prop · FV0326 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag avser att i annat sammanhang uppdra åtskolöverstyrelsen att meddela erforderliga bestämmelser härom. Somskolöverstyrelsen uttalat gäller åliggandet att delta i studiedagar även förlärare vid de statliga vuxenskolorna i samma omfattning som för lärare iungdomsskolan. 5.5Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete Pedagogikutredningenhar i sitt sista betänkande (SOU 1971:24) tagit upp en rad viktiga problem ifråga om det pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbetet inomvuxenutbildningen. Efter att ha gjort en genomgång av de senaste årens och nupågående projekt konstaterar utredningen att det råder brist påundersökningar, som belyser vuxenutbildningens organisatoriska förhållanden.Påtaglig är enligt utredningen också bristen på undersökningar som belysereffekten av olika metoder i vuxenundervisningen och relationen mellan lärareoch deltagare i vuxenutbildningssammanhang. Med hänvisning till behoven avforsknings- och utvecklingsarbete inom vuxenpedagogiken anser utredningen detnödvändigt att särskilda resurser ställs till förfogande för detta ändamål.Enligt utredningen finns det väl styrkta behov av minst ett tiotal forsknings-och utvecklingsprojekt. En forskningsvolym av denna omfattning kan enligtutredningen beräknas medföra ett årligt behov av ca 2 milj. kr. under denärmaste åren. Ilikhet med utredningen och remissinstanserna anser jag att det är synnerligenangeläget att inom ramen för anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet ökade resurser satsas på pedagogiskt ut- 1972: 26 78 Det av utredningen föreslagna beloppet på ca 2milj. bör enligt min mening vara ett lämpligt riktmärke för dessa insatsernästa läsår. Beträffandeinriktningen av det vuxenpedagogiska forsknings och utvecklingsarbetetunderstryker flera remissinstanser utredningens uppfattning att det inte fårbegränsas till att beröra frågor om pedagogisk utformning. De praktiska,ekonomiska, sociala och psykologiska problemen fordrar också sin lösning. FÖVUXframhåller att den vuxenpedagogiska forskningen i ökad utsträckning bör inriktaspå problem som hänger samman med frågorna hur rekryteringen skall breddas och undervisningenläggas upp för personer utan studievana. Enligt min mening är det väsentiigtatt refererade synpunkter på inriktningen av det vuxenpedagogiska forskningsoch utvecklingsarbetet beaktas i det fortsatta arbetet. Inom detta arbete kandet givetvis bli fråga om både mer renodlade forskningsprojekt ochutvecklingsarbete, vilket i likhet med verksamheten vid de pedagogiskautvecklingsblocken, bör kunna förläggas också utanför de vetenskapligainstitutionerna. Utredningensförslag om en särskild vuxenpedagogisk utbildning för lärare inom samhälletsarbetsmarknadsutbildning och i yrkestekniska ämnen inom den kommunalavuxenutbildningen övervägs enligt vad jag erfarit f. n. av . Utöveråtgärder i anslutning till lärarutbildningen föreslår utredningen ökademöjligheter och resurser för universitetsutbildning i pedagogik med vuxenpedagogiskinriktning. har i sitt remissyttrande redovisat sä långt möjligt kommer att tillgodose önskemål av detta slag. Det ärenligt min mening angeläget att utbildning med vuxenpedagogisk inriktningkommer till stånd även på universitetsområdet. bör man öka inslagen av vuxenpedagogik inom utbildningen av vad somtidigare benämnts ämneslärare och klasslärare. påpekar i sittremissyttrande att ett visst inslag av vuxenpedagogik redan nu förekommer inomgrundutbildningen för alla slag av lärare och att överstyrelsen i samband medsin översyn av kursplanerna i pedagogik kommer att överväga en ökning av dessainslag. Jag vill understryka vikten av att inslagen av vuxenpedagogik ökar i lärarutbildningenoch finner det tillfredsställande att beaktar dessa frågorvid översynen av kursplanerna. Beträffande utbildningen i vuxenpedagogik utgårjag från att i detta sammanhang, som LO och ABF framhållit,beaktar såväl erfarenheter som behov av vuxenpedagogik inomfolkbildningsorganisationerna., Föratt bevaka det vuxenpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet bör enligtutredningen inrättas en särskild vuxenpedagogisk nämnd. Nämnden skall enligtförslaget främst vara av rådgivande karaktär, men man bör kunna pröva attdelegera beslutanderätt till nämnden Beträffande detta förslag påpekar dock utredningen att om enväsentlig omorganisation skulle komma att genomföras t. ex. i fråga om dendåvarande pedagogiska nämndens sammansättning och uppgifter, kan dettasjälvfallet påverka den av utredningen föreslagna organisationen. I likhet medbl. a. universitetskanslersämbetet och anser jag att man börlåta det vuxenpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet få ankomma på dengenom statsmakternas beslut (prop. 1971: 38, UbU 1971: 12, rskr 1971: 169)inom omorganiserade pedagogiska nämnden.Nämndens uppgifter har för övrigt inte avgränsats till att avse någon viss delav utbildningsväsendet utan omfattar detta i dess helhet. Som utredningen påvisatbör emellertid bevakningen av de vuxenpedagogiska frågorna framgent tillmätasökad betydelse. Detta bör leda till en utökning av nämnden. Det ankommer på Kungl.Maj:t att utfärda närmare bestämmelser härom. Pedagogikutredningensförslag om ett särskilt projekt med inriktning på dokumentations- ochinformationsfrågor inom vuxenutbildningsområdet bör prövas. Jag avser att iannat sammanhang uppdra åt att utreda frågan. Undervisningenpå högstadium i de ämnen som tidigare benämnts läroämnen har sedan1950-talets mitt ombesörjts av i huvudsak två olika tjänstekategorier,adjunkter och ämneslärare. Med den senare gruppen avses här folkskollärare(numera mellanstadielärare) som har viss ämnesutbildning f. n. en eller flerastudiekurser vid filosofisk fakultet om sammanlagt minst 40 poäng jämte tvåkortare kurser. En sådan vidareutbildad folkskollärare kan efter genomgång av lärarhögskolasämneslärarlinje erhålla ordinarie tjänst som adjunkt, om han har genomgåttstudiekurser om sammanlagt minst 80 poäng vid filosofisk fakultet. Ämneslärarnahar gjort skolundervisningen värdefulla tjänster särskilt under skolreformernasgenomförande. Bristen på lärare gjorde det angeläget att få fram lärare tillförsöksskolans och senare högstadium. Pedagogiskt har det vidarevarit en fördel att inom högstadiet ha tillgång till lärare med erfarenhetfrån undervisning på mellanstadiet. Men införandet av de särskildavidareutbildningsmöjligheterna innebar också att en viktig utbildningspolitiskprincip förverkligades på detta område, nämligen önskemålet att till ett yrkerekrytera personer med skiftande erfarenheter och varierande förkunskaper liksomsträvan att ge den enskilde möjlighet att komma vidare inom sitt fackområde. I prop.1967:4 angående reformerad lärarutbildning uttalade chefen för dåvarande att det fort- farandeborde finnas en särskild vidareutbildningsmöjlighet för mellanstadiets lärare.Skolöverstyrelsen har som jag redovisat i det föregående lagt fram förslagom detta. Ienlighet med utgångspunkten för överstyrelsens utredningsuppdrag räknar jag medatt det alltjämt bör finnas två lärarkategorier som skall svara förundervisningen i läroämnen på högstadium. Den kvantitativa avvägningenav antalet ordinarie tjänster mellan dessa båda tjänstetyper kan givetvisanpassas efter förändrade förhållanden. Avvägningen mellan andelarna ordinarietjänster för adjunkter och ämneslärare kan således komma att omprövas. Jagövergår nu till att behandla de krav i olika avseenden som bör ställas förbehörighet till ordinarie ämneslärartjänst vid grundskola för mellanstadielärareliksom för behörighet till ordinarie adjunktstjänst för vidareutbildadmellanstadielärare. Enviktig princip som fastställdes i samband med lärarutbildningsreformvar att högstadiets ämneslärare skulle vara behöriga att undervisa i tre ämnen.Motsvarande krav bör gälla för den vidareutbildade mellanstadieläraren. I dennya mellanstadielärarutbildningen finns två s. k. tillvalskurser, vilka ger ensådan fördjupning att mellanstadieläraren i dessa ämnen skall kunna undervisapå högstadiet. I två av tre ämnen som skall ingå i ämneskombinationen enligt skolstadganbör behörigheten grundas på sådana tillvalskurser. I det tredje ämnet börläraren ha utbildning om minst 40 poäng i fil. I enlighet med detönskemål som förts fram av bl. a. avser jag att föreslå Kungl.Maj:t att uppdra åt dels universitetskanslersämbetet att i samråd medskolöverstyrelsen undersöka möjligheterna att vid studierna för 40 poängtillgodoräkna tillvalskurs i mellanstadielärarutbildningen, delsskolöverstyrelsen att utreda förutsättningarna att låta vidareutbildningenomfatta en tredje tillvalskurs. Imellanstadielärarutbildningen ingår av naturliga skäl endast i ringautsträckning metodik avpassad för undervisning på högstadiet. En särskildmetodikkurs bör därför anordnas inom vidareutbildningens ram.Det är också angeläget att som påpekat lärarna föremetodikkursen förvärvat en längre tids erfarenhet av undervisning påmellanstadiet. Som inträdeskrav till metodikkursen bör därför gälla att lärarenefter examen tjänstgjort på mellanstadiet. Efter metodikkursen börläraren med full tjänstgöring tjänstgöra en termin på högstadium,innan han kan anses behörig för ordinarie ämneslärartjänst. Jagavser senare att föreslå Kungl. Maj:t att skall få i uppdragatt komma in med förslag om innehåll m. m. i metodikkursen. Möjlighetenskall givetvis stå öppen för en mellanstadielärare som blivit ämneslärare attvidareutbilda sig till adjunkt. När det gäller den ämnesteoretiskabehörigheten bör läraren i vart och ett av två ämnen ha utbildning om minst 40poäng i fil. I det tredje ämnet grundas behörigheten påtillvalskurs i mellanstadielärarutbildningen. Några ytterligare krav på praktisk-pedagogiskutbildning utöver vad som fordras för behörighet till ordinarieämneslärartjänst bör inte ställas upp. Behörigtill ordinarie tjänst som adjunkt i bör även den vara som meduppfyllande av de ämnesteoretiska kraven har genomgått den ettåriga ämneslärarlinjenpå lärarhögskola och tjänstgjort som lärare i läroämnen. Förmellanstadieläraren bör således även två vägar stå öppna för förvärvav behörighet till adjunktstjänst. Pågrund av vad jag förordat i det tidigare om krav på viss tids tjänstgöring påmellanstadiet bör den nya metodikkursen anordnas första gången under sommaren1974. Detankommer på Kungl. Maj:t att utfärda erforderhga bestämmelser dels för demellanstadielärare som före förvärvat behörighet till häraktuella tjänster enligt äldre bestämmelser, dels för mellanstadielärare medäldre utbildning som vill vidareutbilda sig till ämneslärare eller adjunkt. Jagavser att återkomma till Kungl. Maj:t beträffande överstyrelsens förslag om vidareutbildningav vissa andra lärarkategorier. Statsmakternabeslutade att statsbidrag fr. o. m. /71 skulle utgå tilllöntagarorganisationerna för deras centrala kursverksamhet (prop. 1970: 35. Ipropositionen redovisades utförligt motiven för statsbidraget och avgränsningenav stödet. Mot bakgrund av bl. a. önskemålet om att tyngdpunkten iutbildningsinsatserna skulle läggas på grupper med förhållandevis kortgrundutbildning ansågs det motiverat att koncentrera de statliga medel somkunde ställas till förfogande till löntagarorganisationerna. Vissaföretagarorganisationer har begärt att bli delaktiga av det statliga stödet.Jag är inte beredd att nu frångå den principiella avgränsningen som fastladesår 1970. Däremot är jag med hänsyn till de skäl som förts fram frånLantbrukarnas riksförbund beredd att föreslå att denna organisations centralakursverksamhet under /73 på försök inordnas under anslagetBidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet inom enkostnadsram av . För att en av riksförbundet anordnad kurs skallhänföras till försöksverksamheten skall den till icke obetydlig del avseutbildning i allmänna ämnen, såsom samhällskunskap, nationalekonomi, psykologi,svenska, matematik eller produktionsteknik. En utvärdering av försöket börsedan komma till 1972: 26 82 Maj:t bör inhämta bemyndigande att medge statsbidrag enligtgrunderna för nu gällande bestämmelser till /73 från anslaget Bidrag till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet. Inomskolväsendet, vid bl. a. gymnasieskolan och den kommunala och statligavuxenutbildningen, verkställs ett mycket stort antal särskildaprövningar och fyllnadsprövningar. I många fall synes prövningarna äga rum iomotiverat stor skala, varigenom kostnaderna för statsverket blir betydande.Jag anser det därför rimligt att den som vill delta i sådan prövning fr. o. m.den 1 juli 1972 får erlägga en avgift om . Avgifternaför särskild prövning och fyllnadsprövning bör redovisas särskilt som inkomstpå driftbudgeten under uppbörd i statens verksamhet. Maj:t bör inhämtariksdagens bemyndigande att meddela de bestämmelser som fordras för att sådanaavgifter skall kunna tas ut vid skolor under inseende. Jaghemställer att Kungl. 1) medge att reservationsanslagetKommittéer m. m. under åttonde huvudtiteln får tas i anspråk under budgetåret1972/73 för försöksverksamhet med vuxenutbildning, 2) godkänna av mig i detföregående förordade ändringar av det stathga stödet till studiecirkelverksamheten, 3) godkänna vad jag i detföregående förordat i fråga om organisationen för studie- och yrkesvägledningsamt om elevantalet inom den kommunala vuxenutbildningen, 4) bemyndiga Kungl. Ma]:t att ienlighet med vad jag förordat i det föregående utfärda erforderligabestämmelser om avgift för särskild prövning och fyllnadsprövning, 5) godkänna vad jag i övrigtförordat i fråga om fortbildning av lärare, pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete, löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet ochvidareutbildning av mellanstadielärare. Prop.1972: 26 83 7 Anslagsberäkningar för /73 Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna 1970/71 Utgift 87 132 393 1971/72 Anslag 130000000 1972/73Förslag 165 000 000 gymnasial vuxenutbildning omfattar enligt beslutav riksdag (prop. 1967:85, SU 1967:117 och 129, 2LU 1967:45, rskr1967:277 och 290) utbildning motsvarande läroplanerna för grundskolanshögstadium, , gymnasiet och yrkesskolan. Statsbidrag utgår med 100 %av utgifterna för löner till lärare och skolledare. Bestämmelser omutbetalningar har meddelats i kungörelsen (1971: 424) om och stadigvuxenutbildning. Överstyrelsens anslagsberäkning för /73framgår av följande sammanställning. Lönekostnadspälägg m. m............. 26 488 000 Gymnasieskolkurser....................... 107 936 000 Grundskolekurser.......................... 65 100 000 Skolledare m. m............................. 13 028 000 Kostnader för intagning av elever. . 3 460 000 Tekniska stödåtgärder................... .... 250 000 Reseersättningar åt vissa lärare i allmänna stödområdet ............................... ...... 75 000 Preparandkurser i svenska för invandrare .. 2 600 000 För budgetåret1972/73 räknar man med en ökning av gymnasieskolkurserna . Beträffandegrundskolkurserna uppskattar ökningen av elevantalet till ca30 %. För budgetåret1972/73 beräknar medel för 40. tjänster som rektor och 40tjänster som studierektor vid särskilda skolenheter samt 300 arvodestjänstersom studierektor. Dessutom föreslår överstyrelsen att sammanlagt 320arvodestjänster som huvudlärare inrättas vid de särskilda skolenheterna. Maj:tsbeslut bör verka för avveckling avskolformen teknisk aftonskola, dock under förutsättning att jämförbarautbildningsalternativ skapas inom den kommunala vuxenutbildningen. Sedanfackskola införts på samtiiga gymnasieorter är de tekniska aftonskolorna tillstörsta delen helt eller delvis av- 1972: 26 84 vecklade.Sålunda förekommer /72 ingen intagning av elever i terminskurs 1.Antalet elever vid skolorna /73 uppskattar överstyrelsen tillca 2 400. Överstyrelsen föreslår atträtten att i tjänsten inräkna tjänstgöring inom vuxenutbildningutsträcks att gälla generellt för alla lärare inom ungdomsutbildningen. För att underlätta förinvandrare att delta i vuxenutbildningen föreslår att inomden kommunala vuxenutbildningen får anordnas preparandkurser i svenska förinvandrare. Jagdelar mening om att utbildningskapaciteten vid de kommunalaskolorna behöver utvidgas. Av beräkningstekniska skäl räknar jag dock med ettnågot lägre ökningsbelopp än . Förslagen om arvodestjänstersom huvudlärare samt om preparandkurser för invandrare är jag inte nu bereddatt tillstyrka. Jag hemställer att Kungl. atttill Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna för /73under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 121043 293 1971/72 Anslag 130 000 000 1972/73 Förslag 165 000 000 Enligtbestämmelserna i kungörelsen (1963: 463) om statsbidrag till det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet (omtryckt 1970: 329, ändrad 1971: 341) utgårstatsbidrag till studiecirklar i allmänhet med högst av de bidragsgrundandekostnaderna. Bidragets storlek bestäms av följande regler. Förallmän studiecirkel kan bidraget till kostnaderna för ledare och studiematerielför varje studietimme utgöra högst , varav högst . för ledararvode.Statsbidrag kan i allmänhet inte utgå vid varjesammankomst. Medverkar expert eller fackman i allmän studiecirkel, som han ejtillhör, utgår statsbidrag till kostnaderna för arvode, resekostnadsersättningoch traktamente till högst . för varje studietimme. Förstudiecirkelverksamhet i vissa ämnen och på en nivå som svarar mot högstgrundskolans årskurs 9 utgår ett tilläggsbidrag av högst . Bidraget får användas till kostnader för såväl ledararvode som studiemateriel.Bidrag till dessa cirklar kan utgå 1972: 26 85 av verifierade kostnader för ledararvode och studiemateriel,dock högst med . För universitetscirkel kan bidraget till kostnaderna för ledararvodeoch studiemateriel utgöra högst . för varje studietimme, varav högst 60kr. kan avse ledararvode. För /73 räknar med enfortsatt ökning av antalet allmänna studiecirklar, varvid även ökning avantalet prioriterade studiecirklar kan förväntas. Likaså beräknas antaletuniversitetscirklar fortsätta att öka. Antalet statsbidragsberättigade studiecirklar har ökatmycket starkt . /70 uppgick antalet till ca 158 000och 1970/71 till ca 162 000. Samhällets stöd har varit av stor vikt för dennasnabba ökning. har statsbidragen förbättrats. Besluthärom har fatiats vid 1963, 1964, 1965, 1967 och riksdagar. Jag har idet föregående redogjort för det stora intresse som visats för de s. k.prioriterade studiecirklarna och därvid också mittförslag om att höja statsbidraget till denna del av studiecirkelverksamhetenmed . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till studiecirkelverksamhet för budgetåret1972/73 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av165 . 1970/71 Utgift 8 400 000 1971/72 Anslag 8900000 1972/73 Förslag 9 400 000 Enligt de principiella grunder som godtagits av (prop. 1963: 36, SU 1963: 74, rskr 1963: 190) utgår bidrag till avskolöverstyrelsen godkända studieförbund (f. n. elva). Bidraget utgår delstill organisationskostnader, dels till kostnader för pedagogisk verksamhet. Bidraget till organisationskostnaderna skall fördelasmellan studieförbunden med hänsyn dels till kostnaderna förstudiecirkelverksamhet, dels till den bidragsberättigadestudiecirkelverksamhetens geografiska spridning. Till de poster som får beaktasvid beräkningen av detta bidrag hör utgifterna för instruktörer och centralt anställd personal Prop.1972: 26 86 även den personal som sysslar med pedagogiska uppgifter , förbundsledningenslokaler, internationella förbindelser, instruktions- och inspektionsresor,konferenser och studiepropaganda. Bidragettill pedagogisk verksamhet skall fördelas mellan förbunden i proportion tiUgenomsnittliga antalet statsbidragsberättigade studietimmar under de tresenaste verksamhetsåren. Bidraget skall användas för åtgärder av pedagogisknatur inom studiecirkelverksamheten, i första hand till utgifter för utbildningav ledare för studiecirklar, framställning av studiemateriel och pedagogiskahjälpmedel, anskaffande av apparater för pedagogiskt bruk samt pedagogiskförsöksverksamhet. /68 utgår ett särskilt belopp till studieförbundens pedagogiskaverksamhet bland handikappade. Medlen skall fördelas mellan studieförbundenmed hänsyn till deras insatser för att utveckla studiehjälpmedel ochstudiemetoder för handikappade. Överstyrelsen föreslår attbidraget till studieförbundens organisationskostnader höjs med 500 000 kr.till 4,9 milj. kr. För att minska kursavgifternaför handikappade cirkeldeltagare, som behöver särskilda läromedel, och för attstimulera produktion av sådana läromedel föreslår ettsärskilt bidrag på . till produktion av studiematerial förhandikappade. Jagförordar att anslaget höjs med . från 8,9 milj. kr. till 9,4 milj.kr. Jag har därvid beräknat 4,7 milj. kr. till organisationskostnader, 4,1milj. till pedagogisk verksamhet, . till pedagogisk verksamhetför handikappade och . till produktion av studiematerial förhandikappade. Jaghemställer att Kungl. atttill Bidrag till studieförbund för /73 under åttonde huvudtitelnanvisa ett anslag av . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Prop.1972: 26 87 2 Nuvarande utbildningsvägar för vuxna 5 2.2 Statlig vuxenutbildning 7 2.5 Kurser i radio och television 9 2.7 Eftergymnasial vuxenutbildning 11 2.10 Statlig personalutbildning 15 2.11 Svenska kommunförbundetsutbildningsverksamhet 16 2.12 Svenska landstingsförbundetsutbildningsverksamhet 17 2.13 Utbildningen inom det privatanäringslivet 19 3 Utredningslägetpå vuxenutbildningens område 20 3.1 Framlagda förslag 20 3.2 En strukturell översikt övervuxenutbildningen i 21 3.5 tv och radio 4 Förslagpå vuxenutbildningens område m. m. 4.2 vuxenutbildning m. m. 4.2.2 Studie- och yrkesorienteringinom vuxenutbildning 45 4.2.3 Fortbildning av lärare inomvuxenutbildningen 46 4.2.4 Övriga förslag 48 4.3 Vuxenpedagogiskforskning och utbildning 49 4.3.1.1 Forsknings- ochutvecklingsarbete 49 4.3.1.2 Utbildning i vuxenpedagogik 52 4.3.1.3 Dokumentation och information 54 4.3.1.4 Organisatoriska frågor 55 4.3.2.1 Allmänna synpunkter 57 4.3.2.2 Forsknings- ochutvecklingsarbete 58 4.3.2.3 Utbildning i vuxenpedagogik 59 4.3.2.4 Dokumentation och information 60 4.3.2.5 Organisatoriska frågor 61 4.4 Vidareutbildning av mellanstadielärare m. m. 4.4.1 Gällande bestämmelser 62 5.5 Pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete 77 5.6 Vidareutbildning avmellanstadielärare 79 5.7 Övriga förslag 81 7 Anslagsberäkningar för /73 83 TRYCKERIBOLAGET iVAR H/.