prop · FV03116 · 1972-12-31 00:00:00 — KF finner mot bakgrund av frågorna om vUka beslutsom är av intresse och hur besluten skaU påverkas samt i vilken omfattningföretagen skaU delta i ett samspel med samhäUet rörande beslutsfattandet attarrangemanget med offentliga styrelseledamöter har vissa påtagliga svagheter.Styrelsen torde inte vara ett särskUt lämpligt organ för en utvärdering avolika besluts sociala konsekvenser. Arbetsbelastningen i styrelsen är vanligensådan att en mera ingående penetrering av problem inte kan ske i denna utanmåste ske i beredande instanser. Ur denna synpunkt synes det mera angeläget atten samhäUsrepresenlant kunde medverka i själva beredningsarbetet före beslut. Ser man till önskvärdheten av att ett samråd ägermm mellan företaget och samhäUet under ett ärendes pågående behandling ärockså konstruktionen offentlig styrelseledamot mindre lämpUg anser förbundet.Ansvaret som styrelseledamot försvårar nämligen samhällsrepresentantens rollsom förhandlare och även sekretessynpunktema kan verka besvärande i dettasammanhang. Utredningens förslag tiU försöksverksamhet medstyrelserepresentation för det aUmänna i aktiebolag föranleder delade synpunkterfrån remissinstansema. som granskat förslaget frånjuridisk-tek-nisk synpunkt redovisar vissa invändningar. Hovrätten över Skåneoch finner frågan från rättslig synpunkt otUlräckligt övervägd.Postverket och bankinspektionen finner dock utredningens förslag värda att bliprövade i praktisk verksamhet. Inte heller RRV har från principiellasynpunkter något att erinra. Statskontoret, ochkommerskollegium finner behov av närmare analys och precisering av styrelserepresenlationensbetydelse från främst informationssynpunkt. framhållersvårigheterna att förena förslaget om offentiig styrelserepresentation med deni dag förhärskande intressentsynen på området. Kollegiet förordar att fråganprövas ytterligare varvid i första hand bör prövas om inte det föreslagnainformationssystemet, i förening med andra av ulredningen förordade åtgärdersamt den allmänna utvecklingen mot större öppenhet och lyhördhet inför samhälletskrav, kan ge den önskade förbättringen av informationen och samarbetet mellanföretag och samhälle. Skulle dessa medel komma att visa sig OtiUräckliga, fårövervägas vUka ytterligare åtgärder som behöver vidtagas menar kollegiet. Av de länsstyrelser som yttrat sig i frågan är denövervägande delen positiv. Förslaget om försöksverksamhet tiUstyrks sålunda avlånsstyrelserna i , , , , ,, , och . Som motivering anförs ialknänhet behovet av att samhällets intressen beaktas ibeslutsprocesserna och de behov som finns att pröva 4 1972.1 saml. nyavägar för information och samarbete. i haringen ermran mot förslaget. Tveksamhet till förslaget anmäls avlänsstyrelserna i , , och vUkadock inte motsätter sig den föreslagna försöksverksamheten. Endast länsstyrelseni avstyrker förslaget. är i och för sigpositiv tUl ökat inflytande och insyn i näringslivet men anser alt detla börvara motiverat av särskilda samhälleliga krav eller insatser. Av de icke-statliga remissinstansema tiUstyrkerlandstingen i och samt landstingsförbundetutredningens förslag. Även LO och TCO tillstyrker förslagen på denna punkt.SACO avstyrker däremoi med hänvisning till förslagets konfliktskapan-de natursamt att det inte heller i någon nämnvärd utsträckning stärker medborgarnasinflytande över företagsamheten. SAF, , industriförbundet. Svensk industriförening.Svenska företagares riksförbund, SHIO och LRF avstyrker förslaget och instämmeri reservation. KF har ingen invändning mot att enförsöksverksamhet av det slag utredningen föreslagit kommer tiU stånd, menanser det vara önskvärt att en ytterligare analys och utredning av problemetkommer till stånd innan verksamheten påbörjas. Förbundet förordar attett skisserat altemativ med särskilda samrådsgmpper utreds och att en samtidigförsöksverksamhet med sådana äger rum. Företagen , Providentia, Incentive,Industrivärden, L. M. och avstyrker utredningensförslag med i princip samma motivering som företagsorganisationerna ochreservanten i utredningen . Detalj förslagen i denna fråga diskuteras endast iundantagsfaU av remissinstanserna. Beträffande försökstidens längd föreslårutredningen . Statskontoret anser dock att försöksperioden kan begränsastill . Förslaget att försöksverksamheten skall begränsastill högst 20 aktiebolag föranleder två kommentarer. LO avser att antaletföretag bör bestämmas utifrån kravet att försöksverksamheten skaU ge ett förutvärderingen så allsidigt material som möjligt. Försöksverksamheten bör därföromfatta företag av olUca slag med hänsyn tiU ägarstruktur, produktionsstmktur,internationaliseringsgrad m. m. Vidare bör valet av företag ske så att ensamordning av de offentliga styrelseledamöternas och de offentliga revisoremasverksamhet med de offentliga styrelserepresen-tantemas verksamhet iaffärsbankerna kommer tiU stånd. Sådana överväganden bör enligt LO göras innanantalet försöksföretag fixeras. SSU finner att det föreslagna antaletförsöksföretag är alltför Utet. För att vinna tiUräcklig erfarenhet behövs enförsöksverksamhet med ett betydUgt Vidare anser förbundet att två eller flera styrelserepresentanteroch suppleanter för dessa bör kunna utses i varje försöksföretag. Beträffande valet av företag framhållerbankinspektionen vikten av ett så brett urval som det med hänsyn tiU det givnaantalet företag är möjligt. SärskUt värdefuUt kan det vara att företag somgenom sin rörelse-inriktning ställs inför speciella problem omfattas avförsöksverksamheten. anser att risken för att ett utvalt företag kanförlora utlandets och allmänhetens förtroende gör att en objektiv norm eftervUken urvalet kan ske, exempelvis aktiekapitalets storlek, bör komma tUl användning.Särskilt för investmentbolagen är denna fråga av stor betydelse enligtföretaget. Frågorna om de samhälleliga styrelseledamöternassätt att verka för att de samhälleliga synpunktema skall aktualiseras ochbeaktas i företagens styrelser samt delgivningen tUl Kungl. Maj:t averfarenheterna av detta arbete berörs endast av ett fåtal remissinstanser.Statskontoret understryker emellertid behovet av en precisering av deoffentiiga styrelseledamötemas roU som informationsförmedlare meUan företagoch samhälle, bl. a. med avseende på vUken information som skall förmedlas ochhur denna skall systematiseras och samordnas med det föreslagna nyainformationssystemet m.m. fömtsätter attsekretessbestämmelserna inte skall utgöra något hinder för styrelseledamot attdelge Kungl. Maj:t synpunkter och erfarenheter från sitt uppdrag. De i fråga om offentliga styrelseledamöteravstyrkande remissinstansema redovisar inga alternativa resonemang medsynpunkter på ledamöternas arbetssätt. LO framhåller behovet av att vid valet av företagoch styrelseledamöter få en samordning till stånd med de av Kungl. Maj:tutsedda styrelseledamöterna i affärsbankerna. Vidare anser organisalionen attnågon form av basorganisation för ledamöterna är erforderlig. En sådanbasorganisation borde utformas på ett sätt som effektivt bidrar till att delångsiktiga näringspolitiska ambitionerna i samhället kan uppnås. SSU anser attdet är utomordentiigt viktigt alt de offentliga styrelse-representanterna iaktiebolagen ges möjlighet att dels inbördes samråda, dels håUa nära kontaktermed departement och andra samhälleliga organ samt dels utmstas mederforderliga sekretariats- och utredningsresurser. Beträffande kraven på de personer som utses tUlstyrelseledamöter framhåUer postverket, bankinspektionen och RRV betydelsen avvalet av lämpliga personer. RRV skriver i denna fråga att den offentliga styrelserepresentantenrimligen måste ha sådan erfarenhet och kunnande om samhällsfrågoma att han intefortlöpande behöver få information härom utan att han själv kan bedöma närkontakter gentemot rege- Liknande synpunkter anförs av i . i framhåUer att vidgaderfarenhet skuUe vinnas om man i försöksverksamheten också tar med några faUmed styrelseledamot som får representera kommun där vederbörande företag harsin verksamhet. konstaterar att den föreslagnastyrelserepresentationen inte löser aUa insynsbehov. Även de anstäUda behöverstyrelserepresentation. Om en sådan representation skaU säkerställas genom lageUer avtal bör bU föremål för närmare överväganden. anser att det bör övervägashumvida med hänsyn tUl den kännedom om länets näringsliv som denbesitter kan tUlförsäkras inflytande över valet av styrelserepresentanter,förslagsvis genom att ges rätt att lämna förslag på namn tUlKungl. Även är inne på samma sak menanser att frågan kan prövas efter försöksperiodens slut. TCO delar utredningens uppfattning att resultatetav försöksverksamheten blir beroende av att lämpliga personer har utsetts somrepresentanter för det allmänna. Organisationen anser dock att urvalet tiU postemasom offentUga styrelserepresentanter begränsas genom de kunskapskrav somutredningen föreslår bör stäUas på dessa personer. EnUgt TCO:s mening blirmånga vilkas kunskaper inte helt täcker de föreslagna kraven utestängda. Dekan ha erfarenheter och meriter från andra viktiga delar av samhälleligverksamhet, vUket skulle göra dem väl så kvalificerade för ett styrelseuppdrag.De anspråk som utredningen ställer på de offentiigt utsedda representanternagår för övrigt betydligt längre än vad som bmkar stäUas på de styrelseledamötersom företagen själva utser. Enligt utredningens förslag bör beslut om atttiUsätta offentlig styrelseledamot i ett aktiebolag fattas först sedanifrågavarande bolag beretts tillfälle att framlägga sina synpunkter ochönskemål beträffande personvalet. TCO anser att det är angeläget att även deanställda genom sina fackliga organisationer får tUlfäUe att framlägga sinasynpunkter på personfrågan. Utredningens uttalanden om att samma bestämmelserom bl. a. tystnadsplikt och jäv bör gäUa för offentiig styrelseledamot som förannan ledamot erhåUer instämmanden från flertalet av de remissinstanser somuttalat sig i frågan. SAF, och industriförbundet framhålleremellertid att genom den dubbla lojalitet som offentlig styrelseledamot såklart har måste jävsfrågan särskUt framhållas. Med hänsyn tUl sin StäUning ochsitt uppdrag kan offentiig styrelseledamot enligt organisationema inte delta istyrelsens sammanträde när frågor av betydelse för konkurrensförhållandena medstatliga företag behandlas. Likaså föreligger jäv när staten har ställning sompart i förhåUande tUl bolaget.Så är fallet exempelvis i ärenden rörande offentlig upphandling eUersamarbetsavtal med statiiga företag. Även i sekretessfrågan framförorganisationema invändningar beträffande offentlig styrelseledamotsmöjligheter att fullgöra sitt uppdrag utan att riskera att skada företaget.Liknande synpunkter framförs även av , ,Incentive, L. M. m. fl. Beträffande den av utredningen föreslagnautvärderingen av verksamhetens erfarenheter efter försöksperiodens slut anserSvea hovrätt det vara en brist att en försöksverksamhet föreslagits utan attformema för dennas värdering tagils upp till behandling. EnUgt statskontoretsmening är de föreslagna allmänna riktlinjerna för utvärdering otUlräckliga.En mer systematiserad bedömning av utfallet fömtsätter en bakomliggande teori ellerarbetshypotes om vilken "avkastning" i informationshänseende somstyrelserepresentationen beräknas medföra. RRV och anmälerliknande synpunkter. TCO framhåller i denna fråga att vid utvärderingen avförsöksverksamheten i resp. företag bör jämförelse göras med situationen vidutgångsläget. Utvärderingen bör också ske i samarbete med"för samarbetsfrågor" samt med de båda centralaråden med motsvarande funktioner på den statliga och kommunala sidan. Härigenomkan förutsättningar skapas för en jämförelse med övrig försöksverksamhet, dvs.försöken med ökat inflytande från de anställdas sida. SHIO menar att det knappast är möjligt att iefterhand objektivt värdera utfallet av en försöksverksamhet med statligstyrelserepresentation. 3.4Offentlig styrelserepresentation i stiftelser Utredningens förslag om styrelserepresentation fördet allmänna i stiftelser har inte behandlats lika ingående av remissinstansemasom förslaget om styrelserepresentation i aktiebolag. Vid sidan av länsstyrelsernaär det bara ett par statiiga myndigheter som tagit ställning till förslaget. Bankinspektionen erinrar om att den i yttrande tiUförsta lagutskottet över motioner som väckts vid riksdag haftanledning att dels uttala ett positivt intresse för offentlig insyn i vissastiftelser, över vUkas verksamhet bank har avgörande inflytande, dels bekräftaatt stiftelseformen understundom utnyttjas för drivande av sådan ekonomisk verksamhetför vUken bolags- eller föreningsformen från allmän synpunkt framstår som denavgjort lämpligaste. Mot bakgrund av vad inspektionen sålunda anfört instämmerden i utredningens förslag att Kungl. Maj:t ges rätt att i allmännyttigstiftelse som har mera betydande tUlgångar utse en ledamot av stiftelsensstyrelse. framhåller, att eftersom samhäUetgenom skattefriheten ger de allmännyttiga stiftelserna en betydande ekonomiskför- månså bör samhället beredas möjlighet till insyn och visst aktivt deltagande idessa stiftelsers verksamhet. Detta synes enligt kollegiet kunna ske genomoffentlig styrelserepresentation. Länsstyrelserna i , ,, och tUlstyrker förslaget utannärmare motivering. i påpekar att det allmännaredan i dag kan erhålla viss information om de allmännyttiga stiftelserna medstöd av lagen om tUlsyn över stiftelser. Utredningens förslag är därför ingenprincipiell nyhet utan innebär enligt en komplettering av nämndalag och medför en önskvärd förbättring av informationssystemet.Länsstyrelserna i och län anser styrelserepresentation i de aUmännyttigastiftelserna motiverad bl. a, med hänsyn till den skattebefrielse dessastiftelser åtnjuter. i erinrar om att deni annat sammanhang beträffande allmännyttiga stiftelser uttalat sig förregistreringspUkt hos statlig myndighet och någon form av statiig insyn iförvaltningen, även i fall då stiftaren undantagit stiftelsen från tUlsyn.Detta skuHe dock bara gäUa stiftelser, vars kapital inte är alltför obetydligt.Mot denna bakgmnd stäUer sig positiv tUl utredningens förslag.Länsstyrelsen i deklarerar sin principiella anslutning tUlförslaget men vUl liksom i fråga om offentligstyrelserepresentation i aktiebolag betona personvalets betydelse. Det börstäUas höga krav på den statliga styrelseledamoten både när det gällerallmänekonomiskt kunnande och praktisk erfarenhet från verksamhet inom denoffentUga sektom. i finner offentligstyrelserepresentation i stiftelser motiverad främst med hänsyn tUl dekonsekvenser för det allmänna som placeringen av vissa ekonomisktbetydelsefulla stiftelsers medel får, medan i länlägger särskUd vikt vid samhällets inflytande på fördelning av forskningsanslagsom motiv för offentlig styrelserepresentation. i länställer sig, Uksom i fråga om offentiig styrelserepresentation i aktiebolag,tveksam tUl utredningens förslag, men viU inte motsätta sig försöksverksamhet. Motiven tUl samhällelig styrelserepresentation i des. k. allmännyttiga stiftelsema är till viss del desamma som motiven tillstyrelserepresentation i aktiebolagen, framhåUer LO. De allmännjtigastiftelsema utövar via aktieinnehav inflytande över väsentiiga delar av svensktnäringshv. Den skattefrihet som dessa stiftelser åtnjuter samt de begränsadeinsynsmöjligheter i stiftelsernas verksamhet som samhäUet har vUket bl.a. beror på att stiftelsema inte behöver ange några offentiiga redovisningar utgör enligt LO ytterligare motiv tiU offentlig styrelserepresentation inomdessa institutioner. LO biträder därför utredningens förslag. TCO anför ihuvudsak samma skäl för en mera ingripande lagstiftning om aUmännyttigastiftelser än den utredningen föreslagit.Enligt TCO bör Kungl. Maj:t i fråga om sådana stiftelser ges rätt attfastställa stadgar, stiftelseurkund, antal ledamöter i styrelsen,arbetsuppgifter och mandattid. Denna lagstiftning skall i princip gälla allastiftelser som åtnjuter skattefrihet, oavsett tillgångarnas storlek. anförsamma synpunkter som i fråga om offentlig styrelserepresentation i aktiebolagoch avstyrker utredningens förslag. anser att offentliga styrelseledamöteri de allmännyttiga stiftelserna är motiverade med hänsyn till skattefriheten,som är betingad av att avkastningen endast går tUl allmännyttiga ändamål. Ifråga om utseende av styrelseledamöter föreslår föreningen en annan ordning änutredningen. Eftersom skattefriheten är ett utomordentiigt samhälleligtprivilegium bör det ingå flera ledamöter i varje styrelse och ledamöterna börutses av . anser att utredningensförslag kan minska benägenheten alt bUda stiftelser medallmännyttiga ändamål och resurserna för att tillgodose ändamål av detla slag,exempelvis vetenskaplig forskning och utbildning, kan därmed komma att krympa.I anledning av utredningens uttalande att stiftelsemas placeringsbeslut kan fåsynnerligen vittgående konsekvenser både för det allmänna och för ett stortantal människor, framhåller föreningen att placeringsbesluten normalt baraavser den kvot av avkastningen som enligt stiftelsestadgarna skaUkapitaliseras. Placeringsbesluten har därmed regelmässigt inte den räckviddeller de konsekvenser, som anges i utredningens uttalande. Det måste enligtföreningen understrykas att den avgörande riktpunkten för placeringarna avsliftelsemas tUlgångar dock alltid måste vara den som följer dels avstiftarens intentioner och placeringsreg-lema i stiftelsens stadgar, dels avatt tillgångarna, inom ramen för dessa regler skall placeras så att de på siktger största möjliga resurser för att tUlgodose stiftelsens allmännyttigaändamål. Föreningen pekar på att en del stiftelser förvaltas av bankemasnotariatavdelningar och inte har någon särskild styrelse. Föreningenförutsätter att statiiga styrelseledamöter skall komma ifråga endastbelräffande stiftelser som enligt sina stadgar skall ha särskild styrelse. Närdet gäller de av bankerna förvaltade stiftelsema är stiftelsemedlensförvaltning och användning genomgående så i delalj bestämd genomstiftelseurkunden att något praktiskt utrymme för en särskild insats från enstatiig styrelseledamot inte föreligger. Det skulle också i dessa fallknappast kunna försvaras att belasta stiftelsen med ett arvode till enstyrelseledamot utsedd av staten, framhåUer föreningen. och avstyrkerutredningens förslag med hänvisning till reservation. och förklarar siginte ha någonting emot att samtliga dess handlingar och beslut blir föremål förinsyn men ifrågasätter, om det för detta behövs en statlig styrelseledamot.Ählén-stif- telsenhar för sin del inte någon invändning mot utredningens förslag underförutsättning att lämplig person utses till styrelseledamot och att stiftelsensstyrelse bereds tillfälle att yttra sig över personvalet. I Ukhet med vad somgäUer för övriga styrelseledamöter bör det inte utgå något arvode tUl denoffentliga ledamoten, eftersom varje utgift som belastar stiftelsen reducerardet belopp som kan fördelas för allmännytliga ändamål. lar i sitt yttrande upputredningens förslag tiU ingående analys. Stiftelsen finner alt det från desynpunkter som samarbetsutredningen haft att beakta inte föreligger något behovför det allmänna att genom styrelserepresentation påverka den placeringspolitiksom bedrivs av de allmännyttiga stiftelserna. Utvecklingen kan för övrigtföljas i de ekonomiska berättelser som utges. I fråga om arvoden till offentiigastyrelseledamöter anser stiftelsen att skall offentliga styrelseledamöterifrågakomma bör de i arvodeshänseende vara likställda med övriga ledamöter. 4 Departementspromemorian 4.1 Inledande synpunkter I promemorian redovisas till en början förslagetsbakgrund och allmänna förutsättningar. Därvid anförs bl. a. följande. har den företagsdemokratiskadebatten förts med växande intensitet och kraven på en ökad demokratiseringinom arbetslivet har vuxit sig allt starkare. Synen på de företagsdemokratiskafrågorna har breddats och fördjupats. Uppmärksamheten har alltmer kommit attriktas på behovet av att vidga möjligheterna för löntagarna att kännatillfredsställelse och engagemang i arbetet som deras skaparförmågaoch kunnande bättre utnyttjas med effektivare arbetsinsatser som resultat. Dettahar lett fram tiU insikten alt den enskilde individens inflytande över de egnaarbetsuppgifterna och den egna arbetsplatsens förhållande måsle ökas, någotsom ställer krav på bl. a. nya och ändrade former för arbetsorganisation ocharbetsledning, utformningen av det produktionstekniska systemet, lönesystem m.m. kvarstår för lönlagarna behovet att vinnainflytande över frågor som har stor betydelse för de anställda som kollektiv.Det kan gälla t. ex. beslut om slörre investeringar som medför behov av nyrekryteringeUer omplacering av personal, omlokalisering, inskränkning eller nedläggning avdriften, principer för personalpolitikens och skyddsarbetets utformning ellerarbetsmiljöförbältrande åtgärder. Vägen alt nå inflytande över dessa frågormåste gå över representativa system där företrädare för de anstäUda fårmöjligheter att öva inflytande på eller delta i beslutens utformningtillsammans med företagsledningen och specialister från olika funktioner inomföretaget. Det är uppenbart att de praktiska formerna för ettvidgat löntagarinflytande över olika arbetssituationer ochförelagsangelägenheter bör anpassas till de speciella förhållanden ochförutsättningar som råder I syfte att vinna ökad erfarenhet i dessa avseenden pågår sedannågra år tillbaka en försöksverksamhet med olika former av vidgadförelagsdemokrati inom ell flertal företag i landet. I systematiserad form komdenna verksamhet tidigast igång i den statliga ak-tiebolagsgmppen, där densedan år 1968 leds av en för ändamålet särskilt inrättad delegation. Sedermerahar liknande verksamhet inletts inom den privata och kooperativa sektorn liksominom statiig och . Vid ägnadesföretagsdemokratifrågorna stor uppmärksamhet. Underlaget för kongressensöverväganden utgjordes av betänkandet Demokrati i företagen. Kongressen antog ienlighet med förslagen i detta betänkande ett program för ökadföretagsdemokrati, vilket förutsätter en reeU medbestämmanderätt förarbetslagarna i olika frågor som rör såväl den enskUdes arbetssituation som detkollektiva lönlagarintresset i förelaget. Programmet kräver etl ökat inflytandeför de anstäUda på alla beslutsnivåer i förelagen. a. föreslås att de fackligaorganisationerna vid företagen skall få rätt att utse en minoritet avledamötema i aktiebolagens och de ekonomiska föreningarnas styrelser. I stortsett liknande synpunkter har framförts från tjänstemannahåll, bl. a. i en avTCO:s kommitté för samarbetsfrågor på arbetsplatsen (SAMKO) utarbetad rapportlill 1970. Enligt aktiebolagslagen är bolagsstämman detbeslutande organet när det gäller bolagets angelägenheter. Styrelsen är detverkställande organet och är ansvarig för förvaltningen men är skyldig alträtta sig efter de särskilda föreskrifter som meddelas av bolagsstämman. Harstyrelsen utsett verkställande direktör, skall den löpande förvaltningenhandhas av honom. Aktiebolagslagens gmndregel är atl styrelsen väljsmed enkel majoritet. Den ägargmpp som har röslmajorilelen kan såledestillsätta samlliga slyrelseplatser, om inte annat anges i bolagsordningen. Denmotivering för detta syslem som vanligen anges är att bolaget behöver enhomogen och handlingskraftig styrelse. Elt argument som ofta framförs motstyrelserepresentation för de anställda eller någon annan intressentgrupputanför ägarkrelsen är också, att styrelsen därigenom skulle riskera bli etlförhandlingsorgan för olika partsintressen. Effektiv ledning av elt aktiebolag förutsättergivetvis att styrelsen har handlingskraft och förmåga atl fatta beslul.Beslutsfattandet underlättas sannolikt, om ledamöterna har gemensammautgångspunkter och intressen. Kravet på gemenskap i fråga om värderingar ochintressen bör dock inte drivas längre än att det i styrelsen ges plats förpersoner med varierande erfarenhetsbakgrund, utbUdning och kunnande.