan ökningen för maskininvesteringarnaberäknas stanna vid 4 "/o- Tillsammantaget skulle därmed den egentiigaindustrins totala investeringar ha ökat med 5 o/o i volym 19701971. Fördelasdenna ökning på skilda storleksgmpper tyder enkäten på att endast de allrastörsta förelagen ökade sina investeringar . För övrigastorleksgrupper stagnerade eller minskade investeringarna; särskilt demedelstora företagen Diagram VU: 3.Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19661972 Index:1963 = 100. ' j/- ["'r., _1 \ \ I I I I I 1 I I I I I 1966-67 -68 -69 -70 -71 -72 1966 -67 -68 -69 -70 -71 -72 Källor: Statistiskacentralbyrån och . 6 1972.1 saml. 1972:1 Bilagal Finansplanen 162 med mellan 50 och 200 anställda tycks ha minskatsina investeringar betydligt. Industrinsinvesteringsplaner redovisas i tabellerna 5 och 6. 1 labell 6 harplanerna omräknats till procentuella förändringar i fasta priser för byggnads-respektive maskininvesteringar. Av tabellen framgår att företagen nästan utanundanlag underskattar det definitiva utfallet . Skillnaderna mellanplaner och ulfall kan normalt förklaras av etl flertal faktorer varavefterfrågeutvecklingen torde vara den viktigaste för variationen i differensenmellan planer och ulfall. Sålunda torde de höga differenstalen för 19681969kunna förklaras av den snabba uppgången i efterfrågan under loppet av 1969,vilken ännu knappast förutsågs av företagen. För 19691970 närkonjunkturförloppet kulminerade sjönk uppjusterings-talen kraftigt troligen pågrund av dels en dämpad tillväxt i efterfrågan, dels en restriktivkredilpolilik. Till följd av bl. a. den lättnad på kreditmarknaden som inträddeunder början av 1971 och införandet av invesleringsavdraget kan vi nukonstatera all de uppjusterings-tal som föreligger för 19701971 överstiger deför 19691970. Upp-justeringstalen har dock troligen i viss mån hållitstillbaka av efter hand försämrade konjunkturutsikter. En prognos för 1972baserad på en bedömning av den mest sannolika uppjusteringen är naturiiglvismycket vansklig att göra på grund av dels osäkerheten om den kommandekonjunkturutvecklingen, dels osäkerheten om det siffermässiga sambandet mellankonjunkturutveckling och uppjusteringstal. Som framgår av andra avsnitt idenna rapport torde en vändning uppåt i den ekonomiska aktiviteten vara attvänta först under senare delen av detta år. Uppjusteringstalen försåväl byggnads- som maskininvesleringarna har därför antagits bli av måttligstorlek. Företagens planer påbyggnadssidan pekar ojusteral på en minskning med 130/0. Här har valls enuppjustering . De förhållandevis stora frisläppen avinvesteringsfonder jämte en fortsatt lätt kredilmarknad harantagits medverka tUl den här vidtagna uppjusteringen. Byggnadsinvesteringarnainom industrin har således prognoserats öka med 2 "/o i volym 19711972. Industrinsinvesteringsplaner på maskinsidan visar en minskning med 9 0/0 ojusterat.Investeringsfondsfrisläppen torde även här kunna medverka till en jämfört mednärmaste något högre planpå-fyllnad. Den under den gångna höstenbeslutade förlängningen av giltighetstiden för utnyttjande avinvesleringsavdraget för maskininveste-ringar och del ökade avdraget förmiljövårdsinvesteringar torde verka i samma riktning även om storleketi avdessa effekter är ytterst svårbedömbar. Under ovan givna förutsättningar harinvesteringsplanerna uppjusterats till ett prognoserat utfall på 5 »/o. 1 Preliminär nationalbudget 163 Tabell VII: 5. Verkställda respektive planerade investeringar inom industrin första halvåren 1971 och 1972 enligtinvesteringsenkät m. m. Livsmedels-, dryckesvaru- och Massa-, pappers- och pappers- Kemisk industri, gummivam-. Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen innefattar inte investeringari bilar och bostäder. Tabell VII: 6. Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins investeringar 19631972 Maskiner m. m. ' Planerna beräknade somkvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätårels utfall. Förplanförändringen 19711972 har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringari bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram VII: 4.Investeringar inom egentUg industri, totalt och uppdelat på branscher 19651972 Index:1962 = 100. 130 120 110 100 90 130 120 110 100 90 80 Verkstadsindustri, exkl. varv 170 160 150 140 130 120 "r-"" I I I I 196566 67 68 69 70 71 72 1965 66 67 68 69 70 71 72 De branschvisa prognosema är något osäkrareän prognosen för totala industrin. Investeringar i bilar är exkluderade liksomhantverkets investeringar. Källor: ochkonjunkturinstitutet. kluderas dessutom industrins investeringar itransportmedel samt hantverkels maskininvesteringar har för 19711972 räknasmed en ökning av industrins totala maskininvesteringar med 4,5 "/o.Tillsammantaget förutses därmed industrins totala investeringar öka med 3,5"/o i volym 19711972.