prop · FV03126 · 1972-12-31 00:00:00 — Motiveringen tiU attett minskat bidrag träder i kraft än ett förhöjt stöd är behovetav anställningstrygghet för de sakkunniga, experter och kontorsanstäUda som avlönasmed sttJdet. På grandval av den sålunda beskrivna bidragsformenutbetalades tiU de olUca grapperna i foUcetinget per den 1 oktober 1971månatUgen stöd enligt tabeU 1. I finn.s enmotsvarighet til det i utgående stödet åt riksdagsgrap-pemas kanslier.De danska reglema på detta område är faststäUda av foUcetingets ud-valg forforretningsordenen. EnUgt gäUande bestämmelser utgår tUl varje foUcetingsgrappett årUgt grandbelopp å per mandat. Hämtöver utbetalas tiUfolketings-grupper med minst fyra och högst åtta mandat ett gmndbelopp å 6 000danska kr per gmpp och år samt tUl foUcetmgsgrapper med lägst nio mandat ettårUgt grundbelopp å per grapp. Utöver nämnda igrundbeloppkommer vissa tiUägg enligt särskUda regler. Beloppen utgår över folketingetsbudget ocb. erlägges i förskott. Eftersom bidragen utbetalasförskottsvis finns särskUda stadganden för det fall att någon bidragsgrundandefitor ändras. Så t ex. stadgas att om ett foUcetmgsval medför ökning eUerminskning av stödet i Månatiigt utgående statiigt stöd tiU de olika partigrappema i det danskafolke-tuiget. Det radikale venstres folketings- Angivnabelopp motsvarar ett årUgt bidrag tUl de politiska partiema å sammanlagt . Stöd av aUmänna medel hämtöver utgår inte tiU partiemai . SOU 1972: 62 Sedanår 1969 utgår i ett genereUt StatUgt stöd tUl de i företräddapoUtiska partierna. finns i budgeten anslaget sammanlagt tiomUjoner finska mark för detta ändamål. EnUgt gäUande lag fördelas nämndabelopp i förhåUande till det antal riksdagsmandat partiema erhöU vid de senasteallmänna valen. Nuvarande bidrag uppgår tiU 50 000 finska mark per mandal ochår. SlödbevUjande organ är statsrådet som efter ansökan från partiema utbetalarbidragen via statskontoret. TiU beslut om bevUjande av slöd skaUfogas »nödigbefunna viUkor» för utbetalningen, användningen ochredovisningen av bidragen samt för tiUsynen däröver. För användningen avstödet skaU parti avge redovisning i enlighet med statsrådets föreskrifter,övervakning av användningen av bidragen ligger hos statsrådels kansli somhärvid kan anUta statskontorets och statens revisionsverks bistånd. EnUgtuttryckUga författningsbestämmelser skaU aUa partier behandlas lika av destatUga myndighetema. Liksom i och erhåUer de i den finskariksdagen representerade partierna bidrag tiU sina grappkansUer. I 1972års budget uppgår anslaget för detta ändamål tUl 330 000 finska mark. Angivnamedel fördelas i enlighet med samma principer som det genereUa partistödet,dvs. bidrag tillkommer rUcsdagsgrappema i förhåUande tUl deras antal mandat. I sammanhanget bör även nämnas att det utgår ettStatUgt stöd tiU den fmska dagspressen avseende tidningarnas transport-ochdistributionskostnader. Anslaget för detta ändamål har i 1972 årsstatsvericsproposi-tion höjts tiU åtta miljoner finska mark i jämförelse medunder utbetalda 7,5 mUjoner mark. Pressbidragen bevUjas efter ansökanav en av statsrådet utsedd nämnd tUl tidningar som utkommer minst iveckan. EnUgt gäUande fördel-ningsgrander skaU presstödet utdelas med hänsyntiU tidnmgarnas ekonomiska stäUning. I praktUcen lär dock enUgt uppgift även beaktas tidningamas poUtiska färg. partiemasrelativa presstyrka m. m. Det har därför hävdals att bidragen tUl tidningarnautgör en form av indirekt stöd tiU partiema. Av det genereUa partistödet tordeför övrigt en icke obetydlig del kanaUseras tiU pressen. En annan form av indirekt partistöd som utgår iFinland är bidragen tiU de poUtiska partiernas ungdomsorganisationer. Dessa bidragingår som ett led i det statiiga stödet tUl olika slags ungdomsverksamhet. Är1971 anslogs 2,5 miljoner finska mark för detta ändamål, varav 1,27 mUjonermark gick tUl de poUtiska ungdomsförbunden. SamtUga i representeradepartiers ungdomsorganisationer med undantag för landsbygdspartiets erhöU pådetta sätt statUga bidrag. Stöd tiU de poUtiska partiema på kommunal- eUerlandstingsnivå utgår inte med undantag för landskapet , som från statenerhåUer 50 000 mark att användas tiU bidrag åt poUtisk verksamhet ilandskapet. Några bestämmelser om lokal fördelning av det genereUa statUgapartistödet finns inte; användningen av detta stöd är därför en fråga somavgörs av varje parti. Detnorska beslöt att med retroaktiv verkan från åretsingång införa ett statiigt stöd tiU de politiska partierna å totalt åttamUjoner norska kr. Detta stöd har numera höjts tiU sammanlagt tio mUjonernorska kr att gälla fr. o. m. . Bidrag utgår tUl samtUga partier som vidstortingsval stäUer upp Ustor i minst hälften av landets valkretsar. Siödetfördelas proportioneUt i förhåUande tUl partiemas röstandelax vid de senastestortingsvalen. Inga viUkor är förknippade med de bidrag som på detta sättställs tiU de olUca partiernas förfogande. Det må nämnas att i stäUet förkravet på att vederbörande parti stäUer upp listor i minst hälften av landetsvalkretsar har diskuterats en annan spärregel av innebörd att bidrag endastskuUe utgå tUl partier med väljaranslut- ning.För år 1972 innebär gäUande regler att partistödet å oa tio mUjoner norska krfördelas i enlighet med tabeU 2. ArUgt utgående statiigt stöd tiU de norska partiema. Summa, miljoner nkr Ettmindre indirekt stöd tUl partierna ligger inbyggt i det statUga presstöd sominfördes och gäUer fr. o. m. . EnUgt detta erhåUer partiernas<:entrala presskontor vartdera i årligt bidrag. Liksom iövriga nordiska länder har man i statiiga anslag för de i stortingetrepresenterade partiemas grappsekretariat. Denna bidragsform infördes i Norgeår och beräknas kostnadema för ändamålet uppgå tiU drygt en mUjonnorska kr. Även i utgår statUgt stöd lill olika slags ungdomsverksamhet,bl. a. tUl de politiska partiernas ungdomsförbund. har anslagits oasju mUjoner norska kr i bidrag till ungdomsverksamheten. Av nämnda belopptiUfaUer meUan en och de poUtiska ungdomsförbunden.Frågan om slöd från kommuner och fylken Qän) tiU politisk verksamhet är f. n.under ulredning i löne- ooh pris-departementet. Enligt gällande författningarföreUgger inte någon möjUghet för kommunala och fyUceskommunala organ att gedirekt ekonomiskt stöd liU partierna. En viss indirekt bidragsgivningförekommer dock via anslag tiU exempelvis ungdomsverksamhet, däribland sådansom bedrives av de politiska ungdomsförbunden. EttgenereUt stöd tUl de pcrfhiska partiema bar ansetts och anses fbrmeUtfortfarande såsomstridande mot den tyska gmndlagen. Ar 1967 antogs emeUertid en författningvilken bl. a. medger ersättning tiU partierna för rimliga kostnader för derasvalkampanjer. Denna bidragskonstraktion har inte ogiUats avförfattningsdomstolen. Partiema får 2,50 tyska mark i slöd för varje gUtig röstde erhåUer. För att vara berättigad tUl bidrag krävs att partiet får mer än 0,av röstema i valet. Kvalifikationsgränsen sattes urspmngUgen tUl , mensänktes tiU nuvarande nivå av författningsdomstolen. I samband med dermasänkning uttalade domstolen att den högre gränsen på ett otiUåtet sättdiskriminerade de minsta partierna. Valkostnadsersättningen betalas ut tiUpartierna i rater . Före valet utbetalas av den beräknadeersättningen (man utgår preUminärt från resultatet av föregående val),uppdelad på under valperiodens andra år, under tredje året och 35 %under valåret. Resterande utbetalas efter valet, dvs. under den nyavalperiodens första år. Därvid görs ookså slutavräkning med ledning avvalresultatet. Förslag har framförts att öka stödbeloppet från 2,50 tiU 3,50tyska mark per er-håUen röst. IgäUande författning ställs detaljerade krav på parliemas redovisning av sina inkomster.Bl. a. åläggs de att namnge enskUda ooh juridiska personer som gett bidrag överstigande20 000 tyska mark. Denna bestämmelse krmggås emeUertid på oUka sätt, bl. a.genom alt man meUan bidragsgivarna och partierna skjuter in särskUda för ändamåletbUdade organisationer, som insamlar bidragen, slussar dem vidare tiU partiernaoch i dessas räkenskaper anges såsom . Även de tyska delstatema kanenUgt gäUande författningar ge partiema ersättning för deras kostnader isamband med lantdagsvalen. VUlkor är endast att de del-statiiga lagarna i detlahänseende överensstämmer med den federala författningen. Vid de tyskakommunalvalen uppträder ofta små, lokala valsammanslutningar och tiUfäUigapoUtiska gmpperingar. En tiUämpning av ovan angivna regler om valkostnadsersättningskuUe därför på det kommunala planetbli tämUgen kompUcerad. I delstaten har man med hänsynhärtUl lagstiftat mot valkostnadsstöd på nivå. Medundantag för viss kostnadsfri service från det allmänna av mmdre omfattning isamband med parlaments- och kommunalvalen utgår inte något statiigt eUer kommunaltstöd tiU de poUtiska partiema i . Det må nämnas att ledaren och»inpiskaren» för det största oppositionspartiet erhåUer statliga löner. Dessaanses emellertid inte utgöra någon form av statUgt partistöd utan räknas somersättning för nämnda personers »recognised pubUc duties». Redanår 1966 presenterade senator ett förslag om statUga bidrag tiU depolitiska partiema i . Detta förslag godkändes av kongressen menogiltigföridarades axet därpå och kom sålunda aldrig att praktiskt tUlämpas.Från demokratiskt håU lanserades ett förslag rörandefinansiering av presidentkampanjer via statsbudgeten. UrspmngUgen avsågsdetta förslag bU tUlämpligt i samband med presidentkampanj.Kongressen antog förslaget och upphöjde detsamma tiU lag men beslöt attikraftträdandet skuUe uppskjutas så att lagen fick praktisk effekt först isamband med presidentkampanjen . I samband med att lagen undertecknadesav president gjordes dock från Vita Huset klart att presidenten, om hanblev omvald, avsåg att verka för att lagen upphävdes eUer m-skränktes. Deflesta bedömare uppges därför vara eniga om att statUg finansiering avpresidentkampanjer är mycket osannolik, i varje faU under president . Enligtnämnda lag kommer skattebeta- lama att pådeklarationsblanketterna kunna ange humvida de viU bidra med en doUar tiU nästapreådentkampanj. Om så är fallet skaU anges huravida detta bidrag skaU utgå tUlett särskUt parti eUer til en »non-parti-san fund», som i sin tur uppdelas påde enskUda partiema efter dessas storlek. En sammaiUagd övre bidragsgräns harsatts genom att kongressen beslutat att partierna får spendera högst 15 c:entper väljare i samband med den egentiiga presidentkampanjen, dvs. efternomineringen av respektive kandidat, vilket i dagens läge skuUe innebära enmaximal kampanjbudget per parti å 20,4 miljoner doUar. Användandet av den statUgafinansieringsmöjUgheten skaU inte vara obUgatoriskt. Om presidentkandidaten väljerprivat finansiering, sätts ingen gräns för storleken av hans kampanjbudget.Genom att utn)ja finansieringen via statsbudgeten avsäger sig kandidaten ocksåmöjUgheten att motta privata bidrag, såvida maximibeloppet å 20,4 mUjonerdoUar inte nåtts via skattebidragen. 1 sammanhanget må slutligen nämnas att presidentNixon den 7 febmari 1972 undertecknat en lag som innebär olika begränsningari kostnadema för politiska kampanjer. Utgåendebidrag från det aUmänna till de politiska partiema ISverige utgår bidrag från det aUmänna i olika former tUl de politiska partiema.Kapitel 2 ovan innehåUer en redogörelse för tUlkomsten av de viktigastebidragsformerna, nämUgen det stathga partistödet och stödet tiUriksdagsgmppemas kanslier samt det konununala partistödet. YtterUgare ett parformer av bidrag från det aUmänna synes emeUertid böra nämnas. Här avses delsde bidrag som utgår tUl de poUtiska ungdoms- ooh studentförbunden såsom ettled i samhällets understödjande av olika slags ungdomsverksamhet, dels dekostnader det allmänna ikläder sig för framstäUning av valsedlar. Nedan följeren kortfattad redogörelse för nämnda bidragsformer tiU partierna. Såsomframgår av kapitel 2 (avsnitt 2.2) infördes ett statUgt partistöd genom beslutav riksdag med verkan fr. o. m. (prop 1965: 174, KU44, rskr 452). T. o. m. gäUde som fömtsättning för erhåUande av bidragatt partiet erövrat mandat vid senaste val tiU andra kammaren och dessutom vidsamma val fått minst två % av de i hela riket avgivna gUtiga rösterna. gäUer (prop. 1970: 1 bU. 4 sid. 79, KU 14, rskr 103) att poUtisktparti som har deltagit i senaste val tUl och därvid vunnit mandaterhåUer ett bidrag å per mandat och kalenderår. förett kalenderår i sänder. Bidragsberäkningen skaU ske med utgångspunkti mandatförhåUandena den 1 febmari under bidragsåret. Även sådana mandat somden angivna beräkningsdagen är obesatta beaktas. Parti som viU komma i åtnjutande av bidrag fåransöka därom hos riksgäldsfuU-mäktige. I sina ansökningar uppger partierna debidragsbelopp de anser sig vara berättigade tUl samt efter vilka grander beloppenuträknats. Ansökningarna prövas inte av riksgäldsfuUmäktige utan överlämnas tiUen av fuUmäktige tiUsatt nämnd, partibidragsnämnden, som har att fördelastödet. Ledamötema i nänmden är tre tiU antalet och utses för av sex åri sänder. I proposition 1965: 174 förordades att ledamot av nämnden skuUe varaeUer ha varit innehavare av högre domartjänst. Såsom ledamot av nänmdenborde inte komma i fråga någon som hade poUtiskt förtroendeuppdrag. bUdades har den varit sammansatt av ett justitieråd såsomordförande, ett regeringsråd och ordföranden i arbetsdomstolen.Sekreterar-göromålen fuUgöres av chefen för sekretariat. Vid sammanträdena föres protokoU som justeras av samtliga ledamöter. Om sina beslut underrättar nämnden riksgäldsfullmäktige genomproto-koUsutdrag. FuUmäktige låter sedan utbetala bidragsbeloppen tillpartiema, vUket brakar ske under första hälften av febraari månad.Kostnadema för nämndens verksamhet bestrides ur det anslag som anvisats tUlpartistödet. Nämndens beslut kan inte överklagas. Statiig kontroU av hurpartiema använder sina bidrag förekommer TUl debidragsberättigade politiska partierna har för perioden 19661971 utbetalatsslöd enligt tabell 3 (partiernas röslande-lar vid andrakammarvalen 1964 och1968 samt vid rUcsdagsvalet har medtagits som jämförelse): partigmpp som varföreträdd i regeringen och med och medlem tiU annan partigrupp.Genom beslut av riksdag (B: oU 1970: 68, rskr. 339) höjdesmotsvarande belopp års ingång till 3 500 respektive . 19661971 utbetalat stotUgt partistöd. Summa tkr/ genomsnitt Belopp, tkr % av siödet Röstandel 3 540 15,4 13,7 3 540 15,4 13,7 3 480 15,1 13,7 3 420 14,8 13,9 3 300 14,3 13,9 2 870 11,7 11,5 20 150 14.4 13.4 Belopp, tkr % av stödet Röstandel 3 180 13,8 13,2 3 240 14,1 13,2 3 360 14,6 13,2 3 540 15,4 16.1 3 600 15,6 16,1 4 970 20,3 19,9 Belopp, tkr % av stödet Röstandel 4 080 17,8 17,0 4 080 17,8 17,0 3 600 15,6 15.0 3 660 15,9 15.0 4 060 16,6 16,2 23 620 16,9 16,2 Belopp, tkr % av stödet Röstandel 12 240 53,1 50,1 12 240 53.1 50,1 70 510 50,5 47,9 Belopp, tkr % av stödet Röstandel 3 350 2,4 4,4 Allai representerade politiska partier har tiU hjälp åt sinariksdagsgrapper särskUda kanslier beslående av anstäUd personal. Ett sådantkansli har tiU främsta uppgift att biträda grappen och dess medlemmar medutrednings- och skrivarbete samt att tjänstgöra som kontaktorgan medallmänheten, statUga och kommunala myndigheter, fackliga eller andraintresseorganisationer etc. Kansliemas stälhiing i förhållande tiU respektivepartiorganisation är något skiftande. Likaså varierar personalstyrkan fråndet ena kansUet tUl det andra. T.o.m. finansierades gmppkansliernahelt eUer tUl avsevärd del med obligatoriska avgifter från deriksdagsledamöter som mgick i de olUca gmpperna. Fr. o. m. utgårstatsbidrag tUl partiernas kostnader för grappkanslier (B: oU 1965: 54, rskr.442). Ursprungligen utgick sådant bidrag med och medlem tUl heternai beloppen har motiverats med skiUnaden i arbetsvillkor för ettoppositionsparti i jämförelse med ett parti i regeringsstäU-ning. Bidragenutbetalas tiU riksdagsgrap-perna utan ansökningsförfarande med en tolftedel permånad; utbetalande myndighet är . Bidragen utgårtiU varje partigmpp i oavsett dess storlek och således även om t.ex. bara en riksdagsman företräder partiet. Någon kontroU av hur medlenutnyttjas förekommer inte. har de olika partigrappemavarit berättigade tiU kanslistöd enligt tabeU 4. 4.1.3Stödet tUl partiemas ungdomsorganisationer LiksomtiU andra ungdomsorganisationer utgår statsbidrag liU de poUtiska partiernasungdomsförbund. (GäUande författning finns i SFS 1971: 388). 19661971 utbetalat kansUstöd. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 265 500 265 500 261 000 256 500 247 500 215 250 238 500 243 000 252 000 265 500 270 000 372 750 310 500 306 000 306 000 270 000 274 500 304 500 576 000 579 000 576 000 612 000 612 000 570 500 45 000 40 500 40 500 18 000 18 000 89 250 4 500 4 500 4 500 1 440 000 1 438 500 1 440 000 1 422 000 1 422 000 1 552 250 denskostnader för central verksamhet och UtbUdning av ungdomsledare samt för lokalverksamhet. För den centrala verksamheten utbetalas statsbidraget i form av ettgmndbidrag och ett rörUgt bidrag. För utbUdningen av ungdomsledare utgår detstatiiga stödet i form av ett ungdomsledarbidrag. Grundbidraget utgör f. n. per budgetår som huvudregel. Bidragsfrågoma prövas med visst undantagdär beslutanderätten ligger hos Kungl. Maj:t av skolöverstyrelsen.Ingenting hindrar numera en politisk som åtnjuterstatsbidrag att använda detta för exempelvis politisk information ochopinionsbUdande verksamhet. Sammanlagt utgår enligt denna bidragsform drygt tvåmUjoner kr per budgelår tiU de politiska ungdoms- och studentförbunden.HärtiU kommer statiigt stöd för särskUda ändamål. Vidare erhåller de poUtiska ungdomsorganisationemasdistrikts- och lokalavdelningar vissa bidrag från landsting och kommuner. Enligt97 § lagen (1920: 796) om val tUl rUcsdagen och 60 a § kommunala vaUagen (1930;253) äger i representerat parti vid riksdags- och landstmgsval, i denomfattning och ordning Kungl. Maj:t bestämmer, erhåUa gottgörelse avstatsverket för kostnaderna för de valsedlar partiet låtit iordningställa förvalen. De närmare bestämmelserna finns i KK (1964: 395) om gottgörelse förkostnader för valsedlar. Ersättning utgår vid varje val för kostnader förhögst det antal valsedlar, som motsvarar femgånger sammanlagda antalet vid valet röstberättigade i de valkretsar, i vUkaval förrättas . Gottgörelsen skaU utgå med belopp motsvarande faktiskakostnaderna, dock högst med per 1 000 valsedlar. Vid val avkommunfuUmäktige äger kommunen enligt 60 a § kommunala vallagen beslula attparti, som är eUer genom valet blir representerat i fuUmäktige, skall erhållabidrag av kommunen tUl partiets kostnader för framställning av valsedlar. BeslutetskaU innehåUa att ersättnmg utgår tiU varje sådant parti efter enhetUga gmnder.Ersättning får dock ej utgå i den mån gottgörelse erhåUes av statsverket.Sistnämnda bestämmelser äger enligt 61 § kommunala vallagen motsvarandetUlämpning på landstmgskommun vid val av landstingsmän och på församlmg vidval av kyrkofuUmäktige. Ar infördes den regeln att papper för framstäUningav valsedlar för val tUl rUcsdagen tUlhandahålles kostnadsfritt av statsverketenligt de närmare bestämmelser som meddelas av Kungl. Maj:t Vad nu sagts gällerockså papper för framstäUning av valsedlar för andra val som förrättas sammadag som ordinarie val till rUcsdagen äger rum. Vid val uppgick statsverkets kostnad förvalsedlar tiU 2,7 mUjoner kr. (Några kommunala bidrag för detta ändamål tordeinte ha utgått; jfr SFS 1969: 825.) valtekniska utredning föreslår i sittbetänkande IV MaskineU teknik vid de aUmänna valen (SOU 1971: 72 sid. 37) bl.a. att staten för varje val stäUer ett visst belopp tUl partiemas förfogande.Detla belopp skaU svara mot kostnaden för att framstäUa valsedlar tiU ett antalsom motsvarar fyra gångerantalet röstberättigade i vaUcretsen respektive landstmgs- eUer primärkommunen.Partiema skaU därefter enligt förslaget få bestämma om de viU ha valsedlar förhela beloppet eUer om de viU använda en del av detta tUl valsedlar ochåterstoden för annan verksamhet, t. ex. informationsverksamhet mför valet. mån partiet inte vUl använda hela beloppet tiU valsedlar, utbetalas den delav totalbeloppet, som inte tas i anspråk för valsedlar, tiU partiet. skaU sedan svara för framslällnmg av de valsedlar som partietuppgivU sig vilja ha. Ilag (1969: 596) om kommunalt partistöd stadgas att kommun får lämna ekonomisktbidrag tiU politiskt parti, som beslut om bidrag avser, ärrepresenterat i kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehåUa att bidragutgår tiU varje sådant parti med samma belopp för varje plats som partiet undernämnda tid har i fuUmäktige. Vad nu sagts äger motsvarande tillämpning pålandstingskommun och landsting. Någon närmare bestämning av begreppet poUtisktparti finns inte i lagen. Föredragande departementschefen anförde härom i denproposhion (1969:126 sid. 21 f) som låg tiU grund för lagstiftningen: Frågan vad som enUgt lagen skaU förstås med partibör, som anförs i promemorian, bedömas med utgångspunkt i den definition avbegreppet politiskt parti som ges i 16 § riksdagsordningen. Enligt dennadefinition avses med politiskt parti varje politisk sammaaslut-ning eller grappav väljare som uppträder i val under särskUd partibeteckning. För att ett partiskall kunna uppbära bidrag måste det emeUertid vara juridisk person, d. v. s.partiet måste kunna förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Det ärenligt fast rättspraxis fahet om den politiska sammanslutningen eller väljargruppenantagit stadgar och valt styrelse. Beslut om partistöd kan alltså inte avse parti sominte är juridisk person. Om två eller flera partier samverkar vid elt val genomatt använda gemensam partibeteckning utan att skapa en särskUd juridisk personför denna samverkan, torde därför beslut om kommunalt partistöd få avse desamverkande partiema var för sig. Att partistödet skaU avse poUtisk verksamhet i denbidragsgivande kommunen föreskrives inte i lagen. Av förarbetena framgåremeUertid klart att befogenheten för kommunema att utge stöd tUl partiema inteinnebär något avsteg från den princip som gäUer för aU verksamhet, nämUgenatt den skaU tUlgodose ett tUl kommunen knutet intresse. En uttryckligföreskrift härom har dock bedömts kunna ge en föreställning om att bidragensanvändning skuUe kontroUeras från kommunema. Enligt förarbetena bör en sådankontroU självfallet inte förekonuna (prop 1969:126, sid. 20). På uppdrag av utredningen om den kommunalademokratin har t. f. docenten Är 1971 utbetalat totalt landstmgs- och primärkommunalt stöd. > 413 av 464 SamtUga ForseUgjort en undersöknmg rörande det kommunala partistödet. Undersöknmgen harpublicerats i utredningens om den kommunala demokratin Rapport angående kommunalinformation m. m. (SOU 1972: 52). a. innehåUer undersökningen en tabeU meduppgifter om det primärkommunala partistödet fördelatper kommun, parti, mandat och bostadshushåU. har haft ettvisst samarbete med utredningen om den kommunala demokratin beträffandeForseUs undersökning. Uppgiftema rörande omfattningen och fördelningen av denprimärkommunala bidragsgivningen tiU partiema har t. ex. avstämts mot detmaterial i nämnda hänseende som partistödsutredningen insamlat och lagt tUlgnmd för sina överväganden. I Bilaga 1 tUl detta betänkande redovisas vadpartiema erhåUU i primärkommunalt partistöd länsvis. Såsomkomplettering av den imdersökning ForseU gjort har partistödsutredningeninhämtat uppgifter om det stöd som utgått tiU partierna frånlands-tmgskommunema. Uppgiftema härom finns intagna såsom Bilaga 2 tillbetänkandet De företagna undersökningama i fråga om detkommtmala partistödets omfattning och fördelning sammanfattas i tabeU5 (partiemas röstandelar vid landstings-och kommunalvalen 1970 medtagna somjämförelse). formertiU de politiska partiema. t. ex. utgick statUgt och kommunaltpartistöd med sammanlagt nästan 65 mUjoner kr. Beloppet fördelade sig påpartiema i enUghet med tabeU 6 (röstandelama vid riksdagsvalet medtagnasom jämförelse). Om man till det statUga och kommunala partistödet åtiUhopa närmare 65 mUjoner kr lägger kansUstödet å drygt 1,5 mUjon kr, uppgickde allmänna bidragen åt de politiska partierna tUl något över 66miljoner kr.