prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — för makar fr. o. m. den I juli i år.Pensionstillskotten uppgår därmed lill . för ensam pensionär och1 . Härtill kommerde pensionshöjningar som genom indexreglerna automatiskt följer av förändringari konsumentpriserna. Sammanlagt beräknas folkpensionens årsbelopp (inkl.pensionstillskotten) stiga med . för ensampensionär Och med ca . för etl pensionärspar. Statens sammanlagda folkpensionskostnaderberäknas stiga med ca 975 milj. kr. under nästa budgetår. Därav avser 190 milj.kr. höjningen av pensionstillskotten till pensionärer som inte kunnat förvärvaATP eller har låga ATP-belopp. 390 milj. kr. beror på ökat antal pensionärer och 395 milj. kr. är beräknade kostnader förvärdesäkring av folkpen-sionema. 1972:1 Bilaga 7 4 Folkpensionsanslaget /73 beräknas därmed uppgå till 9 390 milj. kr. Kommunemaskostnader för de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer beräknas tillca 1 150 milj. kr. De sammanlagda folkpensionskoslnaderna för nästa budgetårberäknas alltså lill ca 10 500 milj. kr. ATP-ulbetalningarna under samma ridberäknas till ca 2 400 milj. kr. för ca 530 000 ATP-pensionärer, varav ca 300000 är ålderspensionärer. De totala kostnadema försjukförsäkringen beräknas öka med ca 330 milj. kr. till 5 550milj. Statsbidraget till sjukförsäkringen beräknas nästa budgetår till 870milj. En expertulredningarbetar med att klarlägga hur en tandvårdsförsäkring närmare bör utformas.Utredningen har bl. a. att pröva om en tandvårdsförsäkring bör görasallmängiltig eller om det finns skäl för vissa avgränsningar och förprioritering av vissa tandvårdsbehov. En förstärkning av folktandvårdensresurser ingår i förutsättningama för en tandvårdsförsäkring. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete under detta år. Flera andra frågor somberör socialförsäkringen är under utredning. Utredningsarbetet syftar till attkontinuerligt utveckla socialförsäkringen och fortlöpande anpassa den lillsamhällsutvecklingen. Ett grundläggande drag i detta utvecklingsarbete ärsträvandena att skapa ökad jämlikhet mellan olika grupper i samhället. I pensionsålderskommillénpågår arbetet med en översyn av hela det regelsystem som gäller för uttag avålderspension från folkpensioneringen och ATP. Utredningen skall behandla såvälfrågan om en allmän sänkning av pensionsåldern som frågan om en mera rörligpensionsålder. Även de problem som hör samman med frågan om standardsäkringinom den allmänna pensioneringen skall prövas av denna utredning. Inom sjukförsäkringensområde undersöker sjukpenningutredningen förutsättningarna att görasjukpenningen från mera jämförbar med sjuklön frånarbetsgivare. Utredningen skall pröva de tekniska möjligheterna att görasjukpenningen beskattningsbar, vilket förutsätter att de nuvarandesjukpenningbeloppen höjs. Sjukpenningen skulle då också kunna göraspensionsgrundande för ATP. Vid förra årets riksdaggenomfördes ett enhetligt avgiftssystem för den obligatoriskayrkesskadeförsäkringen, liknande det som gäller inom ATP. har enöversyn av yrkesskadeförsäkringen påbörjats i den tillsattayrkesskadeförsäkringsutredningen. Denna översyn av yrkesskadeförsäkringenutgör, dllsammans med del arbete som pågår i pensionsålderskommittén ochsjukpenningulredningen, ett led i strävandena att åstadkomma större socialrättvisa i arbetslivet. Samma målsättning ligger bakom de kraftigt ökaderesurserna för arbetarskydd och företagshälsovård liksom det pågående arbetetmed en genomgripande översyn av hela arbetarskyddslagstiftningen. Prop.1972:1 Bilaga 7 5 Den allmännaförsäkringens samlade utgifter kun för beräknas till ca 17 800 milj.kr. Därav faller ca 9 900 milj. kr. Del återståendebeloppet finansieras lill ca 5 000 milj. kr. med arbetsgivaravgifter, ca 1 800milj. genom sjukförsäkringsavgifter från enskilda och ca 1 100 milj. kr. avkommunema för pensionäremas bostadstillägg. Att skapa trygghet för deäldre är en central uppgift för socialpolitiken. Det ökade antalet åldringarkräver en fortlöpande utbyggnad av vårdresurserna. Detta avspeglas bl. a. i enfortsatt ökning av statens bidrag till kommunernas sociala hemhjälp. Undernästa budgetår höjs anslaget för den sociala hemhjälpen med 50 milj. kr. tilltotalt 250 milj. kr. De ökade insatsema för hemhjälpen har lett lill allantalet åldringar och handikappade som får hjälp i sina hem beräknas uppgå tillca 300 000 . Motsvarande siffra var 80 000. Antalethemsamariter har under samma lid stigit från 11 000 till omkring 80 000. Inom ramen förhemhjälpsanslaget kommer liksom tidigare alt bedrivas försöksverksamhet medsärskilda insatser för vård och service i glesbygder. För detta ändamålberäknas 10 milj. kr. Utbyggnaden avhemhjälpsverksamheten är en del av det åldringsvårdsprogram som steg för steghar förverkligats . Detta innefattar också enförstärkning av långtidssjukvården och en upprustning av de äldres bosläder. Sjukhem förlångtidssjukvård, huvudsakligen för äldre, tillhör de områden som ärprioriterade inom sjukhusbyggandet. Del sammanlagda platsantalel på sjukhemberäknas nu till ca 46 000. Platsantalel på ålderdomshemmen är omkring 63 000.Utöver sjukhusens platser för akutvård förfogar åldringsvården alltså nu översammanlagt ca 110 000 platser på sjukhem och ålderdomshem mot knappt 80 000platser . Ett nytt syslem föravgifter i ålderdomshem genomfördes den . Genom en garanliregeltillförsäkras alla pensionärer i ålderdomshem en bestämd andel av pensionenoch andra inkomster för egen disposition. Upprustningen avåldringarnas bostäder fortsätter som ell viktigt led i den öppnaåldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödet i form av räntefriaförbättringslån utgår från anslag under elfte huvudtiteln. Denna långivning,som sker utöver ramarna för bostadsbyggnadsprogrammet, har sedan den börjadeår lett till upprustning av över 100 000 åldringsbostäder. Barnbidragen ger alla bamfamiljer ett grundläggandeekonomiskt till- 1972:1 Bilaga 7 6 skott som verksamt bidrar till alt utjämna skillnaderna ilevnadsnivå mellanbarnfamiljer och familjer utan barn. Bambidragsanslaget beräknas för budgetåret1972/73 till 2 170 milj. kr. Barnbidraget utgår till omkring 1 miljonbamfamiljer med ca 1,8 miljoner barn. De statliga ochkommunala bostadstilläggen utgör etl viktigt komplement tillbarnbidragen för familjer med lägre inkomster och familjer med flera barn. Över 450 000 barafamiljer med900 000 bam uppbär nu bostadstillägg. Den reform som beslutades vid förraårets höstriksdag innebär kraftigt förbättrade förmåner fr. o. m. den 1 aprili år för de barafamiljer som bäst behöver stöd, främst familjer med många bam och familjer med höga boendekostnader. Ianledning av det nya skattesystemet kommer förslag om ändrade inkomstgränseroch reduceringsregler för bostadstilläggen att läggas fram till vårriksdagen. De barn vars -föräldrar lever åtskilda ärgaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd genom bidragsförskotten. Dettafamiljepolitiska skydd ål ensamstående med bam höjdes till avbasbeloppet. per barnoch år vid nuvarande basbelopp. höjdes åldersgränsen förbidragsförskotten från rill . De ensamstående barnförsörjamatillförs genom bidragsförskotten i runt tal230 milj. kr. Det statliga anslaget för bidragsförskottenökar för nästa budgetår med 76 milj. kr. En allmän översyn aVde familjepolitiska stödåtgärderna pågår i familjepolitiska kommittén. Etlslutbetänkande från kommittén väntas underåret varvid kommittén även kommer att redovisa förslag i fråga om ett bosladssocialt stöd till låginkomstgrupperutan barn. Bättre möjlighetertill barntillsyn är ett väsendigt inslag i samhällets service tillbarnfamiljerna. En betydande höjning av statsbidragen till barnstugor genomfördes fr. o. m. den 1januari . Driflbidragen för daghemhöjdes därvid från . per plats och för fritidshemfrån . Kommunema har därigenom fått ökademöjligheter att fortsätta den utbyggnad som pågått . Dennautbyggnad har resulterat i att antalet platser för tillsyn av bara medför\'ärvsarbetande eller studerande föräldrar ökat från ca 24 1965 rill över 100 000 innevarande år. På grundval av kommunernasaktuella planer kan man räkna med att daghem och fritidshem med sammanlagtnärmare 28 000 nya platser kommer att byggas under innevarande och nästabudgetår. Härtill kommer ett ökat antal platser i kommunala familjedaghem. Anslagen till statsbidrag för daghem,fritidshem och familjedaghem höjs för nästa budgetår med ca 89 milj. kr. lill344 milj. kr. En genomgripande översyn av barnslugeverksamhetenpågår inom 1968 års barnstugeutredning. Utredningen beräknas redovisa ett betänkande som behandlarverksamheten för barn i förskoleåldrarna. Utredningen kommer därvid attredovisa sina förslag be- 1972:1 Bilaga 7 7 träffande barnstugeverksamhetens organisatoriskautformning och pedagogiska innehåU. I utredningsuppdraget ingår bl. a.frågan om bamstuge-verksamhetens målsättning samt frågan om enförskoleverksamhet som skallomfatta alla barn närmast före inträdet i . En omfattandeförsöksverksamhet håUer på att organiseras för att man skall få praktiskaerfarenheter av de delvis nya verksamhetsformer som bamstugeutredningen kommer attaktualisera. Utvecklingen påsjukvårdens område har under 1960-talel inneburit djupgående organisatoriskaförändringar och betydande framsteg. Samtidigthar kostnadsutvecklingen inom sjukvården ställt allt starkare krav på eneffektiv planering och rationalisering. De viktiga frågornaom sjukvårdsplaneringen behandlas i sjukvårdsdelegation.Delegationen har tillsatt en särskild arbetsgruppmed uppdrag alt på grundval av en analys rörande de faktorer som är av betydelse för sjukvårdsplaneringeni samråd med sjukvårdens huvudmän arbeta fram ett riksomfattande syslem medenhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner. harsamtidigt sin uppmärksamhet riktad på hur de resurser som finns tillgängligainom sjukvården bäst skall kunna utnyttjas. Detta arbete med nivåstruktureringen inom sjukvården är avstor betydelse för att få till stånd eneffektivare vårdplanering med kortare väntetider. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation bar också uppdragit åt att göraen allsidig översyn av det nuvarande programmetför fördelning av läkartjänster. Densjukvårdspoliliska målsättningen bar i hög grad varit inriktad på att prioritera enutbyggnad av den öppna sjukvården,psykiatrin och långtidssjukvården. Planeringen har i allt högre grad inriktatspå en utbyggnad av den mindre kostnadskrävande decentraliserade sjukvården vid läkarstationer ochvårdcentraler utanför sjukhusen. Man kan nu böqa att avläsa resultaten häravbl. a. genom en väsentlig förbättring av läkartillgången inom dessa viktigaområden av sjukvården. Antalet verksamma provinsialläkare har sedan år1968 ökat från 823 till 1 039, dvs. har vakanssiffrorna för dessa läkartjänsterkunnat minskas från till . Därutöver har sedan år 1969inrättats över 200 nya specialistläkartjänster inom den öppna sjukvården.Sammanlaget har den öppna sjukvården alltsåunder genom en prioritering av detta vårdområde tillförtsmer än 400 nya läkartjänster. En utredning som syftar lill fortsattaförbättringar inom den öppna sjukvården har lagts fram. Utredningens förslag avser att ge sjuk- Prop.1972:1 Bilaga 7 g vårdshuvudmännen ökade möjligheter att väljasådana lösningar av den öppna sjukvårdens organisation som passar skiftandelokala förhållanden. Olika åtgärder föreslås också för att underlätta ensamordning av den öppna sjukvården utanför sjukhusen med verksamheten vidsjukhusen. Denna utredning liksom ett av lämnat betänkande omläkartjänsternas utformning samt behörighetsfrågor m. m. remissbehandlas f. n.Avsikten är all en proposition i dessa frågor skall läggas fram vid åretsriksdag. ökade resurser ställslill förfogande för insatser på hälsovårdsupplysningensområde. Anslaget till hälsovårdsupplysning föreslås höjt med . rill3,8 milj. kr. Kapaciteten förläkarutbildningen har mer än fördubblats och under de närmasteåren beräknas nytillskottet av läkare utgöra ca 1 000 . Det nya systemetför läkarutbildningen ger samhället större möjligheter att kanaliseraläkarresurserna till de delar av landet och de områden -av sjukvården därbehoven är störst. Genom ändringar i sjukvårdslagen har det också skapatsbättre möjligheter till en närmare integration mellan sluten och öppensjukvård. Den systematiska undervisningen för läkare under vidareutbildningbyggs ut från 150 lill 200 kurser nästa budgetår. Inom sjukvårdensinvestermgsramar prioriteras byggnadsföretag som avser i första handläkarstationer för den öppna hälso- och sjukvården och vidare sjukhem föråldringssjukvården, psykiatriska kliniker och vårdhem för psykisktutvecklingsstörda. Investeringsramen för främst dessa områden av sjukvårdenomfattar för en total byggnadskostnad på 450 milj. kr. Dämlöver harför åren 19721973 beräknats en särskild investeringsram för störresjukhusprojekl vilken omfattar en sammanlagd byggnadskostnad på 300 milj. kr.Den totala nedlagda kostnaden i påbörjade och planeradesjukvårdsinvesteringar beräknas uppgå lill ca 1 150 milj. kr. sjukhusetföreslås för nästa budgetår få en sammanlagd personalförstärkning med 14 nyatjänster vartill kommer medel för tjänster för genomförande vid sjukhuset avändrade arbelslidsbeslämmelser. a. den plastikkirurgiska kliniken ochpsykiatriska kliniken får förstärkta resurser. iUppsala får tjänster för ett nytt cytologiskt centrallaboratorium. Nya tjänstertillförs vidare del inrättade nya kirurgiska blocket vid sjukhuset.Medel anslås för utmstning av ett nytt block för neurokliniker samt hud-, ögon-och rehabiliteringskliniker m. m. vilka skall vara färdiga . S:t Göranssjukhus får ökade resurser för verksamheten vid den barnmedicinska kliniken. Sammanlagt höjs destatliga anslagen till hälso- och sjukvården för nästa budgetår med 185 milj.kr. till ca 1 933 milj. kr. Prop.1972:1 Bilaga 7 9 De senaste årens utveckling inomungdomsvårdsskolesektom har präglats av enmedveten strävan att bygga ut den öppna vården utanför skolorna och åstadkommaen ökad samordning mellan skolomas och kommunernas verksamhet. Den öppnavårdformen innebär att eleverna är inskrivnavid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller i speciella mindreenheter och är inordnade i ortens skol- eller arbetsliv. ärantalet elever i den öppna vården större än elevantalet inom skolorna. Utbyggnaden av denöppna vården har medfört att tillgängliga plats-resurser på ungdomsvårdsskolorna kommit att utnyttjas imindre grad . Väntetid för platshar inte förekommit. Den nuvarandebeläggningssituationen ger utrymme för att ytterligare en skola kan läggas nedunder nästa budgetår. Vidare kan antalet avdelningar minskas vid sex andraskolor. För att utvecklaoch förbättra behandlingsformerna vid ungdomsvårdsskolorna pågår försöksverksamhet vid tre skolor som enfortsättning på den verksamhet som bedrivs vid Ryagårdens yrkesskola. För nästa budgetår beräknas också medel för enfortsalt förbättring av undervisningenoch möjligheterna till arbetsträning och arbelsprövning vid ungdomsvårdsskolorna. Intagningar på grund av narkotikamissbrukär av betydande omfattning. För närmare en tredjedel av de nyintagnapojkarna och flickorna anges någon form av sådant missbruk som en av orsakernatill omhändertagandet. Alkoholmissbmk är ungefär lika vanligt. En förstärkningav de medicinska och psykologiska behandlingsresurserna har därför genomförtsbl. a. i samarbete med vissa universitetsinstitutioner och sjukhus. En översyn av ungdomsvårdsskolesladganhar påbörjats bl. a. för all möjliggöra ett ökat hänsynstagande lillnärhetsfaktorn vid placering i ungdomsvårdsskola samt för att ökabehandlingsalternativen vid vård utom skola. Vid den översyn avsocialvården som pågår inom socialutredningen prövas bl. a. frågan om huvudmannaskapet förungdomsvårdsskolorna samt frågan om en nära anknytning till den psykiska barna-och ungdomsvården samt det allmännaskolväsendets resurser. Anslaget för ungdomsvårdsskoloma ochvården utom skola ökas för nästa budgetår med 12 milj. kr. till ca 92 milj. kr. En utbyggnad av deöppna och frivilliga vårdformerna och en minskning av tvångsåtgärdernakännetecknar den pågående utvecklingen inom nykterhets vården. Den kommunala nyklerhetsvården samordnasi allt 1 * 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 7 10 större utsträckning med socialvården i övrigt.Inrättandet av sociala centralnämnder möjliggör en anpassning av socialvårdensnämndorganisation till nyaarbetsformer. Ökad samverkan eftersträvas vidare mellan nykterhetsvården och andra vårdområden, främst sjukvård och ar-betsvård. I en nyligenavlämnad utredning redovisas utvecklingstendenserna inom nyklerhetsvårdenunder den senaste tioårsperioden. Antalet personer med vilka nykterhetsnämnderna tagitbefattning uppgick lill ca 86 000 i början av 1960-lalet. Är 1969 hade deltaanlal gått ner rill ca 72 000. Den öppnanykterhetsvårdens resurser har byggts ul kraftigt. Antalet alkoholpoliklinikerhar ökat från ett 60-lal till drygt 130. Platserna vid inackorderingshemhar ökat från omkring 200 lill I 100. På flera orter har anordnats övergångsbostädersom komplement till inackorderingshem. Utredningenredovisar vissa allmänna ställningstaganden beträffande nykterhetsvården. a. framhålls attpatienlema bör beredas plats påinstitutioner som är belägna så nära hemorten som möjligt. Vidare förutsättsatt utvecklingen fortsätter mot en ökning av de frivilliga och öppna vårdformerna som tvångsåtgärdernaalltmer skjuts i bakgrunden. Vidare föreslås att en plan utarbetas för denframtida vårdverksamheten vid Venngarn. På gmndval av den avutredningen konstaterade nedgången i beläggningen vid de allmänna vårdanstalternaföreslås att nykterhetsvårdens verksamhetvid Svarlsjöanstalten avvecklas och att anstalten under nästa budgetåröverlämnas till kriminalvården. För vissabyggnadsarbeten vid allmänna och enskilda vårdanstalter beräknas etl medelsbehov på 4,5 milj. kr.för nästa budgetår. Driftbidra-gel för erkända och enskilda vårdanstalterföreslås höjt med . per dag för nästa budgetår. Särskilda medelberäknas för upprustning av inventariervid vårdanstalter. Anslaget för statsbidrag till nykterhetsnämndemas verksamhethöjs med 11 milj. kr. Vidare ökas statsbidragen till Länkrörelsen. I bekämpandet av den illegalanarkotikahanteringen är en utbyggnad av det internationella samarbetet enangelägen uppgift. I detta syfte har från svensk sida tagits en rad initiativ.Sålunda har representanter inom bl. a. , ,och arbetat för att ökamedvetenheten om narkotikaproblem och om behovet av ökat internationelltsamarbete för att bekämpa den illegala handeln. Arbetet med en fristående konvention i FN-regi som vidgar den internationellanarkotikakontrollen till att omfatta bl. a. centralstimulerande medelslutfördes under aktiv svensk medverkan. Frågan om en revidering av allmännanarkotikakonvenlion har lagits upp. Prop.1972:1 Bilaga 7 11 representanter arbetat för en ökad aktivitet i kampenmot den illegala narkotikahandeln.Ökad medelsanvisning föreslås för bidrag till en av FN inrättad fond förnarkotikamissbrukels bekämpande. Vårdenav narkotikamissbrukare erbjuder flera svåra problem. Enligt de riktlinjer som statsmakterna dragit upppå grundval av narkomanvårdskommitténs förslag skaU vården omfattauppsökande verksamhet, öppen vård, slutenvård och eftervård. För att förverkliga dessa intentioner hållersocialstyrelsen fortlöpande en nära kontakt med kommuner och landsting. Medledning av de erfarenheter som föreliggeri dessa frågor håller f. n. på med att utarbeta en vägledandeinformation beträffande narkomanvårdens utformnmg. Den uppsökandeverksamheten har aktiverats och insatserna för att bygga ut den öppna vården har ökats. En utbyggnad skerockså ifråga om eftervården. Ökad medelsanvisning för statsbidrag lill såvälden av samhället som den av organisationerna bedrivna vården avnarkotikamissbmkare beräknas för nästa budgetår med ca 2 milj. kr. Målsättningen församhällets handikappomsorg är att så långt del är möjligt göra de handikappade oberoende avsitt handikapp och underlätta för dem att leva med i samhället.Förverkligandet av denna målsättning är ett viktigt led i jämlikhetsarbetet. Åtgärderna för handikappade sätts in påen rad områden. De avser rehabilitering, bosläder, färdtjänst, hemhjälp,vårdartjänst, undervisning,arbetsmarknadsutbildning, tekniska hjälpmedel, institutionsvård saml förtidspensioner och invalidiletsersällningarinom folkpensioneringen och förtidspensioner inom ATP. Statens kostnader för del slöd som merdirekt avser handikappade beräknas för /73 lill 3 060 milj. kr.För tio år sedan var motsvarande kostnader 460 milj. kr. Vidare kan /73 beräknas utgå förtidspensioner från ATP till handikappademed 670 milj. kr. Utbyggnaden av det statliga stödet skaparföratsättningar att bedriva en effektiv och differentierad handikappvård. Genomen aktiv uppsökande verksamhet i kommunerna ges också större möjUgheter att tiUgodose enskilda behov i ökad utsträckning.Kommunerna och landstingen svarar också i övrigt för väsentligainsatser på handikappområdet, framför alltbeträffande omvårdnad, service och rehabilitering. I enUghet medhandikapputredningens förslag har under förra åretombUdats till ett organ för samråd mellan ämbetsverken. Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet och handikapporganisationerna. 1972:1 Bilaga 7 12 ratkommunema och landstingen att i enlighet med utredningens förslag inrättalokala och regionala handikappråd. De stadiga bidragentiU handikapporganisationernas allmänna verksamhet förs i årets budgetförslag samman under ett gemensamtanslag i enUghet med ett av handikapputredningen framlagt förslag. Dessa bidragtiU handikapporganisationerna föreslås höjda med ca . tiU 2 mUj. I en utredning har lagts fram förslag omhjälpmedelsverksamhetens organisation, ändrade statsbidragsregler för enklarehjälpmedel samt nya distributionsformer för förbrukningshjälpmedel. Förslagetprövas f. n. i . En särskild proposition i dessa frågor kommeralt föreläggas årets riksdag. Anslagsbehovet för hjälpmedel, vissainvaliditetsförebyggande åtgärder, insatserna för psykiskt utvecklingsstörda,viss elevsocial verksamhet, vårdartjänst och bidrag tiUhandikapporganisarioneraa m. m. beräknas för nästa budgetår öka med omkring 60milj. lUl ca 295 milj. kr. De kostnader under folkpensionsanslaget somavser förtidspensioner m.m. tiU handikappade kan beräknas stiga med ca 130milj.kr. tdl ca 1 570 milj. kr. På andra anslag som innefattar slöd åthandikappade, främst under utbildnings- ochinrikesdepartementen för utbUdning, ar-betsvård och bostäder, beräknasför nästa budgetår insatserna för handikappade öka med ca 120 milj. kr. tiU ca1 195 milj. kr. Den sammanlagda anslagsökningen jämfört med innevarandebudgetår uppgå; således liU omkring 310 milj. kr. Det omfattande reformarbetet fortsätterpå arbetarskyddets område för alt skapa enbättre arbetsmiljö och för alt ge de anstäUda ökad trygghet påarbetsplatsen. Kraftiga förstärkningar av arbetarskyddets resurser föreslås för nästa budgetår. De statligaarbetarskyddsorganen tiUförs ett 60-tal nya tjänster avsedda framförallt för yrkesinspektionernas verksamhet ute på arbetsplatserna. De centralaledningsfunktionerna på ar-betarskyddsområdetsamordnas och förstärks. Arbetarskyddsstyrelsen och arbetsmedicinskainstitutet förs samman till ett gemensamt verk. ökade medel anvisas även för särskilda arbetarskyddsprojekt. Härutöver tiUförs arbetarskyddet kraftigtökade resurser för forskning, utbildning och information genom denarbetarskyddsfond som inrättats fr. o. m. den . Fonden tillförsårligen över 20 milj. kr. Tryggheten iarbetslivet gäUer också hälsan i arbetet. Ett utbyggnadsprogram förföretagshälsovårdens läkarresurser och ett program för ökad utbildning iföretagshälsovård för läkare, skyddsiogenjörer och sjuksköterskor håller på att genomföras. Förvikliga samordningsfrågor m. m. 1972:1 Bilaga 7 13 hartill arbetarskyddsstyreisen knutits en företagshälsovårdsdelegalion medföreträdare för arbetsmarknadspartema, sjukvården och arbetarskyddet. Även arbetstiden är en viktigarbelsmiljöfråga. Den allmänna arbetstiden har successivt förkortats.