prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Inkomst av annanfastighet än jordbruksfastighet har svarat för mindre än 1 "/q av fysiska personerssammanlagda inkomst. har räknat med en ökning av 5"/o, för såväl 1971 och 1972 som 1973. Inkomst av rörelsesvarade 1970 för 4,9 "/o av fysiska personers inkomster. Riksrevisionsverkethar med hänsyn till konjunkturutvecklingen antagit oförändrade inkomster avrörelse . har räknat med enschablonmässig ökning av 5 "/o. 1970 var de fysiskapersonernas inkomst av kapital 2,8 "/o av deras sammanlagda inkomst.Ökningen av kapitalinkomsterna bar beräknats tUl 20 «/o. och1973 har ämbetsverket schablonmässigt antagit en årlig ökning på 10 "/o. Vid bedömningen avutvecklingen av aktiebolagens taxerade inkomster har hafttillgång lill taxe-ringsstalistik och verkels egenenkät om förväntade taxeringsulfall. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 Av statistiskacentralbyråns statistik framgår utvecklingen av samtliga aktiebolags taxerade inkomster år för år.Redovisningen kommer tillhanda i oktober året efterverksamhetsåret. gjorde ämbetsverket enenkät, där bolagen tillfrågades om sina taxerade inkomster under innevarandeoch föregående verksamhetsår. Enkäten tillsändes ett urval av ca 1 500 bolag. Resultaten av desenaste årens taxeringsutfall ävensom enkäten med bolagen i november 1971framgår av nedanstående sammanställning: gående år, % 1971 (enkät) Riksrevisionsverketbedömer alt bolagens taxerade inkomster för kommer att ligga 15o/o års. Enkätundersökningens resultat har sålunda dragils upp från 25 o/otill 15 o/o. Anledningen härtill är ett anlagande om alt bolagen, liksom vid enkätenvåren , bedömtutvecklingen alltför pessimistiskt. För de två följande verksamhetsåren har anlagils all bolagens taxerade inkomster ökarmed 5 respektive 10 o/o, dvs. Resultatet avriksrevisionsverkets inkomstberäkning återges i den härvid fogade tabellen(bilaga C) med specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /73. Beträffande de /73 beräknade beloppen för de särskilda inkomsttitlarna får anföraföljande. Bilaga 2 inkomstberäkning 15 DRIFTBUDGETENS INKOMSTER A. Skatter, avgifter, m.m. Skatt på inkomst,förmögenhet och rörelse Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Riksstalslitelnuppförs i riksstalen med det belopp som kan beräknas utgöra statens behållnainkomst av under budgetåret inflytande inkomst- och förmögenhetsskatt samtavgifter för folkpensioneringen. Denna beräkning intar en särställning iförhållande till beräkningen av övrigariksstatstillar på grund av att titeln är ett samlingskonlo för redovisningenav den allmänna skalteuppbörden. Skatter och avgifter debileras på de slutligaskattsedlarna var för sig men uppbärs gemensamt. Som bruttoinkomst på titeln redovisas iförsta hand vad som i enlighet med gäUande uppbördsförfarande inflyter i formav preliminär skatt, fyUnadsbetalningar, kvarstående skatt, tUlkommande skattoch indrivna reslanlier. Uppbördsförfarandel förutsätter även uppkomsten av s. k. överskjutande preliminär skatt, ochutbetalningen av denna redovisas som utgift på titeln. Som utgifter påtiteln redovisas vidare de restitutioner av skall som föranleds av taxeringsändringar m. m. De största utgiftema på titeln är deutbetalningar av kommunalskattemedel som länsstyrelserna enligt särskilt givnaregler har att göra lill kommunerna på grund av att kommunalskatterna ingår iden samfällda statligt administrerade skatteuppbörden. Av samma skäl utbetalas från titeln medel motsvarande avgifter avolika slag som ingår i skatteuppbörden. Den större delen avsocialförsäkringsavgiflerna uppbärs av praktiska skäl enligt alternativametoder på så sätt alt avgifterna för större arbetsgivare direkt debiteras avriksförsäkringsverket, medan avgifterna förmmdre arbetsgivare debiteras på skattsedeln. Oberoende av om socialförsäkringsavgiftersålunda debiteras direkt av eller ingår iskatteuppbörden har man ansett redovisningen böra passera över förevarandeskattetitel. Till följd härav ingår även uppbörden avsocialförsäkringsavgifter från "direktdebiterade" arbetsgivare Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen påIhelns inkomstsida och utbetalningarna till de allmänna försäkringskassorna m.m. bland titelns utgifter. Ett undantag från denna princip är direktdebiteradetilläggspensionsavgifter som inte redovisas över titeln. Till de särskilda inkomsterna på titelnhör sjömansskatten och bland utgifterna ingår de omföringar till andrariksstatstillar som enligt särskildaregler skall göras ifråga om vissa till beloppet relativt obetydliga skatter,som ingår i den allmänna uppbörden. Dein- och utbetalningar resp. omföringar som redovisas på titeln harsammanfattats i följande uppställning: Kvarståendeskatt (jämte ränta) Sjömansskattens andel i sjukförsäkringsmedel Avgifter från direktdebiterade arbetsgivare till sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring och byggnadsforskning (arbetsgivaravgifter) Statens avgifter lill sjukförsäkringen Viss ersättningfrån allmänna pensionsfonden Eventuellåterföring av medel från allmännasjukförsäkringsfonden Överskjutandeskatt (jämte ränta) Utbetalningar tUl de allmänna försäkringskassorna Utbetalning till allmänna pensionsfonden(skattedebiterade avgifter och egenavgifler) Allmän arbetsgivaravgift (skatte-debilerad) Annuiteter på förskott för avlösning avfrälseräntor Eventuell avsättning av medel till aUmänna sjukförsäkringsfonden SkUlnaden mellan titelns sammanlagdainkomster och utgifter utgör den nettoinkomst för statsverket, som motsvararden i budgetredovisningen upptagna inkomsten på titeln. Nedan följer en genomgång av de skatteroch avgifter som ingår i slutiig skatt. Därefter behandlas uppbördssystemet ochde poster som finns redovisade på titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Bilaga 2 inkomstberäkning 17 Slutligdebitering av skatter och avgifter som berör inkomstskattetiteln Debiteringen av de olika skatterna ochavgifterna framgår av debetsedeln för slutlig skatt. De skaller och avgiftersom finns specificerade på debetsedeln är: Skaltereduktion(fr. o. m. ) StatUginkomstskatt för fysiska personer Statiiginkomstskatt utgår enligt förordning (nr 576). Enligt förordning (nr163) om ändring i förordningen om statlig inkomstskatt bestäms inkomstskattensgrundbelopp fr. o. m. taxering enligt en enda skatteskala, avsedd föralla kategorier fysiska personer.Grundbeloppet utgör 10 o/ av den beskattningsbara inkomsten, om dennainte överstiger . Vid högrebeskattningsbara inkomster än . utgår skatten enligt en progressivskattesals, vilken är maximerad till 54 o/o för den del av den beskattningsbarainkomsten som överstiger . Enligt lag (nr 162) omändring i kommunalskattelagen medmotsvarande tUlämpning vid taxering till statlig skatt enligt förordningden (nr 163) utgår grundavdrag fr. o. m. för varje individ. Grundavdrag medgives med . underförutsättning all den skatlskyldiges lill statlig inkomstskatt laxeradeinkomst uppgår till högst . Om den taxerade inkomsten överstiger dettabelopp reduceras grundavdraget med 20 "/o av inkomst överstigande . Enligt denna avtrappningsregd utgårsåledes inget grundavdrag när den taxerade inkomsten överstiger . Tillämpningen av enenda skatteskala och individuella grundavdrag innebär individuell beskattning.Principen om sambeskattning tillämpas docki ett avseende, nämligen vad avser beskattningen av kapitalinkomsteröverstigande , dvs. i huvudsak inkomst av fastighet, 2 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 18 tillfälligförvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller alt för gifta som båda haft taxerad inkomst skall beskattningsbarA-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-inkomst avsesinkomst av tjänst, utom periodiskt understöd, inkomst av jordbruksfastighet ochinkomst av rörelse. Med B-inkomst, eller kapitalinkomst, förstås övriga inkomster.Vid skatteberäkningen av B-inkomsten påförs dessa inkomster den av makama, somhar den högsta A-inkomsten. Enligtförordning (nr 163) om ändring i förordningen om statlig inkomstskatt avskaffas rätten altvid den statliga inkomst-laxeringen göra avdrag för skatt fr.o. Enligt förordningden 9 aprU 1965 (nr 71) gäUer att vissa kategorier skattskyldiga med hemmavarande barn under 16 årmedgives förvärvsavdrag. EnUgt lag (nr 162) om ändring ikommunalskattelagen förutsätter rätten till förvärvsavdrag delsförekomsten av hemmavarande barn och dels att inkomsten utgörs avA-inkomst, dvs. inkomst av tjänst, utomperiodiskt understöd, inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Förgifta gäller härvid att båda makarna skall ha A-inkomst. Förvärvsavdragmedgives fr. o. m. taxering med 25 o/o av inkomst av tjänst eUerrörelse, dock högst , och med . i fråga om inkomst av jordbruksfastighet. Avdraget medgives den avmakarna som har den lägsta A-inkomsten. Om gift skattskyldig med minderårigtbarn haft A-inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse och maken utförtarbete i förvärvskällan, får den skatlskyldige åtnjuta förvärvsavdrag medvärdet av makens arbetsinsats, dock med högst . För ensamstående medhemmavarande barn och A-inkomst medgives förvärvsavdrag med 25 o/oav inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse, dock med högst 2 000kr. Enligt lag (nr 162) omändring i kommunalskaltelagen medgives avdrag för underhåll av ickehemmavarande barn med högst . för varje barn fr. o. m. Genom författningar (nr122125) infördes vissa schablonmässigt beräknade minimiavdrag för avgifter förkapital- och sjukförsäkring för fysiska personer samt för utgifter för fullgörandeav tjänsten för skattskyldiga, som haft inkomst av tjänst. Vidare infördesvissa extra avdrag för fysiska personer, som haft inkomst av kapital. Dessabestämmelser tillämpades forsla gången vid taxering. Enligt denovannämnda lagen om ändring i kommunalskaltelagen avskaffas de schablonmässigt medgivna avdragen för sjukförsäkringsavgift med150 kr. för ensamstående och . för gifta fr. o. m. Rätten till avdrag för faktiskt påfördsjukförsäkringsavgift vid föregående års taxering bibehålls. EnUgt förordning (nr 421)åtnjuter fysiska personer, som har alt erlägga allmän arbetsgivaravgift förinkomst av rörelse el- ler jordbruksfastighet, avdrag för sådan avgift,som påförts året näst före taxeringsåret. EnUgl lag (nr 162) om ändring i kommunalskaltelagen blir det kommunala bostadstilläggetför folkpensionärer skattefritt fr. o. m. Enligt lag den 24 april1970 (nr 93) om ändring i kommunalskattelagen har vissa ändringar genomförtsav den schablonmetod som gäller vid beskattningen av vissa fastigheter (egnahem eller fritidsfastigheter). Som intäkt skall las upp 2 o/o av den del avtaxeringsvärdet som inte överstiger , 4 o/o av den del som liggermellan . samt 8 o/qav den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det extraavdraget för villaägare har höjts lill . De nya bestämmelsernatillämpades första gången vid taxering. Enligt förordning den 15december 1967 (nr 748) gäller att fr. o. m. taxering beskattas vinstvid icke yrkesmässig avyttring av faslighet såsom realisationsvinst till 100o/o om fastigheten innehafts mindre än och till 75 o/o om fastigheteninnehafts eller längre. Vid försäljning av aktier m. m. beskattas vinstenom aktierna innehafts mindre än till 100 o/o, mindre än till 75 o/o,mindre än lill 50 o/o och mindre än till 25 o/o. Om aktiernainnehafts eUer mera räknas som skattepliktig realisationsvinst ett beloppmotsvarande 10 o/o av nettoinkomsten. Vid långtidsinnehav medges ett avdrag med500 kr. Förordningen gäller avyttringar som ägt rum fr. o. m. den 1 januari1968. Under /72tUlämpas i likhet med föregående budgetår en uttagningsprocent av 100. Statiig inkomstskatt förfysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De för taxeringsåren 1967 1971 uträknade skattebeloppen framgår avföljande sammanställning (mUj. 1967 1968 1969 1970 1971 Statlig inkomstskatt,A-Iängden 8553 9 593 10 443 11691 13 862 Statlig inkomstskall för bolag, ekonomiskaföreningar m. m. Andra skattskyldiga änfysiska personer, oskifta dödsbon och famUje-stifldser indelas ibeskattningshänseende i följande fyra grupper: a) svenska aktiebolag,sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingår ijordbrukskasserörelsen, svenska försäkringsanstalter som icke är aktiebolagsamt andra utländska juridiska personer än oskifta dödsbon ochfamiljestiftelser, varvid dock försäkringsanstalter som driverlivförsäkringsrörelse hänförs till grupp c. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 b) andra svenska ekonomiska föreningar änsådana som ingår i jordbrukskasserörelsen, sambruksföreningar, Sverigesallmänna hypoteksbank. KonungariketSveriges stadshypotekskassa, hypoteksföreningar, svenska bostadskredilkassanoch bostadskreditföreningar, c) försäkringsanslalteri den mån de driver livförsäkringsrörelse saml d) övriga skattskyldiga. Enligt förordning (nr295) med därefter genom förordning (nr 742) företagnaändringar utgör den statliga inkomstskatten räknad i procent av denbeskattningsbara inkomsten för grupp a) 40o/o, för grupp b) 32 o/o, för gmpp c) 10 o/o saml för grupp d) 15 o/o. Genom förordningden (nr 50) medgives särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig skall förinvesteringar i maskiner och andra inventarier för stadigvarande bruk somanskaffats . Avdraget utgör 10 o/o av anskaffningskostnaden ochmedgives fysisk eller juridisk person som driver rörelse, jordbruk eUer skogsbruk. I förordning (nr923) har investerings-avdraget höjts till 20 o/o och utsträckts att gälla förmaskinanskaffningar även . Statiig inkomstskatt för juridiskapersoner redovisas på de s. k. B-och C-längderna. Den uträknade skatten uppgicktaxeringsåren 1971 till följande belopp (milj. 1967 1968 1969 1970 1971 Statlig inkomstskatt, B- och C-längdema 1 229 1246 1 496 1 582 1 534 De kommunala skatterna utgörs av allmänkommunalskatt med däri ingående församlingsskatt, landstingsmedel ochtingshusmedel, allt i form av inkomstskatt beräknad på grundval av inkomst ochgarantibelopp för faslighet. För den allmänna kommunalskatten gäller bestämmelserna i kommunalskattelagen den 28 september1928 (nr 370). Landstingsmedel utgår enligt landstingslagen (nr319). Genom lag (nr 390) med vissa bestämmelser i anledning avstatens övertagande av lokalhållningen för de allmänna underrätterna upphördeförordningen (1945: 903) om utdebitering av tmgshusmedel att gälla fr. o. m.den 1 januari 1971. Enligt lag (nr 162) omändring i kommunalskattelagen utgår grundavdrag fr. o. m. för varje individ. Fr. o. m. taxering gäller på familjebeskattningensområde samma bestämmelser i fråga om denkommunala beskattningen som beträffande den statliga. De fr. o. m. 1972års taxering gällande avdragsreglerna vad avser förvärvsavdrag,underhållsavdrag och schablon- Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 21 avdrag för sjukförsäkringsavgift vid taxeringtUl statlig skatt äger således motsvarande tillämpning vid taxering lillkommunal beskattning. Debilerad kommunalinkomstskatt uppgick taxeringsåren 19671971 till följande belopp (milj. 1967 1968 1969 1970 1971 A-längd 11031 12 230 13 431 15 249 17 842 B-ochC-längd 1009 1061 1297 1427 1522 Statlig förmögenhetsskattuttas enligt förordning (nr 577) av fysiska personer m. fl. Enligt förordning den 27maj 1970 (nr 170) om ändring i förordningen om statiig förmögenhetsskatt harskatteuttaget sänkts för mindre och medelstora förmögenheler och höjts förstörre förmögenheter. Det skattefria beloppet för fysiska personer uppgår tUl150 . Den lägsta skattesatsen är fr. o. m. taxering 1 o/o förförmögenheter mellan . och den högsta 2,5 o/o förförmögenheter överstigande . De nuvarande spärreglerna ersätts meden ny begränsningsregel, som skall tiUämpas utan särskUd ansökan av denskatlskyldige. Förmögenheter i mindre och medelstora s. k. familjeförelag sombedriver jordbruk, skogsbruk eller rörelse skall under vissa förutsättningarbeskattas efter i stort sett oförändrad nivå. Enligt förordning den 29maj 1969 (nr 236) skall förmögenhetsskatt fr. o. m. taxering beräknaspå den sammanlagda förmögenheten tillhörande föräldrar och barn ,som bor hos föräldrarna. Debiteradförmögenhetsskatt uppgick laxeringsåren 19671971 lill följande belopp (milj.kr. 1967 1968 1969 1970 1971 Förmögenhetsskatt 341 374 435 447 492 Enligt lag omfinansiering av folkpensioneringen (nr 398) och med ändringenligt lag den 9 aprU 1965 (nr 74) skall folkpensionsavgift fr. o. m. den 1januari 1966 utgå med viss procent av den avgiftspliktiges till statliginkomstskatt beskattningsbara inkomst. Enligt lag (nr 39)skall folkpensionsavgiften fr. o. m. utgå med 5 o/o av den tillstatiig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten dock med högst . Enligtlag (nr 574) om ändring i lagen om finansiering av folkpen- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 sioneringen skall folkpensionsavgift fr. o. m. 1972 årstaxering beräknas individuelltpå vardera makens till statlig skatt beskattningsbara inkomst. De debiterade folkpensionsavgiflernauppgick taxeringsåren 1967 1971 till följande belopp (milj. 1967 1968 1969 1970 1971 Folkpensionsavgift 1 591 1891 2 214 2 386 2 669 Endast de försäkrades egna avgifter ochavgifter från mindre s. k. skattedebiterade arbetsgivare debileras påskattsedeln. Övriga avgifter förtilläggspensioneringen debiteras och uppbärs direkt av . Sjukförsäkringen finansieras förutomgenom statsbidrag av avgifter från de försäkrade och arbetsgivarna. Avgifternafrån de försäkrade uppbärs i samband med den allmänna skatteuppbörden ochavgifterna från direktdebiterade arbetsgivare uppbärs direkt avriksförsäkringsverket, som överför deunder budgetåret inflytande avgifterna till titeln. Enligt lag den 30oktober 1970 (nr 567) om ändring i lagen om allmän försäkring skallarbetsgivaravgiften till den allmänna sjukförsäkringen fr. o. m. utgå med 3,1 o/o av arbetsgivareslönekostnader mot tidigare 2,9 o/o. Av avgiften skall 10/31 användasför bestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter försjukvårdsersättning och återstoden lill bestridande av kassornas utgifter förtilläggssjukpenning i vad sjukpenningen svarar mot inkomst av anställning. Avgifterna lUl den obligatoriskasjukförsäkringen för anställda beräknas med hänsyn lill den försäkradesarbetsinkomst och varierar mellan oUka orters försäkringskassor. Enligt lag den16 (nr 350) har, i samband med höjning av sjukpenningen och utökningav antalet sjukpenningklasser fr. o. m. den1 , avgifterna liU sjukförsäkringen höjts. För företagareutgår egenavgifler med högre belopp. Arbetsgivare skall erläggaavgift dels till sjukförsäkringen, delstill försäkringen för tilläggspension. Härutöver uttas av arbetsgivaren yrkesskadeförsäkringsavgift,lönegarantiavgifl (fr. o. m. 1971) ocharbetarskyddsavgift (fr. o. m. 1972) samt för vissa arbetsgivare byggnadsforskningsavgift. Dessa avgifter, vilkatillsammans kallas arbetsgivaravgifter, debiteras på debetsedeln åslutlig skatt endast i sådana Bilaga 2 inkomstberäkning 23 falldå summan av dem uppgår till högst . Arbetsgivaravgifter som överstiger nämnda belopp uppbärs som regeldirekt av . EnUgl lag (nr 167) omändring i uppbördsförordningen skall vissa kategorier skattskyldiga fr. o. m.1972 års taxering medgivas reduktion avskatten. För gifta skattskyldiga medgives skattereduktion med 1 800 kr.av den ena makens skatt så länge den andre makens grundavdrag inte är fulltutnyttjat, dvs. så länge andre maken har en statlig taxerad inkomstunderstigande . Så snart även andre maken får taxerade inkomsterminskar reduktionsbeloppet med 40 o/o avdessa inkomster, vilket innebär att rätten tUl skaltereduktion upphör dåandre makens taxerade inkomst nått . För ensamstående med barn under18 år utgör skattereduktionen . Skattereduktion skervid debitering av den slutliga skatten genom reducering av statliginkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, kommunalinkomstskatt, landstingsmedel, skogsvårdsavgift, folkpensionsavgift ellersjukförsäkringsavgift. Skaltereduktion medgives således inte i fråga om tUläggspensionsavgift,arbetsgivaravgift, allmän arbetsgivaravgift,annuitet på avdikningslän eller på förskott för avlösning av frälseränta.Vad som genom skattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras avstaten, vilket innebär att staten gotlgör kommuner och andra för eventuelltreducerade belopp. Övriga skatter och avgifter på debetsedeln för slutligskatt Skogsvårdsavgifter,annuiteter på avdikningslän, annuiteter på frälseräntor, utskiftningsskatt ochersättningsskatt och allmän arbetsgivaravgift för mindre arbetsgivare debiterasi samband med slutlig skatt men omförs till andra inkomsttitlar. Uppbördsförfarandelför skatteroch avgifter som berör inkomstskaltetiteln EnUgt den fr. o. m. 1954 gällandeuppbördsförordningen, utfärdad (nr 272), med däri senast enligtlag (nr 167), vidtagna ändringar skall skattskyldig erläggapreliminär skatt med det belopp, vilket så nära som möjligt kan antas motsvarai den slutliga skatten ingående skatter och avgifter. Den preliminära skatten utgår dels i formav preliminär A-skatt, dels i form av preliminär B-skatl. A-skatten utgårenligt skattetabeller eller efter vissprocent av uppburen löneinkomst. B-skatten debiteras normalt med detbelopp som enligt senaste taxering påförts som slutiig skatt. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 För inkomst av tjänst, som inte avserbestämd lidsperiod eller som inte uppbärsvid regelbundet återkommande tillfällen, skall fr. o. m. 1968 preliminärA-skatt utgå med 30 o/o av inkomsten mot tidigare 25 o/o. I vissa fall som t. ex. vid utbetalning avretroaktiva lönebelopp, ackordsersättningar o. dyl. skall preliminärA-skatt utgå enligt grunder som fastställs av . Överlämnar arbetstagare inte debetsedelpå preliminär A-skalt till arbetsgivaren skall avdrag för preliminär A-skattgöras enligt förhöjda skatteskalor.Uppvisar vidare arbetstagare inte debetsedel på slutlig skatt förarbetsgivaren skall under tid, då avdrag för kvarstående skatt skall verkställas, avdrag för sådan skatt göras vidvarje avlöningstiUfälle med lika stort belopp som avdraget förpreliminär A-skalt. Enligt förordning (nr 722) om ändring i uppbördsförordningen må Kungl. Maj:t förordna attpreliminär A-skatt skall utgå även för annan inkomst än sådan som utgör denskatlskyldiges huvudsakliga inkomst avtjänst, om det är särskilt påkallat ur uppbördssynpunkl. utfärdades, den17 (nr 5), bestämmelser om alt preliminär A-skalt skallutgå för arlistersättning som uppgår lill . även om ersättningen ejutgör huvudsakUg inkomst av tjänst.Bestämmelserna gäller även för ersättning tUl professionell idrottsman.Preliminärskatleavdrag skall för dessa skattskyldiga göras med 40 o/o avbelopp som utbetalas efter . Fr. o. m. har genomkungörelse (nr 283) bestämmelsen ändrats till att avse ersättning som uppgår tiUminst , sedan avdrag för särskUd reseersättning gjorts. Arbetsgivares skyldighet att verkställalöneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt som kvarstående skall,varvid gäller, alt preliminär skatt utgår i första hand. De lokala skattemyndigheterna kan påframstäUning av den skattskyldige eller på eget initiativ under uppbördsåretvidtaga jämkning av den preliminärskatt som skall utgå, om jämkningen kanförväntas medföra bättre anpassning mellan preliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller tillbetalning , maj, juli, september, underuppbördsåret, vilket omfattar tiden fr. o. m. mars det ena året t. o. m.februari påföljande år. På titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. ingårunder ett budgetår uppbörden , det ena åretoch uppbörden januari, mars ocb maj påföljande år. Titeln redovisar sålundainte uppbördsårets preUminärskatl. Preliminär A-skalt företer vissa skillnadermellan olika skatteterminer på grund av att inkomstunderlaget varierar underåret. Preliminär B-skatt erläggs däremot som regel med en sjättedel av detdebiterade årsbeloppel varje termin och är därför i stort sett stabil underuppbördsårets terminer. Den skatlskyldige kanfrivilligt inbetala högre preUminärskatl än som följer av skattetabeller ellerdebetsedel å preliminär B-skatt. I regel görs detta genom fyllnadsbetalningarefter uppbördsårets utgång, dvs. Syftet är att undvika ellerminska kvarstående skatt, som i vissa fall är räntebelagd (se nedan).