prop · FV0345 · 1972-12-31 00:00:00 — Majitsproposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition angående vissa organisationsfrågorrörande försvaret; given . Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagdautdrag av protokollet över försvarsärenden, dels föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt, dels bereda tUlfälle taga del av vadföredragande departementschefen anfört. I propositionen lämnas en redogörelse för ett planeratsekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret ochen beredning för långsiktig totalförsvarsplanering. Sekretariatet ochberedningen avses inleda sin verksamhet den . 1 propositionen lämnas vidare en redogörelse för deriktlinjer som Kungl. Maj;t har meddelat för det fortsatta utredningsarbetetrörande krigsmaktens organisation i lägre regional instans. Slutligen läggs i propositionen fram förslag omlokalisering av flygvapnets transport- och målflygorganisationer. Transportflygdivisionenvid flygkår (F 8) i föreslås bli föriagd tUl Östgöta flygflottilj() i . Transportflyggruppen vid flygflottilj (F 7) i Såtenäsblir t. v. kvar där. vid i föresläs bliflyttad till Västgöta flygflottilj (F 6) i Karisborg. Utdrag ur protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , . Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissaorganisationsfrågor rörande försvaret och anför. Inrättande av ett sekretariat för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret Säkerhets- och försvarspolitiska studier I försvarets nya planerings- och budgeteringssystem,vilket redovisades för (prop. 1970:97, SU 1970:203, rskr1970:420), läggs ökad vikt vid långsiktigheten i planeringen. Av störstabetydelse är att planeringssystemet ger det underlag som statsmakterna behöverför att pröva inriktningen av säkerhets- och försvarspolitiken. En viktig del av underlaget för statsmakternasställningstaganden i fråga om utformningen av den svenska säkerhets- ochförsvarspolitiken erhåUs genom studier av den internationella utvecklingen ochav det svenska samhällets förändring. 1 avsevärd utsträckning försiggårforskning och kunskapssamlande av intresse i dessa hänseenden i ohka akademiskasammanhang - autonom grundforskning eller i samband med planeringsverksamhetinom olika samhällssektorer tillämpad forskning. Förslaget i det följandeavser inte att ersätta eller inskränka denna verksamhet, men väl att på ettsystematiskt sätt utnyttja den för försvarsplaneringens behov. I fråga om den internationella utvecklingen syftar densäkerhets- och försvarspolitiska studieverksamheten i första hand till attbygga upp ett kunskapsunderlag som tecknar grundläggande drag i utveckhngen ipolitiskt, tekniskt, mUitärt, ekonomiskt och socialt avseende. Studierna bör istort inriktas på studier av denallmänna utvecklingen i den internationella miljön i syfte att få undedag förbedömningar av alternativa utvecklingar som kan leda till yttre hot motSveriges säkerhet, analys av konfliktskapanderesp. stabiliserande faktorer i den yttre miljön som kan tjäna som underlag förbedömningar av krigsrisker, framtagande av skUdatyper av angreppsfall och krisfaU som underlag för planeringen, analys avutvecklingar i den intemationeUa miljön som i andra avseenden än genomangreppsfall och krisfall kan ställa krav på vårt försvar. Studierna av det svenska samhällets förändring syftar tillatt beskriva den utveckling inom landet som är av betydelse för försvarsplaneringen.Även här gäller det i första hand att samla kunskap om framtiden. Studier ochprognosverksamhet rörande utvecklingen på skUda samhällsområden bedrivs i dagav en rad olika myndigheter och institutioner. För försvarsplaneringen är det angelägetatt resultaten av denna verksamhet kan tas tUl vara genom att relevantinformation samlas in, utvärderas och i förekommande fall kompletteras. På såsätt kan studierna belysa de restriktioner och möjligheter isamhällsutvecklingen som inverkar på försvarsplaneringen liksom den grad avsårbarhet som kan komma att utmärka det svenska samhället. Studierna av samhällsutvecklingen bör i stort inriktas på samhällsekonomiskaaspekter på försvaret, analys avsambandet mellan svensk och internationell utveckling av ekonomi och näringslivav betydelse för svensk säkerhets- och försvarspolitik, analys avsvensk samhällsutveckling näringslivsstrukturer, befolkningsförändringar, boendeförhållanden,hälso- och sjukvård, kommunikationer, utbUdningsväsende m. m. - av betydelseför planeringen av totalförsvaret, underlag föranalys av det svenska samhäUets sårbarhet för ohka betvingelsemetoder. Erfarenheter av hittUlsvarande studieverksamhet a. som ett led i förberedelserna för införandet av detnya planeringssystemet för försvaret uppdrog Kungl. Maj:t under åren 1967-1969åt överbefälhavaren, och överstyrelsen för ekonomisktförsvar att bedriva studier av den internationella utveckhngen. Tre utredningartUlsattes, nämUgen krigsmaktens mUjöutredning (KMU), befolkningsskyddets mUjöutredning(BMU) och det ekonomiska försvarets miljöutredning (EMU). Det stod från början klart att dessa studier måste fåkaraktär av försöksverksamhet och att den mer definitiva formen för arbetetsbedrivande måste anstå tills erfarenheterna av försöksverksamheten haderedovisats och utvärderats. De bedrivna studierna har kännetecknats av deinitialsvårigheter som alltid är förknippade med försöksverksamhet. Arbetet hardock i stort sett kunnat utföras enligt givna direktiv och uppgjorda planer. En svaghet i det hittillsvarande studiearbetet har varitden organisatoriska uppläggningen, som blev en följd av attutredningsuppdragen av olika skäl måste läggas på de myndigheter som äransvariga för resp. delar av totalförsvarsplaneringen. Samordningen avutredningsverksamheten har skett genom personalunioner, utbyten av arbetsresultatoch mera informeUa kontakter. Organiserade studier av den svenska samhäUsutveckUngeningick inledningsvis inte i de försöksvis bedrivna studierna. 1* 1972. 1 saml Nr 45 främst från studieverksamheten inom EMU och BMU,understryker emellertid behovet av en vidgad studieverksamhet av detta slag. HittUlshar vissa samhällsstudier bedrivits inom EMU i samråd med överbefälhavaren, civUförsvarsstyrelsenoch . En särskUd arbetsgrupp har redovisat enförsta rapport. En viktig slutsats är att en sådan studieverksamhet börtillmätas stor vikt och samordnas med studier av den internationellautvecklingen. Förslag till ny organisation Med hänsyn dels tUl statsmakternas ansvar för utformningoch inriktning av säkerhets- och försvarspolitiken, dels tiU erfarenheterna avden hittUlsvarande försöksvis bedrivna studieverksamheten framstår det somangeläget att skapa en fastare organisation för denna verksamhet. Alla deuppgifter som inryms i den här aktuella studieverksamheten bör emellertid intelösas inom ramen för en permanent organisation med fast anställd personal.Liksom hittUls måste fackkunskap, som enligt gällande instruktioner skallfinnas vid myndigheter och institutioner, även förmedlas tUl enorganisation av här angivet slag av dessa myndigheter och institutioner. Enviktig utgångspunkt för studieverksamheten bör därför vara att fackkunskaperinhämtas där de redan finns eller där de bäst kan byggas upp. Den permanentaorganisationen bör bl. a. av detta skäl i huvudsak begränsas till enutredningsorganisation. Mot bakgmnd av vad jag här har anfört avser jag attföreslå Kungl. Maj:t att ett sekretariat för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret inrättas inom försvarsdepartementet.Sekretariatet bör inleda sin verksamhet den . Skapandetav permanenta resurser gör det möjligt att samla kvalificerad sakkunskap medöverblick över pågående och planerad studieverksamhet. Sekretariatet bör varaden instans som svarar för att statsmakterna får önskat underlag för attinrikta planeringen av totalförsvaret. SärskUda referensgmpper för studiernabör inrättas. 1 dessa bör ingå företrädare för berörda departement ochmyndigheter inom totalförsvaret. Med hänsyntUl den eftersträvade helhetssynen på totalförsvaret ställs höga krav på ensamordnad totalförsvarsplanering inom Kungl. Under det senaste decenniethar denna samordning vad gäUer främst budgetfrågor, administrativ beredskapsamt operativ beredskap och övningar successivt byggts ut, i första hand inomramen för verksamheten inom försvarsdepartementets samordningsavdelning ochförsvarsrådet. Den långsiktsplanering som det nu är fråga om har emellertid istor utsträckning den karaktären och omfattningen att den inte lämpligen börinordnas i övrig samordningsverksamhet. För att åstadkomma erforderligsamordning av den långsiktiga planeringen avser jag därför föreslå Kungl. Maj:tatt en beredning för långsiktig totalförsvarsplanering inrättas inom Kungl. Jag anser att i beredningen bör ingå kabinettssekreteraren resp.statssekreterarna i eller andra företrädare för de närmast berörda departementen ochstatsrådsberedningen. Statssekreteraren i försvarsdepartementet bör utövaordförandeskapet. Sekretariatets karaktär av totalförsvarsorgan medför att iprincip samtliga departement berörs av verksamheten. Sekretariatet bör biträdaberörda departement när det gäller att utnyttja det framtagna underlaget förplaneringen. Denna verksamhet bör samordnas av beredningen. En gmndtanke i det nya planeringssystemet är att ,särskUt dess försvarsutskott, skall få ett aUsidigt underiag för att taställning till säkerhets- och försvarspohtiken. Det är därför av betydelse attriksdagen ges kvalificerad information. Denna information bör avse ävenplaneringsarbetet. Jag vUl i detta sammanhang erinra om att 1970 årsförsvarsutredning enligt sina direktiv skall överväga och lämna förslag omriksdagens roU i det nya systemet för planering och budgetering inom försvaret. För att sålångt möjligt bredda det material som ligger tUl gmnd för den allmänna debattenom försvaret bör det eftersträvas att i högre grad än hittillspublicera sådant underiag som är väsentligt för totalförsvarsplaneringen. Dethär föreslagna sekretariatet kommer att erbjuda SärskUda möjligheter i dettahänseende. 1 samband med att sekretariatet inrättas kanförsvarsdepartementets enhet för säkerhetspolitik och långsiktsplanering utgåur organisationen (prop. 6 s. 23). Därvid kan departementetstjänster i viss mån disponeras om. Sekretariatet bör omfatta chef, fyra övrigahandläggande tjänstemän och erforderlig biträdespersonal. Jag hemställer att Kungl. att taga del av vad jag anfört om inrättandet av ettsekretariat för säkerhetspohtik och långsiktsplanering inom totalförsvaret samten beredning för långsiktig totalförsvarsplanering. Krigsmaktens organisation i lägre regional instans m.m. Maj:t åt överbefälhavaren att isamråd med försvarets fredsorganisationsutredning och under medverkan avförsvarsgrenscheferna, försvarets centrala förvaltningsmyndigheter samordna pågående och planerade utredningarom krigsmaktens organisation m. m. i lägre regional instans. Maj:t vidare åtöverbefälhavaren att i samråd med lämnaförslag tUl och vidta de åtgärder som behövs för att under perioden1972/73-1976/77 minska antalet anställda inom krigsmakten. 1 promemorianförutsätts att personalminskningarna skall ske bl. a. genom att organisationeni lägre regional och lokal instans ändras. har överbefälhavaren bl. a. redovisatresultaten av hittUls gjorda försök och överväganden med anledning av uppdragetrörande organisationen m.m. i lägre regional instans. Överbefälhavaren harvidare föreslagit principer för inriktningen av det fortsatta arbetet ochtidsplan för detta arbete. Som bakgrund för sina principiella överväganden ochförslag anför överbefälhavaren att nuvarande former för lägre regional ledninginte i och för sig motiverar några genomgripande förändringar. För att underlättasamverkan med civila myndigheter i regional instans bör dock ytterligaresamordning av geografiska ansvarsområden m. m. eftersträvas. Med hänsyn tillbristen på aktivt befäl i krigsförbanden bör vidare personal fördelas om tillförmån för dessa förband. Beträffande freds-verksamheten bör ökad rationalitetoch minskade kostnader eftersträvas. I fredsorganisationen behöver dessutompersonal fördelas om tUl förmån för utbUdningsverksamheten. Staber på lägreregional nivå som i fredsorganisationen innehåller del av krigsorganisationenbör därför så långt möjligt organisatoriskt samordnas med fredsförband. Överbefälhavaren föreslår bl. a. att studie- ochförsöksverksamheten med avseende på arméns fredsorganisation skall bedrivas såatt underlag förehgger för att i två etapper med början den 1 juli 1973samordna vissa försvarsområdesstaber och regementen, varvid 11 eller 12fristående fredsadministrationer kan avvecklas med åtföljandepersonalminskning. I en tredje etapp med början börorganisationsförändringar kunna ske inom återstående försvarsområden. Beträffande marinen förutsätter överbefälhavaren attpågående översyn av stabs- och förvaltningsorganisationen vid örlogsbaser m. m.som en första etapp skall ge underlag för organisationsförändringar med börjanden 1 juh 1973. Ytterligare förändringar kan aktualiseras bl. a. av denfortsatta studieverksamheten som enligt överbefälhavaren främst bör avse utbUdningsorganisationenoch möjligheterna att föra samman vissa funktioner vid marinens myndigheter. För flygvapnets del innebär överbefälhavarens förslag tillinriktning av studieverksamheten att underlag i första hand skaU lämnasför att genomföra redan fattade och väntade beslut beträffande förbandsindragningarm. Dessutom bör underlag tas fram för beslut om organisationens utvecklingpå lång sikt. Denna innebär bl. a. att ytterligare två flottUjadministrationerdras in och att mobiliseringsverksamheten m. m. inom luftförsvarssektorernarationaliseras. De väntadeorganisationsförändringarna på lägre regional och lokal nivå beräknas medföraatt antalet anstäUda kan minskas med ca 700 /73 1976/77.Dessutom beräknas inom armén ca 200 militära tjänstemän kunna föras över från mobUiserings-och förvaltningsorganisationen tUl främst utbUdningsverksamhet. För att rationahse-ringsvinstenskall kunna uppnås måste dock enligt överbefälhavaren ca 100 milj. kr. undersamma period ställas tUI förfogande för att bygga ut förråd m. m. Dettainvesteringsbehov har närmare specificerats i samband med att överbefälhavareni har redovisat de åtgärder som krävs för att uppnå depersonalminskningar som fömtsätts i Kungi. lVfaj:ts tidigare nämnda beslut idecember 1971. Genombeslut har Kungl. Maj:t godkänt de förslag tiUorganisationsförändringar i lägre regional och lokal instans som enligtöverbefälhavaren bör genomföras i två etapper med början den 1 juli 1973.Samtidigt har tidsplanen för det fortsatta studie- och utredningsarbetetgodkänts. Beslutet bör ges till känna. Jag vill idetta sammanhang framhålla att inte oväsentiiga besparingar kommer att kunnagöras vid genomförandet av de organisationsförändringar i lägre regional ochlokal instans som överbefälhavaren har föreslagit. Ytterligare besparingarkommer att bli möjliga när resultaten föreligger av övriga pågåenderationaliseringsprojekt. Jag kan som exempel på sådana erinra om attkrigsmaktens utbUdningsorganisation f. n. studeras av försvaretsfredsorganisationsutredning och att organisationen för försvaretsfortifikations- och byggnadsförvaltning är föremål för översyn. Vidareorganiseras successivt om i enlighet med beslut av1971 års riksdag (prop. 1971:124, FöU 1971:22, rskr 1971 ;292). Allt eftersomresultaten av pågående och planerad studieverksamhet redovisas avser jagföreslå Kungl. Maj:t att förelägga förslag beträffande erforderligaorganisationsförändringar. Det är inte f. n. möjligt att bedöma i vad månkrigsmaktens övriga ledningsnivåer kan påverkas av den nu aktuellastudieverksamheten. Jag anser dock att man bör överväga att ta såväl den högreregionala som den centrala nivåns organisation under förnyad prövning närslutligt underlag från de olika studierna föreligger, framför aUt beträffandeden lägre regionala nivån. Jag hemstäUer att Kungl. att taga del av vad jag har anfört om krigsmaktens organisationi lägre regional instans m. m. Lokalisering av transportflyg- och målflygorganisationernavid flygvapnet 1970:96 föreslogs att och flygkårer(och F 8) skuUe läggas ned. Dåvarande flygflottUj (F 18) skulleomvandlas tiU en skolenhet för utbUdning i huvudsakligen stridslednings-ochluftbevakningstjänst och dåvarande flygkår (F 14) byggas ut tUl enskolenhet med huvudinriktning på bastjänst. Omorganisationen borde i sin helhetvara genomförd före den 1 juh 1974 i enlighet med en av Kungl. föreslogs dock att Kungl. Maj:t skuUe äga besluta omförskjutningar av organisationens sluthga genomförande. Beträffande den transportflygdivisionsom f. n. är förlagd tUl F 8 föreslogs att den skulle flyttas från . TUlfrågan om ny förläggningsplats för divisionen, som avsågs föras samman med en transportflyggruppfrån flygflottilj (F 7), togs inte ställning i propositionen.Västmanlands flygflottUj () i och angavs som tänkbaraförläggningsalternativ. beslöt i förevarande hänseende i enlighetmed förslagen i propositionen (SU 1970:202, rskr 1970:419). Maj:t hardärefter fastställt tidsplan för omorganisationens genomförande utombeträffande avvecklingen av transportflygdivisionen vid F 8. Denna skallenligt beslutet ske som Kungl. Maj:t senare kommer att fastställa. Chefen för flygvapnet har sedermera utfört enkompletterande utredning om transportflygorganisationens lokalisering.Utredningen har överlämnats tUl Kungl. Maj:t av överbefälhavaren som därvidhar avgett yttrande i frågan. Vid den tiU F 8 knutna transportflygdivisionen finns 55anställda, varav 20 ingår i flygstyrkan och resten utgör markstyrka. Imarkstyrkan tjänstgör dessutom tre värnpliktiga. Transportflyggmppen vid F 7 innefattar en flygstyrka om 27anstäUda. 1 markstyrkan ingår 27 anställda och tolv värnpliktiga. Chefens för flygvapnet förslag fick chefen för flygvapnet i uppdrag attförbereda en överflyttning av transportflygenheterna vid F 7 och F 8 tUl F 1och att i samband därmed även utreda frågan om förläggning av transportflyget tUlArlanda. Vid redovisningen av resultatet av uppdraget konstaterade chefen för flygvapnet att förslaget att slå ihoptransportflygenheterna vid F 7 och F 8 tUl en enhet, förlagd till ,förutsatte att lokaler i som har disponerats av den centralaflygverkstaden i och används av förenade fabriksverken ställdestill flygvapnets förfogande. Dessa lokaler beräknades kunna disponeras avflygvapnet tidigast . Att förlägga transportflygorganisationentUl utan tUlgång tUl dessa lokaler skuUe enligt flygvapenchefen krävainvesteringar om ca 20 mUj. Investeringskostnaderna för att lokalisera transportflygorganisationentill beräknade chefen för flygvapnet tUl 24 mUj. Flygvapenchefenförordade att transportflygenheterna vid F 7 och F 8 t. v. skuUe hgga kvar vidresp. Sedan 1971 års vårriksdag fattat beslut som innebar att transportflygdivisionenskuUe flyttas från (prop. 1970:96, SU 1970:202, rskr 1970:419), harchefen för flygvapnet kompletterat sin tidigare utredning om lokaliseringen avtransportflygenheterna vid F 7 och F 8. Chefen för flygvapnet har vid den kompletterandeutredningen utgått från att transportflygorganisationen förtransportflyg-divisionens flyttning från F 8 omfattar sammanlagt två Herculesplan,sex DC 3-or, nio Pembrokeplan och två jetdrivna Caravelleplan. Beträffandeflygplanunderhållet utgår chefen för flygvapnet från att vissa tillsyner ochreparationer måste köpas vid lämpliga verkstäder, i första hand förenade fabriksverkenscentrala verkstäder. Mindre tUlsyner, klargöring, viss service och smärrereparationer beräknas kunna utföras vid transportflygorganisationensbaskompani. I kompaniet behövs enligt flygvapenchefens beräkningar ca 33anställda utom arbetsledning under fömtsätt-ning att transportflygorganisationenlokaliseras till endast en plats. Vid en uppdelning av organisationen beräknasytterligare fyra anställda behövas för underhållsuppgifter. Chefen förflygvapnet har beträffande personalorganisationen i övrigt räknat med att dennuvarande organisationen vid transportflygenheterna vid F 7 och F 8 i huvudsak behåUs.Endast de justeringar som följer av en sammanslagning av enheterna bör vidtas. 1 den kompletterande utredningen har lokalisering av transportflygorganisationentill , Hässlö och studerats. Detta alternativ innebär att huvuddelen av transportflygorganisationenlokaliseras tUl . De jetplan som ingår i organisationen avses av främst buUerskälbaseras på Hässlö utan att centrala verkstadens lokaler tas i anspråk. Alternativet fömtsätter att lämplig hangar kan hyras påBromma. Chefen för flygvapnet har räknat med att vissa ombyggnadsåtgärder i denhyrda hangaren blir nödvändiga. Alternativet fömtsätter vidare nybyggnad förde jetplan som baseras i . Alternativet beräknas medförainvesteringskostnader om sammanlagt 11 mUj, kr. Till detta kommerhyreskostnader för hangar, landnings- och passageraravgifter på samt kostnader för flyttning av transportflyggruppen från F7, beräknade tUl 3 mUj. En uppdelning av verksamheten medför att antaletflygförare och navigatörer behöver utökas. Med hänsyn härtiU samt till deberäknade kostnaderna och de kapacitets- och bullerproblem, som råder på ,har chefen för flygvapnet bedömt att alternativet är orealistiskt. Beträffande Hässlö har ohka alternativ för lokalisering avtransportflygorganisationen . Enligt det första alternativet flyttas transportflygdivisionenfrån F 8 tUl Hässlö med utnyttjande av centrala verkstadens lokaler. Transportflyggruppenavses i detta alterna,tiv ligga kvar på F 7. En förutsättning härför är att nyahangarer för flygplan 37 byggs vid F 7. Utredning härom pågår f. n. Alternativet kräver att en ny hangar uppförs pä Hässlö.Två hangarer måste vidare byggas om och vissa uppställningsplattor byggas ut.Nya navigations- och landningshjälpmedel måste slutligen anskaffas. Dettaberäknas kosta sammanlagt 12 milj. kr. Härtill kommer kostnader för flyttningav centrala verkstaden från tUl . Kostnaderna härför harchefen för flygvapnet uppskattat till 8 milj. kr. Enligt det andra alternativet lokaliseras hela transportflygorganisationentUl Hässlö, där centrala verkstadens lokaler tas i anspråk för ändamålet.Detta alternativ beräknas medföra behov av ny- och ombyggnader för sammanlagt17 milj. kr. samt kostnader för flyttningen av transportflyggruppen från F 7om 3 milj. kr. Även i detta alternativ tillkommer kostnader om ca 8 mUj. kr.för att flytta centrala verkstaden från tih . Chefen för flygvapnet konstaterar vid jämförelse mellan debåda alternativen att det sistnämnda ur funktionell synpunkt är fördelaktigastgenom att hela transportflygorganisationen lokaliseras till därtransportflygverksamheten har sin tyngdpunkt. konstateras att detförsta alternativet ger viss handlingsfrihet för framtiden på gmnd av attendast transportflygdivisionen på F 8 förs över tUl Hässlö. Beträffande den centrala verkstadens lokaler i flygvapenchefen följande. I lokalerna utförs f. n. större modifierings-och reparationsarbeten på flygplan och helikoptrar. För att bereda plats för transportflygorganisationenmåste dessa arbeten föras över till centrala verkstaden i . Dettabedömer chefen för flygvapnet som i och för sig möjligt, eventuellt genom attverkstaden får utnyttja vissa lokaler vid . Lokalerna i Hässlö är emellertidbättre disponerade och utrustade än nuvarande lokaler på . Dettamedför enligt chefen för flygvapnet att lokalerna bör utnyttjas för flygvapnetsbehov endast om detta är oundgängligen nödvändigt. Lokalerna i Hässlö beräknasinte kunna utrymmas före den I aprU 1974, vilket innebär att transportflygverksamhetenkan föras över dit tidigast den . Chefen för flygvapnet har också närmare övervägt de bådaföregående lokaliseringsalternativen under förutsättning att den centralaverkstaden behåller sina lokaler på Hässlö. Därigenom undviks olägenheten avoch kostnaderna för att flytta centrala verkstaden.