prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Däremot har tills vidare aktiveringen av den s. k. extra-budgeten samtåterbetalningen av de ovan nämnda medlen till delstaterna och kommunernaskjutits . Mot bakgrund av vad som ovananförts kan en uppbromsning av avmattningen i ekonomin väntas från våren 1972.Den privata konsumtionen bör tillsammans med den offentliga konsumtions- ochinvesteringsefterfrågan vara tillräckligt stark att första halvåret 1972motväga investeringsrecessionen. Även bostadsbyggandet kan väntas bidra härtill.De konjunkturstimulerande åtgärder som beslutats med verkan från juni 1972kan förutses bidra till en inhemsk efterfrågetillväxt tillräckligt stark attskapa en vändning i lagercykeln. Nedgången i kapacitetsutnyttjandet skulledärför kunna begränsas, varför en vändning uppåt för de privata investeringarnatorde ligga inom räckhåll före utgången av året. Mot denna bakgrund borde ettmera allmänt uppsving i den västtyska ekonomin komma till stånd under senaredelen av 1972 eller . över kanbruttonationalproduktens tillväxt knappast beräknas överstiga 2 o/o. Därmedskulle gapet mellan potentiell och faktisk produktionstillväxt vidgas från1971, varför arbetslösheten i genomsnitt kommer att ligga högre änåret innan. Den privata konsumtionen väntas öka med inemot 3 "/o, medande privata fasta investeringarna troligen kommer att minska i volym 1972.Särskilt Bil.1 Reviderad nationalbudget för 47 ogynnsam väntas utvecklingen bli förmaskininvesteringarna. Däremot kan en mindre ökning förutses förbostadsbyggandet. Den offentliga sektorn beräknas expandera lika snabbt som1971 vad beträffar konsumtionen, medan en kraftig uppgång i tillväxten kanfömtses på investeringssidan. På gmnd av den låga inhemska ekonomiskaaktiviteten beräknas importtillväxten minska ytterligare, trots denuppskrivning av D-marken med i genomsnitt 5,5 0/0 som skedde i december 1971.Även exporten väntas visa en svag utveckling . Speciellt gäller dettaandra halvåret när växelkursförändringen hunnit få effekt även påhandelsvolymen. Någon omsvängning av bytesbalansens saldo torde sålunda intevara att vänta 1972. Den franska ekonomin uppvisade 1971 en fortsatt starktillväxt, även om den mattades något . Industriproduktionenökade med närmare 6 0/0. Den privata konsumtionen var den mest expansivafaktorn på efterfrågesidan, medan investeringstillväxten blev lägre än 1970.Detta förhållande accentuerades och tog sig bl. a. uttryck ien kraftig minskning av kapacitetsutnyttjandet inom in-vesteringsvaruindustrin.Trycket på arbetsmarknaden lättades avsevärt under loppet av året, medåtföljande ökning av arbetslösheten. De ihållande prisökningarna tvingade dockregeringen tUl försiktighet med ef-terfrågestödjande åtgärder. Totalt blevproduktionsvolymens tillväxt 1971 ca 5,5 0/0, vilket var en av de högsta iVästeuropa. Den ekonomiska politiken har, sedan den lättades underandra , förblivit relativt expansiv. Kreditpolitikens utformninghar bestämts med hänsyn till dels tillströmningen av externt spekulativt kapitaloch dels de fortsatt kraftiga prisstegringarna i ekonomin. Å ena sidan har detsålunda varit nödvändigt att inte låta avkastningen på penningmarknadenöverstiga i första hand eurodollarräntan, medan det å andra sidan krävts attkreditkostnaderna hållits tillräckligt höga för att förhindra en alltför snabbkreditexpansion. Den statliga budgetpolitiken beräknas ha bidragit med drygthälften av den inhemska efter-frågetillväxten. För en närmare redogörelse förde ekonomisk-politiska åtgärderna hänvisas till den preliminäranationalbudgeten . De nominella löneökningarna beräknas ha uppgåtttill i genomsnitt 12 0/0, vilket är i nivå med ökningarna de två föregåendeåren. Bland annat som en följd av att läget på arbetsmarknaden lättades avsevärtfrån sommaren, avtog dock lönernas ökningstakt . Trots atthushållens sparkvot förblev hög och prisnivån steg med inemot 6 0/0 ökadesålunda den privata konsumtionen med 6 0/0 i volym, eller merän 1970. Investeringstillväxten i den franska ekonomin var relativthög 1971, eller ca 5 0/0. Jämfört med 1970 innebar det dock en minskning avtill- Störst har tillväxtens nedgång varit inom den privatasektorn speciellt inom investeringsvamindustrin. Däremot uppvisade deoffentliga investeringarna en fortsatt stark ökning, vilket tiU en del var ettuttryck för en konjunkturstimulerande budgetpolitik. Bostadsbyggandet låg kvarpå en i stort oförändrat hög nivå, fast ett uppsving synes ha inletts motslutet av 1971. På samma sätt innebar en återhämtning förlagerinvesteringama. Särskilt märkbart var detta på råvamsidan, med motsvarandeförskjutning i handelsbalansutvecklingen . Den franska utrikeshandelnresulterade i ett handelsbalansöverskott på ca 1971,jämfört med ett överskott på 1970. Exporten utveckladessärskilt gynnsamt , medan uppvisadeen lägre exporttillväxt. Detta torde till stor del förklaras av successivttilltagande stagnationstendenser i flera av viktigasteavnämarländer. Det kan härvid nämnas att tar inemot 25 o/o av denfranska exporten. Totalt ökade exporten med 15 o/o i värde och 8,5o/o i volym. Importen uppvisade en motsatt utvecklingsprofil med envolymmässig nedgång . sköt dockimporttillväxten fart främst på grund av lager justeringar och uppgick till drygt 11 »/o räknat på importvärdet. Volymtillväxten stannadevid 7 o/o. Trots det kraftigtförbättrade resultatet från varuutbytet med omvärlden , noterades enfördubbling av det franska bytesbalansunderskottet, vilket uppgick tilldrygt . Till stor del berodde denna försämring på tillfälligafaktorer som kraftigt påverkade tjänsteutbyte med utlandet. Särskiltmärkbar blev den franskalgeriska kontroversen om oljan. somvinsthemtagningen från minskade, påverkades sjöfartsnettot märkbartgenom omläggningen av de franska oljeinköpen. Huvudintrycket att det s. k.saneringsprogrammet givit önskat resultat kvarstår således.Utvecklingen av varuutbytet tyder på att de franska exportörerna kanskeännu inte fullt utnyttjat hela det förbättrade konkurrensutrymme som skapades1969. Ibörjan av 1972 pekade flera konjunkturindikatorer på att en markerad dämpningskett av den ekonomiska aktiviteten. Sålunda hade or-derstockama sjunkitkraftigt inom exportindustrin och nedjusteringar företagits av företagensinvesteringsplaner . Vidare hade arbetslösheten fortsatt att stigafrån . Någon dämpning av prisstegringstakten synesemellertid inte ha inträtt. Ettuppnående av en tillväxt för den totala produktionen om 5 o/o, som officielltangivits i den preliminära budgeten , verkade därför vid årsskiftetutom räckhåll utan att ytterligare stimulansåtgärder vidtogs. I januari 1972uppföljdes sålunda den lättnad som skett av Bil.1 Reviderad nationalbudget för 49 penningpolitikeni med en diskontosänkning från 6,5 till 6 0/0. Åtgärden väntas,förutom dess psykologiska betydelse för det ekonomiska klimatet, innebära enmer direkt stimulans för byggnadsverksamheten. Vidare företogs en omläggningav uppbörden av mervärdeskatt, vilket medför en likviditetsförstärkning avengångskaraktär i företagssektorn med ca . Ursysselsättningssynpunkt viktiga åtgärder var beslutet om omfattandetidigareläggningar av offentliga investeringar samt investeringar i statligaföretag. Detta väntas belasta budgeten med ca , vilket motsvarar ca 0,5 0/0 av bruttonationalprodukten.Ytterligare kreditlättnader vidtogs . sänktes vidarediskontot ännu . Underfömtsättning att de vidtagna åtgärderna, om det visar sig nödvändigt,kompletteras med ytterligare efterfrågestimulans väntas den privatakonsumtionen öka med ca 5 0/0 1972. Genom den kraftiga expansionen avoffentliga investeringar samt investeringar i statliga företag väntas detotala fasta investeringarna, trots en svag utveckling inom den privatasektorn, öka i ungefär samma takt som 1971. Lagerinvesteringarna förutses geett endast måttligt tillskott till den inhemska efterfrågan. Denfranska valutans värde sänktes genom Washington-överenskommelsen med igenomsnitt ca 10/0 jämfört med läget . (Att francen trots oförändratguldvärde nedvärderades med ungefär lika mycket som exempelvis den svenskakronan, förklaras av den franska utrikeshandelns relativt starka inriktning påVästtyskland.) Tillsammans med ännu icke utnyttjade konkurrensfördelar förfranska exportörer kan detta väntas leda till en gynnsam utveckling avutrikeshandeln. Ökningen av exportvärdet 1972 kan uppskattas till närmare 100/0, medan ökningen av importvärdet väntas bli någon procentenhet lägre.Därmed skulle en omsvängning av bytesbalanssaldot möjligen ligga inom räckhåll. Denitalienska ekonomin karakteriserades 1971 av nästan total stagnation, vilketbl. a. tog sig uttryck i en minskning av industriproduktionen med inemot 3 0/0jämfört med . Orsakerna står närmast att finna på efterfrågesidan, där denprivata konsumtionen uppvisade en mycket måttlig tillväxt. De fastabruttoinvesteringarna minskade med drygt 5 0/0. Även lagerutvecklingen verkadei depressiv riktning och förklarar ungefär hälften av nedgången i den totalaproduktionens tillväxt. Exporten däremot utgjorde en klart positivtillväxtfaktor. Bmttonationalprodukten ökade 1971 med drygt 0,5 0/0, jämförtmed en ökning på ca 5 0/0 1970. Denekonomiska politiken fick under loppet av 1971 en alltmer ex- 1972: 90 50 Tonvikten lades därvid på åtgärder som kunde åstadkomma envändning i den ogynnsamma investeringsutvecklingen, vilket också i viss meninglyckades. Sålunda ökades investeringarna i statsägda företag med ca 25 o/o ochi övrig statlig verksamhet med inemot 10 o/o. Denna kraftiga satsning kundedock inte på grund av stora minskningar för bostadsbyggandet och de övrigaprivata investeringarna förhindra ett fall i de totala fasta investeringarnamed drygt 5 o/o 1971. Dock synes en vändning för bostadsbyggandet, liksom förlagerinvesteringarna, ha inträtt . Trotsden låga aktivitetsnivån i ekonomin 1971 fortsatte priser och löner att ökarelativt kraftigt. Konsumentpriserna steg med 4,7 o/o, medantimlöneökningen inom industrin kan uppskattas till ca 13 o/o. En vissavmattning av ökningstakterna noterades emellertid under senare delen av året.Genom den osedvanligt höga sparkvoten 1971 samt nedgången av antalet arbetadetimmar stannade dock den privata konsumtionstillväxten vid ca 2,5 o/o 1971,vilket är mindre än ökningen 1970. Somen följd av främst den svaga konsumtionstillväxten och de depressivt verkandelagerrörelserna förstärktes den externa balansen kraftigt . Sålundaminskade importen med 3,5 o/o medan exporten ökade med 7 o/a i volym, ochtrots en viss försämring av bytesförhållandet med utlandet halveradeshandelsbalansunderskottet . Varuutbytet tillsammans med ettförbättrat tjänsteutbyte resulterade i ett bytesbalansöverskott 1971motsvarande , jämfört med ett överskott om knappt 1miljard 1970. Detfinns tecken som tyder på att den recessionstrend som synes ha inletts redanefter de omfattande strejkerna stoppades sista kvartalet 1971. Envändning uppåt noterades för såväl lagercykeln som för industriproduktionen.Med den expansiva inriktning den ekonomiska politiken givits, kan denuppåtgående trenden väntas bli varaktig och successivt vinna i styrka underloppet av 1972. Bruttonationalproduktens tillväxt beräknas likväl inteöverstiga 3,5 o/o för . Detviktigaste bidraget till den ekonomiska återhämtningen väntas komma från denoffentliga sektorn (inkl. statsägda företag). Statsbudgeten harunderbalanserats med ett belopp motsvarande ca 2 o/o avbruttonationalprodukten, och den offentliga sektorns köp av varor och tjänster1972 beräknas bidra med ungefär hälften av den inhemska efterfrågans tillväxt. Detotala fasta investeringarna beräknas öka med 2 o/o 1972 efter den kraftiganedgången . De privata investeringarna väntas visserligen fortsätta attminska om än i avsevärt lägre takt. För bostadsbyggandet förutses enomsvängning till en expansiv utveckling . De offentliga,investeringarna och investeringarna i stats- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 51 ägdaföretag, vilka tillsammans svarar för över 40 o/o av den totala investeringsvolymen,beräknas öka med 9 respektive 13 o/o. Vidare förutses en kraftigefterfrågestimulans komma från ett uppsving i lagerinvesteringarna. Bl.a. som en följd av att övergången till mervärdeskatt återigen uppskjutits /1973 kan konsument-prisökningen 1972 väntasligga i nivå med ökningen 1972. Trots att en i det närmaste oförändrad tillväxtfömtses för hushållens inkomster , väntas den privata konsumtionen ökanågot snabbare än 1971. En anledning härtill är att den onormalt högasparkvoten beräknas sjunka till en mer normal nivå. Valutauppgörelseni beräknas ha inneburit en nedskrivning av den italienskavalutan med i genomsnitt 1 o/o jämfört med läget . Detta motsvararungefär den förändring som kom till stånd vid flytande växelkurser hösten 1971och kan inte väntas få någon avgörande betydelse för Italiensbetalningsutveckling . Viktigare synes vara att de påtagligakapäcitetsbegränsningar som hållit tillbaka exporten nuförsvunnit. Importutvecklingen kan väntas kraftigt påverkas av återhämtningenför industriproduktionen och lagerinvesteringarna. Tillväxten av exporten ochimporten, som värdemässigt beräknas uppgå till 10 respektive 6 o/o, väntasresultera i en ytterligare förstärkning av den externa balansen 1972. Trotsatt den totala produktionens tillväxt beräknas öka successivt 1972, innebärprognosen ett minskat ianspråktagande av kapacitetsutrymmet i ekonomin. Enfortsatt ökning av arbetslösheten framstår således som trolig. Ett faktum somdock gör utvecklingen det närmaste året osäker, är de föreståendelöneförhandlingarna för hälften av landets industriarbetare . En upprepningav den "heta hösten" frän 1969, när av omfattandestrejker åtföljdes av ett helt års oro på arbetsmarknaden, skulle åtminstonei ett kortare perspektiv få svårartade följder för den italienska ekonomin. Tillväxteni den inhemska resursförbrukningen i dämpades ytterligare under 1971och förbrukningen växte då långsammare än den sammanlagda produktionen. Då enavsevärd exportuppgång inträffade kunde en förhållandevis kraftigförstärkning ske av den yttre balansen efter de stora underskott som uppkomunder 1969 och 1970. Det lättade inhemska efterfrågeläget 1971 åtföljdes dockinte av en motsvarande stabihsering av pris- och kostnadsutvecklingen, vilkenfortfarande vid slutet av 1971 var kraftigt stigande. Vid oförändrade priserskulle underskottet i handelsbalansen , enligt beräkning ha sjunkit med ca2 men , en mycket ofördelaktig förändring avbytesförhållandet medförde att 1972: 90 52 denfaktiska förbättringen i löpande priser endast blev hälften så stor. Församtliga löpande betalningar stannade förbättringen vid ca 700 miljoner danskakronor och underskottet uppgick därmed till ca 3 300 miljoner. internationellalikviditet förbättrades kraftigt huvudsakligen som följd avoffentlig kapitalimport. Sålunda ökade valutareserven med 1,9 miljarder danskakronor oktober 1971januari 1972. Importprisema beräknas1971 ha stigit med ca 6 o/o och exportpriserna med knappt 3 o/o. Försämringeni bytesförhållandet ägde mm och förorsakades främst aven stegring i oljepriserna som exportpriserna på animaUskajordbruksprodukter försvagades. inträffade en påtagligförbättring i bytesförhållandet. Prisstegringsimpulsernautifrån torde ha varit en starkt bidragande orsak till attkonsumentprisökningen blev så hög som nära 6 o/o. Även från hemmamarknaden varincitamenten för prishöjningar stora, då timförtjänsten inom industrin under detre första kvartalen 1971 steg med 13,8 o/o. Den prislag som råder sedan april1971 och som avlöste ett tidigare prisstopp torde dock ha mildratlöneökningamas genomslag i höjda priser. Enligt prislagen är det nämligennormalt inte möjligt att basera prisökningen på icke avtalsmässigalönehöjningar. Kombinationen av kraftigtstigande lönekostnader och som följd av prislagen begränsade prisstegringar påinhemska produkter beräknas ha lett till en starkt försämrad vinstutvecklingför den danska industrin. minskade sysselsättningen inom industrin.Från oktober 1970 till oktober uppgick nedgången till 4,0 o/o räknat iantal sysselsatta och 6,5 o/o i antal arbetstimmar. Vid ingången till 1972pekade tillgängliga konjunkturindikatorer på en fortsatt dämpad inhemskaktivitet. Enligt konjunkturbarometern för industrin var en obetydlig uppgång iproduktionen och en fortsatt nedgång i sysselsättningen att vänta för förstakvartalet . Barometern visade också att orderingången från hemmamarknadenavtog men var stigande från exportmarknaden. Investeringsefterfrågan föreföllstiga något . Inom byggnads- och anläggningsverksamhetenvar bilden negativ med en fortsatt nedgång i såväl produktion somsysselsättning. På arbetsmarknaden hadeantalet lediga platser sjunkit till under 3 000, det lägstatal som registrerats för denna statistik. Arbetslösheten steg kraftigt underandra kvartalet 1971 för att därefter stabiliseras med normal säsongmässiguppgång . uppgick arbetslösheten till 6,2 o/oav antalet ar-betslöshetsförsäkrade, att jämföra med 4,9 o/o vid samma tidpunkt1970. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 53 Denekonomiska politiken 1972 kommer att bibehålla sin strama prägel. Den statligabudgeten beräknas för budgetåret april 1972mars 1973 ge ett kassaöverskott på2,att jämföra med ett beräknat överskott på 1,3miljarder föregående budgetår. Även kreditpolitiken kommer att föras eftersamma linje som tidigare, vilket innebär att bankernas utlåningsvolym också1972 kommer att växa långsamt. Diskontosänkningen från 7 1/2 till 7 o/o ibörjan av var en anpassning till den internationellaränteutvecklingen och kan inte betraktas som någon omläggning avkreditpolitiken. För kapitalförsörjningen 1972 får det statliga finansiellasparandet och kapitalupplåningen från utlandet en viktig betydelse. Då vidaresjälvfinansieringen inom industrin sannolikt kraftigt minskat ,torde styr-ningsmöjlighetema och därmed effektiviteten i kreditpolitiken kunnaökas . Prognoser från dansksida visar på en oförändrat stor total produktionstillväxt 1972, eller ca 3,5o/o, och en något snabbare inhemsk ef-terfrågeexpansion än 1971. Denna beräknaskomma från investeringssidan där en ökning om 4 å 5 o/o förutses, att jämföramed en minskning 1971 med 2 o/o. Omsvängningen i investeringsefterfrågan kanfrämst hänföras till bostadsbyggandet, för vilket man 1972 räknar med enuppgång med ca 10 o/o efter en nedgång 1971 med 3 o/o. Den privata sektornsinvesteringar i byggnader och maskiner väntas hålla sig på samma nivå som1971. Den privata konsumtionstillväxten fömtses även 1972 bli dämpad, 2 ä 2,5Vo. Inomutrikeshandeln räknas med en moderat uppgång i importvärdet, ca 6 o/o, och enbetydligt snabbare expansion av exportvärdet, ca 11 o/o. I dessa prognoserligger ett antagande om en förbättring av bytesförhållandet jämfört med 1971med ca 3 o/o. Underskottet i bytesbalansen 1972 beräknas därmed vara nere i ca2 miljarder danska kronor, vilket innebär en förstärkning på ungefär 1,3miljarder . Beräkningarna inkluderar även effekterna av den i oktober1971 införda importavgiften. Osäkerheten om hur avgifterna kommer att verka ärstor men det har här förutsatts att den inte skulle leda till några störresubstitu-tionseffekter mellan import och inhemsk produktion. Denhär angivna utvecklingen synes vid normala produktivitetstillskott medföra ettrelativt obetydligt ianspråktagande av outnyttjade resurser eller kan medandra ord väntas innebära endast förhållandevis begränsad nedgång avarbetslösheten. LiksomDanmark och upplevde 1971 ett lågkonjunk-turår efter en periodav stark ekonomisk expansion. som den externa balansen och priserna till följd av överhettningen under högkonjunkturen 1970 utvecklades på ettoroväckande sätt, stagnerade 1972: 90 54 Även omfattande strejker inom metall- ochbyggnadsindustrin liksom en kraftigt försämrad exportefterfrågan förskogsprodukter drog ned produktionstillväxten väsentligt.Bruttonationalprodukten ökade 1971 med 1,2 o/o, medan industriproduktionenblev något lägre än 1970. Denekonomiska politiken ställdes mot denna bakgrund inför kompliceradeawägningsproblem: å ena sidan inflation och extern balansrubbning, sommotiverade en restriktiv politik och å andra sidan vikande inhemskefterfrågan, som motiverade en expansiv ekonomisk politik.Bytesbalansproblemen uppträdde först när högkonjunkturens topp passerats, ochde restriktiva åtgärder som sattes in , det s. k. bytesbalanspaketet,bidrog tUl att förstärka den dämpning som redan inletts. En successivomorientering av den ekonomiska politikens inriktning har därefter skett. Deexpansiva åtgärder som på gmnd av den snabba konjunktur-avmattningen vidtogs syftade, liksom räntesänkningen den 1januari 1972, i första hand till att påverka investeringsviljan. Dehuvudsakliga effekterna väntas dock komma till uttryck först . Föratt en ytterligare belastning av den externa balansen skulle undvikasunderlättades vidare en nettoimport av långfristigt kapital.Denna uppgick till ca 1 600 miljoner finska mark, jämfört med drygt 300miljoner 1970. Dentotala efterfrågan hölls 1971 i första hand uppe av den privata och denoffentliga konsumtionen. En bidragande orsak till den fortsatt tämligen starkaprivata konsumtionsefterfrågan var de kraftiga löneökningarna. Effekten häravpå den privata konsumtionsvolymen reducerades dock väsentligt avprisökningarna, vilka uppgick till 8,7o/o. Somen följd av den internationella konjunkturavmattningen minskade den finskaexportvolymen 1971. Även importvolymen var något lägre än 1970. Importvärdetökade med 6 o/o, medan ökningen av exportvärdet stannade vid 2 o/o.Handelsbalansens underskott ökades därigenom med ca 450 miljoner finska markoch uppgick till 1 850 miljoner. Bytesbalansunderskottet ökade 430miljoner finska mark till 1 450 miljoner. Ibörjan av året bedömdes de ekonomiska utsikterna från officielltfinskt håll pessimistiskt. Sålunda framhölls att exporten inte ökade nämnvärt,att investeringsverksamheten var i avtagande samt att konsumtionsefterfråganväxte endast långsamt. Den publicerade preliminära budgeten för1972 beräknades få en endast svagt stimulerande inverkan på ekonomin. Mot bakgmndav det ansträngda sysselsättningsläget kan det dock väntas att den offentligasektoms efterfrågestimulans, i synnerhet , blirbetydligt större än vad som antagits i budgeten. 1 Revideradnationalbudget för 55 Enligtden finska nationalbudgeten som publicerades väntas de privatafasta investeringarna bli något lägre än 1971. Den privata konsumtionensvolymtillväxt uppskattas till 3,5 0/0, jämfört med 2,4 0/0 1971. En viktigstimulans för den finska ekonomin 1972 särskilt beräknaskomma från ett kraftigt uppsving i exportefterfrågan. förutsessålunda en real exportill-växt med drygt 10 0/0. Trots attbruttonationalproduktens tillväxt beräknas mer än fördubblas jämfört med ,väntas dock arbetslösheten öka väsentligt. Den omfattande avtalsrörelsen våren1972 resulterade i rekommendationer från central nivå om en 7-procentiglönehöjning räknat på helårsbasis. Tillsammans med den priskontrollag som antagitsav bör detta avsevärt underlätta ett uppnående av målsättningen omen lugnare pris- och kostnadsutveckling i den finska ekonomin 1972. Denprovisoriska centralkurs för den finska valutan, som fastställdes i samband medvalutaöverenskommelsen , beräknas ha inneburit en effektivnedskrivning av den finska marken med ca 4 0/0. Den därigenom ökadekonkurrenskraften för finska produkter vid internationell handel tordemedverka till en icke obetydlig förbättring av den externa balansen 1972.Likaledes bör den konjunkturvändning som kan väntas i få en gynnsam inverkan på den finskabetalningssituationen. Dennorska ekonomin 1971 kännetecknades av en fortsatt hög aktivitet.Bruttonationalprodukten ökade med 5 0/0 i volym att jämföra med en uppgång 1970om 3,5 0/0. Den snabbare tillväxttakten i ekonomin 1971 kan dock helt hänförastUl den kraftiga produktionsökning som 1971 rådde inom sjöfarten. Hålls dennasektor utanför stannade produktionsuppgången i vid ca 40/0 1971, ellernära nog densamma som . Bortsettfrån sjöfarten var det i huvudsak inhemsk efterfrågan som bidrog tilltillväxten inom den norska ekonomin.