prop · FV03126 · 1972-12-31 00:00:00 — TiU denna summa kommer under valår 23 mUjoner kr i valsedelskostnader. 4.3Total bidragsgivning till partierna Somframgår av vad ovan anförts i detta kapitel lämnar det allmänna bidrag i olUca Ar 1971 utbetalat sammanlagt StatUgt och kommunalt partistöd. Vissauppgifter om de politiska partierna Partistödsutredningenhar funnit det naturligt alt som bakgmnd tiU utredningen överväganden iföljande kapitel lämna vissa uppgifter om de politiska partiema. Någon merafuUsländig redogörelse för svenskt partiväsende åsyftas emeUertid inte. Endastsådana uppgifter som med hänsyn tiU utredningsuppdraget bedömts vara avintresse har därför medtagits. Redogörelsen avser de fem riksdagspartierna, ominte annat uttryckligen anges. 5.1Partiernas organisation, medlemsantal, röstandelar m. m. Iorganisatoriskt hänseende föreligger betydande olikheter meUan partiema. Ettlikartat mönster kan dock urskUjas i den grundläggande organisatoriskauppbyggnaden med riks-, distrikts- och lokalorganisationer samt kviimo- ochungdomsförbund, vilket torde framgå av på följande sidor redovisade organisationsskisser. Sidoorganisationema är som skisserna visar iaUmänhet uppbyggda på i prmcip samma sätt som moderpartiema. Som regel ärsidoorganisationema företrädda med representanter i moderpartiernas olikainstanser. I vissa av sidoorganisationema är medlemmarna automatiskt ävenmedlemmar i respektive moderparti, i andra faU föreligger inte sådana dubblamedlemskap, över huvud taget varierar fastheten i anknytning mellanmoderpartierna och sidoorganisationer-na. kommunisterna har av principieUaskäl ingen särskild kvinnoorganisation. partiär under uppbyggnad sedan den med partiet tidigare samarbetande ungdomsorganisationen,(), numera upplösts. Samtligapartier har centrala kansUer (partisekretariat). Politiskt ledande tjänstemanär partisekreteraren; detme är i vissa partier medlem av partistyrelsen ochstyrelsens arbels- eUer verkstäUande utskott. Tjänstemännen påpartisekretariaten handlägger i aUmänhet olika ärendegmpper, t. ex.mformations-, fackliga, kommunal-, studie-, intemationella eller ekonomiska ochorganisatoriska frågor. Fömtom tjänstemännen på partisekretariaten, harpartiema ombudsmän anställda på distrikts- och lokalnivå. Vidare har partiemasåsom nämnts i kapitel 4 ovan (avsnitt 4.1.2) särskUda kanslier till sinariksdagsgrapper med uppgift att biträda med utrednings- och skrivarbete samttjänstgöra som kontaktorgan. Av den föregående översikten torde ha framgått attdet visserligen finns en del likheter i partiemas organisationsstruktur.Skillnaderna meUan partierna är dock betydande. a. måste beaktas attarbetsför-delnmgen mellan olUca nivåer inom partierna skiftar. Sålunda kan hosett parti en viss uppgift åvUa distriktsorganisationen medan i ett annat partisamma uppgift ombesörjes av lokalavdelningarna. De olika ledens självständigheti förhållande tUl varandra växlar också inom partiema. Andra viktiga olikhetermeUan partierna är: skUda förankringar hos fackliga eUer andra intresseorganisationer,oUka stöd hos pressen samt skUda möjligheter att mobiUsera stöd från partietssympatisörer, antingen i form av personliga art)etsmsatser eller penningbidrag. Partistyrelse(arb. Förbundsstyrelse (arb.utskott) alt Grupp eller Kommitté Distriktsstyrelse(arbetsutskott) ©Utbytesrepresentalion i styrelserna SOU1972: 62 Partistyrelse(arb.utskott) numera helt fristående, Partistyrelse(Verkställande utskott) Distriktsstyrelse(Verkställande utskott) ["/ " I Stadsdels-, för-I samlings-,kvarters-I förening Partistyrelse(Verkställande utskott) TabeU 7.Medlemsantal i riksdagspartierna (inkl. ) % meUan partierna vid andrakammarvalen 19361968 2,2' Därav kds och mbs Därav kds och kfml Röstfördelningen i % meUan partiema vid kommunalvalen 19381970. 3,5* ' Därav kds ,mbs och borgerlig samling " Därav kds och kfml Isammanhanget bör även beaktas att olikheter föreUgger meUan partiema beroendepå skillnader i tradition och praxis när det gäUer att bedriva verksamheten. Avslutningsvis under detta avsnitt återges itabellform ett antal uppgifter om partiernas medlemsantal och röstandelar vidsldlda tilUäUen. När man jämför de olika partiernas medlemsantal bör beaktasatt principerna för anslutning av medlemmar delvis skUjer sig åt. Här måfrämst erinras om att medlemskap i det socialdemokratiska partiet förvärvasbåde enskilt och koUektivt, medan rekryteringen av medlemmar i övriga partierendast sker individueUt. Vidare må nämnas att något mera direkt och på-tagUgtsamband meUan kortsiktiga förändringar i medlemsantal och röstandelar intesynes kunna påvisas. Mer långtgående slutsatser bör därför inte dras av depublicerade medlemsuppgiftema. Somtidigare nämnts förekommer i vissa partieratt medlemmar av kvinno-, ungdoms- eUer andra sidoorganisationer automatisktäven förvärvar medlemskap i moderpartiet. Partiernas medlemsslatislik äremellertid inte så utformad att dylika dubbelanslutningar exakt kan anges. Iviss utsträckning grandar sig därför i tabeU 7 redovisade siffror påuppskattningar, gjorda i samråd med partisekretariaten; på grand härav har enavmndning tiU jämna hundratal företagits. När det gäUer partiernas röstandelar må tabeUerna 8och 9 kompletteras med påpekandet att meUan de redovisade åren 1936 1970partiema haft sina starkaste fästen respektive svagaste punkter inom i slortsett samma områden . Betydelsefulla geografiskaförskjutningar av partiernas väljaxunderlag kan dock i vissa fall noteras;må främst pekas på inbrytning blandstadsväl-jama. Totala centrala kostnader för riksdagspartiema åren 19651971. 10 152 500* 8 301 870' 5 104 OOö" "Statligt partistöd utgår f r o m detta år ' Boksluten ej klara vidredovisningstillfället; beloppen därför inle definitiva " Minskningenjämfört med beror på att vissa distriktskostnader som tidigare åviladefp:s riksorganisation numera belastar partiels valkretsförbund (distrikt) *Exkl förlusttäckning Idirektiven för partistödsutredningens arbete anförs bl. a. att de sakkunnigabör försöka få så ingående kunskap som möjUgt om hur partistödet hittiUsanvänts. Eftersom partiema även uppbär andra intäkter än stödet från statenoch kommunerna, t. ex. medlemsavgifter, bidrag från fackUga organisationeroch företag m. m., kan naturhgtvis inle närmare preciseras viUca kostnader iverksamheten just partistödet använts för att täcka. Utredningen har emellertidgått ut till de fem riksdagspartiemas partisekretariat med en enkät angåendepartiernas centrala kostnader över huvud taget. Med centrala kostnader menassådana utgifter som belastar partiemas centralt upprättade bokslut (oavsett omkostnadema avser riks-, distrikts- eUer lokalverksamhet) i motsats tillutgifter som upptagits i bokslut på distrikts-eUer lokalnivå. EnUgt svaren påenkäten uppgick de totala centrala kostnadema för de fem riksdagspartiema underåren 1965 1971 tiU i tabeU 10 redovisade belopp. Som synes av tabeUen har kostnadema varieratkraftigt meUan olika år och meUan partierna inbördes. Dessa variationer berorbl. a. på att vissa av åren varit valår (1966, 1968 och 1970). Även utgången avde aUmänna valen har givetvis spelat sin roll i sammanhanget. Så t. ex. är judet statUga och det kommunala partistödets storlek med nuvarande regler direktproportionell mot antalet erövrade mandat i riksdag, landsting ochkommunfuUmäktige. över hela den aktueUa tidsperioden har emellertid kostnademaför partiema stigit. Dock har den sammanlagda ökningen i medelsförbmkningenbUvit tämligen begränsad; i jämförelse med konsumentprisindex' utvecklingunder lägre än hälften. Detta förhållande sammanhänger synbarligenmed att det StatUga partistödet varit i stort sett oförändrat sedan detinfördes . Något direkt samband meUan kostnadsutvecklingen förpartiema å ena, och deras medlemsantal cx;h röstandelar å andra sidan, harinte kurmat konstateras . 1970ooh centrala kostnader för de fem riksdagspartiema fördelar sig påsätt framgår av tabeUerna 1115 (siffrorna ej defmitiva). Moderata samUngspartiets centrala kostnader åren1970 och 1971. i den mån kost- i den män kost- Löner och arvoden inkl sociala förmåner Resor, traktamenten,samman-trädeskosmader och representation Egna trycksaker för internt bmk(medlemsinformation etc) Egna trycksaker för externt bmk(valtidiungar mm) Lokal-, distributions- och kontorsomkostnader Stöd till veckopress och tidskrifter Anslag tiU egna organisationer Anslag till och medlemsavgifter iutomstående organisationer KaiÄtalkostnader (räntor, kapitalskatteroch avskrivningar) Avsättning till kommande valrörelse 2.792 000' 1 870 000 464 000 45 000 266 300 15 000 1 404 000' 180 000 560 900 1 575 000 120 900 9 410 600 2 316 900 2 904 300' 1 901 280 64 200 234 490 50 000 1 084 100* 180 000 460 000 900000' 100 000 7 207 590 1 994 280 ' Varav löner inkl sodala förmånerför riksdagsgmppens kansU ca 410 000 (1970) resp ca 420 000 (1971) ' Varav löner mkl sociala förmånertill 810 000 (1970) resp 883 100 (1971) Mellan500 0001 000 000 centrala kostnader åren 1970 och1971. i den mån kost- i den mån kost- 1 115 000' Löner och arvoden inkl socialaförmåner Resor, traktamenten,samman-trädeskostnader och lepresen- Egna trycksaker för internt bruk (medlemsinformation etc) Egna trycksaker för externt bruk (valtidningar mm -|-affischer) Lokal-, distributions- och kontorsomkostnader Stöd tUl veckopress och tidskrifter Anslag tUI egna organisationer 1 220 000' 310 000 184 000 36 000 20 000 670 000 150 000 Anslag till och medlemsavgif ter i utomstående organisa tioner Kapitalkostnader (räntor, kapi talskatter och avskrivningar) 60 000 Avsättning till kommande val rörelse Valkostnader i 1970 ärs budget 670 000 Totalt 4 700 400 ' Varavca 500 000 avser kosm£.der för presstjänst och riksdagsgmppens kansli centrala kostnader åren 1970 och1971. i den män kost- i den mån kost- Löner och arvoden inkl socialaförmåner Resor, traktamenten, sammanträdeskostnaderoch representation Egna trycksaker för internt bmk(medlemsinformation etc) Egna trycksaker för externt bruk(valtidningar m m) Lokal-, distributions- och kontorsomkostnader Stöd till veckopress och tidskrifter Anslag till egna organisationer Anslag tiU och medlemsavgifter iutomstående organisationer Kapitalkostnader (räntor, kapitalskatteroch avskrivningar) Avsättning tiU kommande valrörelse Avsättning till övriga fonder altförlusttäckning 1 837 769' 65 445 179 278 103 263 539 829 465 797 5 105 545 2 121 231 1 925 000' 15 000 360 000' 215 000 50 000 50 000 70 000 712 000 'Varav ca 200 000 (1970) och ca 260 000 (1971) avser kostnader för presstjänst" Partikongress Socialdemokratemas centrala kostnader åren 1970och 1971. i den mån kost- i den mån kost- Löner och arvoden inkl sociala förmåner 1 949 156 Resor, traktamenten, samman trädeskostnader och represen tation 639 100 Studier och konferensverksam het 2 140 300 Egna trycksaker för internt bmk (medlemsinformation etc) 659 460' Egna trycksaker för externt brak(valtidningar, affischer Lokal-, distributions- och kon- Stöd till veckopress och tid- Anslag tiU egna organisationer Anslag till och medlemsavgif- ter i utomstående organisa- Kapitalkostnader (räntor, kapi- talskatter och avskrivningar) Avsättning tiU kommande val- Avsättning tiU övriga fonder 604 125 1 178 000 1 171 000 50 000 1 327 000 8 000 000 305 000 435 000 ' Bl a tidningen i politik och samhälle kommunistemas centrala kostnader . lokalverksamhet i den mån kostnadema härför belastar den centrala budgeten lokalverksamhet i den mån kostnadema härför belastar den centrala budgeten Löner och arvoden mkl sociala Resor, traktamenten, samman- Egna trycksaker för internt Egna trycksaker för externt bmk (valtidiungar m m) Lokal-, distributions- och koa- Stöd UU veckopress och tid- Anslag tiU egna organisationer Anslag tiU och medlemsavgif- ter i utomstående organisa- Kapitalkostnader (räntor, kapi- talskatter och avskrivningar) Avsätming till kommande val- Avsättning tiU övriga fonder Partiemas centrala kostnader för riksverksamhet i jämförelse med derasröstandelar vid rUcsdagsvalet och medlemsandelar per . Centrala kostnader för riksverksamhet* 3 220 000 15 850 000 11,5 19,9 16,2 45.4 4.8 ' Exklev kostnader för riksdagsgrappskanslier och presstjänst, avsättningar,överskott samt anslag tiU egna organisationer. Avrundning har skett till jämnatiotusental kr Enjämförelse mellan partiema visar alt kostnaderna för distrikts- ochlokalveik-samhetema i olika hög grad räknas in bland de centrala kostnadema.Det sammanlagda beloppet av sistnämnda kostnader för varje parti är därför intejämförbart med motsvarande siffra för övriga partier. Däremot kan tiU viss delkostnadema för riksverk-samhetema jämföras, tabeU 16. (Röstandelarna vidrUcsdagsvalet och andelarna av de i riksdagspartiema per den 1 januari1971 organiserade har medtats som jämförelse). Därvid bör emeUertid beaktasvad i föregående avsnitt (5.1) anförts om skillnaderna i partiernasorganisationsstmktur, fackliga förankring, pressförhållanden etc. De totalacentrala kostnadema för samtliga partier har i den utsträckning som framgår avtabeU 17 motsvarats av statligt partistöd. Av sifferserien i tabeUen torde bl.a. kunna utiäsas att kostnaderna för samtliga partier tagna tiUsammans i aUtlägre grad motsvaras av statiigt partistöd. (Valåren och icke-valåren börjämföras var för sig.) Detta förhållande synes vara en av förklarmgama tUl dentidigare påvisade relativt begränsade ökiungen av partiernas utgifter. Utsträckning (%) i vUken partiernas totala centrala kostnader motsvaratsav statiigt partistöd åren 19661971. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Valår 53,6 Icke valår Ursprangjigen föreslogs, som närmare beskrives ikapitel 2 ovan (avsnitt 2.2), att det nuvarande statiiga partistödet skuUe utformassåsom ett presstöd. Vid införandet av partistödet utgick man också från att enbetydande del av bidxagsmedlen beträffande vissa partier skuUe komma attslussas vidare tiU pressen. enkät tiU de femrUcsdagspartiemas partisekretariat har bekräftat rUctigheten av detta antagande.Under åren 19641971 utbetalat stöd tiU dagstidnmgar från partiemas riksorganisationeroch dem närstående stiftelser redovisas i tabeU 18, (har därviddefmierats som aUmän nyhetstidning av dagspresskaraktär vilken normalt utkommermed minst ett nummer vaije vecka och vars upplaga tiU övervägande delen ar abonnerad,13 § första stycket KK (1971: 492) om statligt stöd tiU dagstidnmgar). Den utsträckning i vilken utbetalade bidrag frånpartiema tiU pressen motsvarats av statligt partistöd framgår av tabeU 19. Utsträckning (%) i vUken utbetalt stöd dll dagstidningamia motsvarats avstatiigt partistöd. 19641971 utbetalat stöd tiU dagstidningar från partiemas riksorganisationeroch dem närstående stiftelser. ' Utöver ovan angivnabidrag torde ett icke obetydligt belopp utgå tUl . kommunislema kan sägas ha använt en relativt slörre andel av partistödet som bidrag tiU sin press än övriga partier. Totalt motsvarade bidragen tiU pressen av partistödet eller 12,5 av 23 mUjoner kronor . Därefter har andelen sjunkit i viss utsträckning. Detta beror enligt samstämmiga uppgifter från partisekretariaten på att det statliga partistödet kommit att svara för en successivt minskande andel av partiemas intäkter, däremot inte på att behovet av bidrag tiU pressen mmskat. Observeras bör också att presstöd i form av främst produktionsbidrag införts och ökats kraftigt . I förevarande avsnitt redovisade siffermaterial, vilket insamlats av partistödsutredningen, avser som torde ha framgått riksorganisationerna. Utredningen har inte infordrat motsvarande uppgifter för partiernas distrUcts- och lokalorganisationer. Detta är motiverat främst av alt utredningen haft att överväga både omfattningen och konstmktionen av det StatUga stödet men endast konstmktionen av det kommunala stödet. Vidare har användningen av det kommunala siödet kartlagts i ett urval av kommuner i den förat omnämnda undersökningen (kapitel 4 avsnitt 4.2) av t. f. docenten (utredningen om den kommunala demokratin, SOU 1972: 52). Dagslidningamas redovisade politiska tendenser. Moderat/Höger/Kon- Folkpartistisk/ Liberal / politiskatendensema endast avser tidningarnas politik på ledarsidorna och attledar-avdelningama ofta är självständiga i förhåUande tiU de partiertidningarna står närmast. Nyhetsbevakningen däremot fömtsattes ske enligtobjektiva principer. Dessa förhåUanden torde hävdas det inte mmst gäUa destora och därmed poUtiskt särskflt betydelsefuUa dagstidningarna. A andra sidanförfäktas, att undersökningar visar, att inte bara ledarsidoma utan ävennyhetsbevakningen i praktUcen präglas av tidningarnas politiska färg. 5.3 Partiema och pressen Sedan gammalt bekantgör de svenska dagstidningarna den grandläggande poUtiska åskådning respektive tidning företräder. En på material från gjord sammansläUnmg över dagspressens sålunda redovisade politiska tendenser återfinns i tabeU 20. UppstäUningar av denna typ måste naturligtvis läsas med en viss försUctighet. Riktigheten av själva gmppindeUimgen av dagspressen kan t. ex. diskuteras. OUka uppfattningar finns vidare om i vilken utsträcknmg de skUda politiska åskäd-niogama kommer tiU uttryck i dagstidningarna. A ena sidan hävdas, att de redovisade När det gäUer aitt bedöma partiemas stöd i pressenbör också anmärkas att sammanställningen ovan endast omfattar dagspress,varför exempelvis faokförbundspres-sen saknas. Även rader av andra facktidskrifter,utgivna av skUda organisationer och sammanslutmngar, speglar politiska opinionersom är representativa för tidskrifternas utgivare och som ofta Ugger i linjemed olika politiska partiers strävanden och krav. Trots dessa reservationermåste man konstatera att det föreligger stora skillnader meUan partiemasandelar av valmanskåren och dagstidningarnas redovisade molsvarande politiskatendenser. Varkenmoderata samlingspartiet eUer har direkta ägaxeintressen itid-nmgsföretag. Ett par dagstidnmgar (ochEnköpmgs-Posten) SOU 1972: 62 ägsdock av en tiU moderata samlmgspartiet närstående stiftelse. Övriga partier haremellertid i slörre eUer mindre grad engagerat sig som tidningsägare.Merparten av den press som stöder ägs gemensamt avprivatpersoner och partiorgan på distrUcts- eUer lokalnivå. riksorganisationhar däremot inga tUlgångar av detta slag. Etl par av de lidningax som stödercenterpartiet är hell privatägda. Den socialdemokratiska pressen ägs avfackföreningsrörelsen och partiet gemensamt samt i ett faU () avfackföreningsrörelsen ensam. Norrskensflamman, den numera enda kommunistiskatidning som utkommer , ägs tiU större delen av partidistriktet iNorrbotten. Även kommunisternas huvudorgan Ny Dag, vUken undersenare år endast utkommit med ett numera två nummer , ärpartiägd. Oberoende av ägareförhåUandena är det vanligt medpartipolitiskt engagerade styrelseledamöter i tidningsföretag. Chefredaktöreroch andra pressmän har inte säUan förtroendeuppdrag inom riks- eUer kommunalpolitiken.Partiemas stadgar ger även i vissa faU utrymme för nära kontakter mellanpartiema och pressen. Sålunda föreskrivs i flera faU representation eUer ivarje faU närvarorätt för partiemas press i olUca partiinstanser. I sammanhanget må vidare med några ord omnämnas denverksamhet som bedrivs av de poUtiska pressbyråerna. Den största av dessa.Svenska Nyhetsbyrån, ägs av . ochfolkpartiels motsvarigheter, respektive Folkpress, ärdäremot integrerade delar av respektive partiorganisation. a. producerardessa pressbyråer i viss utsträckning s. k. cirkulär-ledare, dvs. artiklar somkan användas på ledarplats i tidningar tiUhörande den »egna» dagspressen.Mindre tidningar torde icke sällan begagna sig av cirkuläxledare, antingen sombakgrandsmaterial eUer i mer eUer mindre bearbetad form som egna ledandeartiklar. Den socialdemokratiska motsvarigheten till dessa pressbyråer ärA-pressens redaktionstjänst,som ägs av , moderbolag tiU ett flertal socialdemokratiskatidningar och minoritelsdelägare i andra. A-pressens redaktionstjänst producerarenligt uppgift inga cirkulärledare. Förutom via ovan angivna kanalerförekommer naturUgtvis en mångfald kontakter på skUda nivåer och i olika formermeUan partierna och pressen. Slutiigen må anmärkas att samtliga partier ochmånga av de poUtiska sidoorganisationerna ger ut egna tidskrifter, främslavsedda för de egna medlemmarna. Avslutningsvismå i detta kapitel sägas några ord om partiernas framträdande i radio och TV.Enligt avtalet med staten har bl. »att sakligt, opartiskt ochi lämplig form meddela upplysningar om nuets händelser och lämna allmänhetenorientering rörande vUcligare kultur- och samhäUsfrågor ävensom stimulera tUldebatt kring sådana frågor». Genom denna bestämmelse är Radioförpliktad och berättigad alt i program behandla viktigare händelser i detpoUtiska skeendet i och i andra länder. Avtalet med staten innehåUerinte några särskUda stadganden beträffande program rörande poUtik. För dessagäUer samma bestämmelser som reglerar programverksamheten i övrigt, dvs. saklighetoch opartiskhet skaU iakttagas i verksamheten samiidigt som denna i sin helhetskall präglas av skälig balans mellan åsikter och intressen. Vissaspecialregler för poUtiska program har dock faststäUts . Enligt uppgiftfrån awiker emellertid praxis i viss omfattning från dessaregler. Någon mera fuUsländig undersökning av hur det poUtiska skeendet speglasi har inte företagils. Som huvudprincip vid genomförandet avvalprogrammen gäUer dock att partierna beredes samma utrymme i TV och radiooberoende av partistorlek. Vissa avvikelser från denna princip förekommeremeUertid. Beslutom uppläggningen av valprogram- men fattas avradiochefen efter underhand-Ungar med partierna. Den poUtiska programverksamhetenmellan valkampanjerna utformas däremot oberoende av direkt inflytande från rUcsdageneller partierna, även om samråd meUan dessa och av rentpraktiska skäl ibland äger rum. StatUgtpartistöd utgår f.n. tfll poUtiskt parti, som deltagit i senaste val tUl riksdagenooh därvid vunnit mandat, med per mandat och kalenderår. Hämtöverutgår StatUga bidrag tiU de oUka paitigrap-pemas kansUer i (kansUstöd) med ett årUgt belopp av 3 500 respektive per mandatberoende på om grappen är representerad eller ej i regeringen. Budgetåret1971/72 har för dessa ändamål anvisats 24,5 respektive drygt 1,5 mUjoner kr. Ar 1971 hade kommunalt partistöd införts i samtUgalandstingskommuner och i ca nio tiondelar av landets primärkommuner. Ikommunalt partistöd hade utbetalats tUlsammans drygt 40 mUjoner kr. Fömtom angivna bidragsformer utgår ett visst stödfrån det allmänna tUl de poUtiska samt, undervalår, tiU partiemas valsedelskostnader med (1970). Grtmdläggande för utredningens ställnmgstagandenhar varit följande principer, av vilka punktema 14 finns intagna i direktivenför utredningen och redan gäller i fråga om det statUga ooh det kommunalapartistödet: Bidrag bör utgå endast tUl parti som har ett inteobetydligt stöd i väljaropinionen, manifesterat i aUmänna vaL Bidragen bör beräknas schematiskt och fördelasenhgt fasta regjler som inte tiU-låter någon skönsmässig prövning. Bidragens storlek bör stå i relation tiU partiemasstyrka. Någon statUg kontroU av hur medlen använts bör inteförekomma. Införandet och omfattningen av kommunalt partistödbestämma av lands-tmgen ooh kommunerna själva på gmndval av den i lag givnakonstruktionen. Största möjliga enighet om bidragens omfattnmg ochkonstmktion bör eftersträvas. Utredningen har i sitt arbete vägletts av strävanatt uppnå största möjUga enighet meUan partiema och samling kring ett gemensamtförslag. I detta syfte har inom utredningen kompromisser gjorts i förhållandetiU tidigare ståndpunkter. Enighet har också uppnåtts om förslaget.Utredningen har vidare ansett det värdefuUt om det allmännas bidragsgivningtUl partiema kan ges en sådan utformning att ändringar inte omedelbartgenomföres vid förskjutningar i de poUtiska StyrkeförhåUandena. Avkapitel 2 ovan framgår att man vid tidigare rUcsdagsbehandlingax av både detstatliga ooh det kommunala partistödet diskuterat införandet av ett enhetligtgmndbidrag tiU aUa partier, som är representerade i liks-dagen respektive ilandsting och kommtui-fuUmäktige.