prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — I diagram 4 redovisas investeringsutvecklingen för de ur investermgs-hänseendetyngst vägande industribrancherna. Branschuppgifterna harschablonmässigt kortigerats på samma sätt som ovan angivits för industrin somhelhet. Järn- och stålverken planerar en Diagram VH: 4. Investeringar inom egentlig industri, totaltoch uppdelat på branscher 19661973 Index: 1962= 100. 170 160 150 140 130 120 I I I I I I I I 1965 66 67 68 69 70 71 72 I I I_ L 1965 66 67 68 69 70 71 72 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringar i bilar är exkluderade liksomhantverkets investeringar. Källor: och . 1972: 90 148 betydandeökning av investeringsverksamheten efter den minskning som tycks hainträffat . För verkstadsindustrins del ökade investeringarna 1971.För denna bransch har investeringarna därmed ökat oavbrutet . Även1972 planeras en investeringsökning. Inom massa- och pappersindustrin ökadeinvesteringarna medan en viss minskning kan emotses 1972. Iförhållande till de angivna planema har dock en avsevärduppjustering skett. För industrin i övrigt tycks minskningen under fjolåretförbytas i en viss uppgång 1972. Byggnadsinvesteringarnainom gmppen handel m. m. minskade med 6,5 o/o.Investeringarna i fristående lokaler minskade härvid med 7 o/o medan investeringarnai butikslokaler i bostadshus minskade med 4,5 o/o. Investeringsminskningeni fristående lokaler kan främst förklaras av en mycket låg igångsättning underandra till följd av den då ikraftvarande investeringsavgiften igångsättningen sjönk med 20 o/o i volym . Investeringarnai butikslokaler i bostadshus, som beräkningstekniskt följerinvesteringsutvecklingen för flerfamiljshus, minskade till följd av enalltsedan 1969 successiv minskning i antalet påbörjade flerfamiljshuslägenheter(se tabell 3). Tillgrund för beräkningarna byggnadsinvesteringar i friståendelokaler ligger dels en enkät insamlad av statistiska centralbyrånavseende faktiska och planerade investeringar inom varuhandel, bank- ochförsäkringsföretag, dels en konstruktion baserad på uppgifter över totalakostnader för påbörjade byggnadsprojekt. Investeringarnai varuhandel, bank- och försäkringsföretag beräknas enligt företagens planeröka med drygt 20 o/o i volym . haremellertid endast insamlats , varför det är svårtatt bedöma kvaliteten på planuppgifterna. Dentotala igångsättningen av byggen för fristående lokaler, vilken sjönk betydligtmellan 1969 och 1970, ökade med 80 o/o i volym , som enföljd av investeringsavgiftens upphävande ökningen kan framför allt hänförastill . En, jämfört , ovanUgt stor andel av dentotala igångsättningen omfattade s. k. "stora byggnadsprojekt",dvs. projekt med byggnadstider som väsentligt överstiger den genomsnitfligaför byggnadsprojekt inom gruppen handel m. m. Prognosen över 1972 årsigångsättning 1Byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel m. m. består till 4/5 av investeringari fristående lokaler och till resterande del av butikslokaler i bostadshus.Med investeringar i fristående lokaler avses investeringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet, teatrar, biografer, hotell, restauranger,lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 1 Reviderad nationalbudgetför 149 impliceraren mer "normal" andel stora byggnadsprojekt. har räknats meden minskning i igångsättningen i fristående lokaler i volym med 20 o/o jämförtmed höga nivå. Detotala investeringarna i fristående lokaler beräknas, enhgt den ovan nämndaberäkningsmetodiken som baseras på uppgifter över igångsättning ochbyggnadstider, öka med 20 o/o en ökning som ligger väl ilinje med vad enkäten från varuhandel, bank- och försäkringsföretagen pekarmot. Investeringarna i butikslokaler i flerfamiljshus beräknas minska med 5,5o/o . Totalt beräknas därmed byggnadsinvesteringarna inomgruppen handel m. m. öka med 17,5 o/o. Maskininvesteringarnainom gruppen handel m. m. minskade med ,5 o/o . Medutgångspunkt från den ovän nämnda handelsenkäten har maskininvesteringarnaberäknats öka med 10 o/o i volym 1972 jämfört med . Härvid har hänsyntagits till att investeringsavdraget även gäller . Detotala byggnads- och maskininvesteringarna inom gruppen handel m. m. minskademed 6,5 o/o . visar ovan redovisadeberäkningar på en ökning på 13,5 o/o. Denexceptionellt höga igångsättningen under framför allt tordemedföra att byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel m. m. kommer att bli något större än under motsvarande halvår 1972. Dettatrots att igångsättningen antagits minska . Härvid harkalkylerats med en igångsättning av sammaomfattning som . Motbakgmnd av de prognoserade höga byggnadsinvesteringarna, under helåret 1972samt har maskininvesteringama bedömts fortsättaöka . Investeringarnai handelsflottan, dvs. inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varvminus nettoutförsel av begagnade fartyg, ökade från 223 milj. kr. 1970 till 519milj. Det var framför allt leveranserna från svenska varv som ökadekraftigt. Dessutom minskade försäljningen av begagnade fartyg med ca 100 milj.kr. Enligten insamlad varvsenkät kommer leveranserna av nybyggda fartyg frånsvenska varv att fortsätta öka kraftigt . Även leveranserna frånutländska varv beräknas öka betydligt enligt en insamlad enkät frånett urval svenska redare avseende deras beställningar hos utländska varv.Totalt beräknas således leveranserna av nybyggda fartyg öka med 70 o/o mellan1971 och 1972. Med beaktande av att exporten av begagnade fartyg väntas bUnågot 1972: 90 150 störreunder 1972 än 1971, beräknas de totala investeringarna i handelsflottan ökamed drygt 100 o/o . Attdöma av den information som föreligger vid beräkningstillfället angåendeleveranser av nybyggda fartyg tycks investeringarnai handelsflottan bli betydligt lägre än motsvarandeperiod föregående år. Underloppet av sommaren och vidtogs successivt åtgärder för att utvidgaden statliga investeringsverksamheten som ett led i strävandena att mildraarbetslösheten inom framför allt byggnads-och anläggningsverksamheten. De olikaåtgärderna har närmare beskrivits i den preliminära nationalbudgeten för 1972.Enligt fortfarande preliminära beräkningar synes de totala statligainvesteringarna ha ökat med ca 3,5 o/o i volym 19701971, vilket är en någotlägre ökningstakt än innan, då investeringarna ökade med ca 5,5 o/o. Denhögre investeringsvolymen härrör uteslutande från de statligamaskininvesteringarna då byggnadsinvesteringarna synes ha blivit av i detnärmaste samma omfattning som innan. Såväl de statligamyndigheternas som de statliga affärsverkens byggnadsinvesteringar minskadeemellertid medan de statliga bolagens ökade i relativtstor omfattning. Myndigheternasminskade byggnadsinvesteringar förklaras främst av att det statligavägbyggandet inklusive det icke-ordinarie fortsatte att minska.Den utökning av vägbyggandet i form av beredskapsarbeten som skedde underhösten 1971 synes således inte ha räckt till en ökning av vägbyggandet.Omfattningen av dessa beredskapsarbeten synes dessutom ha blivit mindre än vadsom tidigare hade räknats med. Byggnadsarbetena inom ramen för allmännafastighetsfonden fortsatte emellertid att öka. Affärsverkenslägre byggnadsverksamhet sammanhänger framför allt med en fortsatt minskning avteleverkets byggnadsinvesteringar och en svag volymmässig nedgång av statensjärnvägars byggnads- och anläggningsarbeten. Däremot fortsattevattenfallsverkets byggnadsinvesteringar att expandera. Ävennär det gäller de statliga maskininvesteringarna, som beräknas ha ökat med ca7,5 o/o i volym 19701971, var det framför allt de statliga bolagensinvesteringsverksamhet som ökade. De statliga myndigheternasmaskininvesteringar synes ha minskat med ca 6 o/o medan affärsverkens endastökade svagt med ca 2 o/o. Det var härvid framför allt vattenfallsverket menäven i viss mån som ökade sina maskininvesteringar. Statensjärnvägars maskininvesteringar minskade däremot efter en kraftig ökning underåret innan. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 151 , som insamlats från affärsverk och myndigheter, beräknas de totalastatliga investeringarna komma att öka med ca 4 o/o i volym mellan 1971 och1972. De statligabyggnadsinvesteringarna beräknas öka med inte mindre än 13,5 o/o 1972 efter attåret innan närmast ha stagnerat. Ökningen av byggnadsinvesteringarna emanerarsåväl från de statliga myndighe-tema (en ökning med 15 o/o) som frånaffärsverken (en ökning med 11 o/o). Större delen av denna investeringsökningberäknas falla . De vidtagna stimulansåtgärderna synesnämligen då få full effekt. Investeringsvolymen väntas blibetydligt lägre men ändå överstiga nivån för . I jämförelsemed vad som hade beräknats till den preliminära nationalbudgeten för 1972innebär trots allt ovan redovisade ökningstakt för myndigheternasbyggnadsinvesteringar en viss neddragning. Den kraftiga ökningen avaffärsverkens byggnadsinvesteringar härrör från en beräknad utökning avteleverkets och vattenfallsverkets byggnadsinvesteringar. Däremot förutses enfortsatt nedgång i statens järnvägars byggnadsinvesteringar. De totala statligamaskininvesteringarna, som beräknas ha ökat med ca 7,5 o/o i volym 19701971,förutses komma att minska med ca 7 o/o . Det är härvid destatliga affärsverkens maskininvesteringar som beräknas minska medanmyndigheternas och bolagens förutses komma att öka svagt. Affärsverkens minskademaskininvesteringar (en minskning med ca 8,5 o/o) härrör i huvudsak frånminskade maskininvesteringar inom . Även för statens järnvägarsmaskininvesteringar förutses en fortsatt minskning. Vattenfallsverketsmaskininvesteringar synes fortsätta att expandera. Destatliga myndigheternas maskininvesteringar beräknas öka med ca 1,5 o/o. Den ovan nämnda enkätenfrån affärsverken och myndigheterna ger även information ominvesteringsplanerna för . Dessa planer pekar mot eninvesteringsnivå för de statliga byggnadsinvesteringarna som visserligen är lägreän den rekordhöga nivån men som ändå skulle innebäraen betydande ökning i förhållande . De statligamaskininvesteringarna, som halvårsvis successivt ökade och, enligtnuvarande beräkningar, synes fortsätta att öka , skulle enligtplanerna fortsätta att öka även . En starkreservation måste dock här göras. De uppgifter som insamlas från affärsverkoch myndigheter korrigeras normalt för bl. a. en "systematiskmissvisning". Vad gäller planerna för framåt itiden saknas emellertid det erfarenhetsmaterial som behövs härför. Vad som ovanhar redovisats för de statliga investeringarnas utveckling är således enbart deplanuppgifter som berörda verk själva har lämnat. Enligt nu föreliggande beräkningar ökade de kommunalainvesteringarna (exkl. bostäder) med ca 9,5 o/o i volym 19691970. I jämförelsemed vad som tidigare uppgivits innebär detta en viss nedrevide-ring av denkommunala sektorns investeringsverksamhet . Visserligen uppger dendefinitiva finansstatistiken ett högre investeringsbelopp än vad depreliminära uppgifterna pekade mot. Troligen har dock kommunerna införmervärdeskattens höjning lidigarelagt en hel delbetalningar, vilket föranlett att nationalräkenskaperna i viss mån frångåttfinansstatistikens uppgifter. I denenkät till primärkommuner och landsting, som insamlades i slutet av febmari1972, redovisas det preliminära utfallet för kommunernas investeringar under1971. I jämförelse med vad som uppgavs i den enkät som insamlades i oktober1971, har kommunerna överlag nedjusterat sina egna investeringsuppgifter(normalt sker i stället en upprevidering mellan enkäterna ochfebruari). Primärkommunernasegna uppgifter vad gäller byggnadsinvesteringarna pekar nu mot en minskningmed nästan 18 o/o i volym . Landstingen däremot redovisaren ökning av sina byggnadsinvesteringar med ca 7,5 o/o. För de kommunalamyndigheterna och affärsverken totalt skulle detta innebära en minskning meddrygt 15 o/o. Kommunernas egna uppgifter har emellertid inte helt godtagits.Dels tenderar kommunerna att i febmarienkäten underskatta det bakomliggandeårets investeringar, dels har som ovan nämnts ca 100 milj. kr. överflyttatsfrån 1970 till 1971. De kommunala myndigheternas och affärsverkensbyggnadsinvesteringar beräknas efter dessa justeringar ha minskat med ca 10 o/oi volyrh (jfr. tabell 9). De kommunala myndighetemas och affärsverkens maskininvesteringarredovisas i febmarienkäten ha minskat med ungefär 18,5 o/o i volym 19701971. Primärkommiinemaredovisar härvid en minskning av sina maskininvesteringar med ca 22 o/o ochlandstingen med ca 9 o/o. 1 Till grund för nationalräkenskapernas beräkningar överde kommunala investeringarna ligger den kommunala finansstatistiken. Denna äremellertid i huvudsak en ren kassabokföring. I normala fall torde dockfinansstatistikens uppgifter kunna användas som mått på den reala utvecklingenutan några större olägenheter. Mervärdeskattens höjning från 10 o/o till 15"/o synes emellertid ha medfört att kommunerna iosedvanligt stor utsträckning verkställde utbetalningar före årsskiftet.Finansstatistiken skulle således visa för höga investeringar och ikonsekvens härmed för låga investeringar . Finansstatistikens uppgifterhar därför i nationalräkenskaperna justerats sä, att ca 100 milj..kr.överflyttats från fjärde kvartalet 1970 i hopp om atthärmed ge en bättre bild av den reala utvecklingen. Vid fastställandet av dennaöverflyttning har bl. a. sysselsättningsutvecklingen inom den kommunalainvesteringsverksamheten studerats. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 153 munematenderar emellertid att i februarienkäten överskatta det bakomliggande åretsmaskininvesteringar. Enkätens uppgivna minskning har därför nedjusterats antagen investeringsminskning på drygt 22 o/o i volym 19701971 (jfr. I konsekvensens namn borde naturligtvis en justering av finansstatistiken1970 ha skett även vad gäller maskininvesteringarna. Kommunernas maskininköp äremellertid förhållandevis små, vartill kommer att hållpunkter i det närmastemåste saknas för en dylik kortigering. Det har därför inte ansetts ändamålsenligtatt på denna punkt vidta någon sådan justering. Primärkommunernasoch landstingens samlade investeringar skulle härmed ha minskat med drygt 10o/o en utveckling som starkt avviker från förhållandenaunder 60-talet, då de kommunala investeringarna uppvisade en obruten kraftigexpansion. Tillden kommunala sektoms investeringar räknas i nationalräkenskaperna även deninvesteringsverksamhet som bedrivs inom de kom-munägda bolagen ochstiftelserna. Såsom framgick av den preliminära nationalbudgeten hardessa investeringar av 60-talet ökat i en mycket snabbtakt. Sannolikt som en direkt följd av investeringsavgiftens införande våren1970 synes emellertid en tillfällig nedgång av bolagens byggnadsinvesteringarha skett . Någon ny information över dessa bolags investeringar under1971 föreligger inte utan de uppgifter som framkom i enkäten i oktober 1971måste fortfarande användas. Bolagens och stiftelsernas byggnadsinvesteringaruppges i denna ha minskat med inte mindre än 30 o/o medanderas maskininvesteringar uppges ha fortsatt att expandera med ca 23 o/o. Denkommunala sektoms totala investeringar skulle härmed ha minskat med ca 11 o/oi volym 19701971, varvid byggnadsinvesteringarna beräknas ha minskat med 10,5o/o och maskininvesteringarna med 15,5 o/o (jfr. tabell 8). Denovan nämnda enkäten ligger även till grund för bedömningen av1972 års kommunala investeringar. TabellVII: 8. Investeringsutvecklingen inom den kommunala sektorn (exkl. bostäder)19661972 1971 årsinvesteringar i löpande priser Procentuell förändring i fasta priser 1967 1968 1969 1968 1969 1970 Kommunala bolag och stiftelser 12,5 2,0 6,5 16,5 72,5 63,0 -11,0 Källor:Statistiska centralbyrån och . 1972: 90 154 denenkät som insamlades , och som låg till gmnd för beräkningarnatill den preliminära nationalbudgeten , har kommunerna överlag nedrevideratsina investeringsplaner. De , vidtagna åtgärdema för att i viss månstimulera den kommunala byggnads- och anläggningsverksamheten, bl. a. höjdesstatsbidragsprocenten för kommunala beredskapsarbeten och reningsverk, harsåledes till synes inte satt några större spår i kommunernasinvesteringsplaner. Kommunernasegna planer vad gäller byggnadsinvesteringar pekar nu mot envolymmässig minskning med knappt 5 o/o jämfört med (jfr. tabell 9). Dettaär första gången under åtminstone den period som omfattas av tabell 9 somkommunerna uppger en förväntad investeringsminskning. Detförefaller troligt att korti-munernas besvärliga finansiella situation under1970 och kanske framför allt har medfört en allmänt utbreddförsiktighet . Såsom framgår av kapitel VIII och IX tordeemellertid kommunernas finansiella läge komma att avsevärt förbättras under1972 inte minst beroende på kraftigt ökandeskatteinkomster. Erfarenhetsmässigt beviljas under loppet av en hel deltilläggsanslag till kommunemas kapitalbudgeter. Det förefaller rimligt att räknamed, att med en successiv förbättring av den finansiella situationen, tilläggsanslagkommer att beviljas även . Kommunemas egna planer vad gällerbyggnadsinvesteringarna har därför uppjusterats till enantagen minskning med 2 o/o i volym 19711972 (jfr. tabell 9). De kommunalamyndigheterna och affärsverkens byggnadsinvesteringar skulle härmed komma attfortsätta att minska även om takten i nedgången inte skulle bli av sammaomfattning som innan. Kommunernasegna planer vad gäller maskininvesteringar pekar mot en ökning med ca5 o/o jämfört med . Som synes av tabell 9 tenderar emellertid kommunernaatt i enkäten regelmässigt underskatta det innevarande åretsmaskininköp. Den förbättrade finansiella situationen torde även vad gällermaskininvesteringarna medföra en utökad investeringsram. Kommunernasegna planer har därför uppjusterats till en antagen ökning mellan 1971 och 1972med ca 12 o/o i volym. Tillgmnd för bedömningen i den preliminära nationalbudgeten av dekommunala bolagens och stiftelsernas investeringsverksamhet låg eni oktobernovember insamlad enkät. Någon ny information om dessa bolagsinvesteringar föreligger ej utan novemberenkätens uppgifter måste fortfarandeanvändas. Detta innebär att samma osäkerhet härom föreligger och samma starkareservationer måste göras som i den preliminära nationalbudgeten. Godtasemellertid enkätens uppgifter skulle bolagens byggnadsinvesteringar åter expanderaunder 1972 efter den tillfälliga, mycket kraftiga nedgången 1 Reviderad nationalbudget för 155 Tabell VII: 9. Planerade och faktiska förändringar iprimärkommunernas och landstingens investeringar 19621972 (-2) ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19711972har använts det preliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Uppgifterna avser kommunala myndigheter ochaffärsverk men ej kommunägda bolag och stiftelser. Till följd av arbetskonflikten inom kommunemavåren 1971 insamlades inga planuppgifter . Källor: och . Bolagens maskininvesteringar skulle fortsätta sin obrutna expansion. Den kommunala sektorns byggnadsinvesteringar skulle härmedkomma att öka med ca 2 o/o och dess maskininvesteringar med inte mindre än 14,5o/o i volym . De sammanlagda kommunala investeringarnaskulle komma att öka med ca 3,5 o/o efter den kraftiga minskningen under åretinnan. Ökningstakten är dock betydligt lägre än t. ex. genomsnittet för60-talet. Som framgår av nedanstående tablå samt diagram 5kännetecknas 1970 och 1971 av en starkt dramatisk lagerutveckling inomindustrin med en massiv lageruppbyggnad och en därpå följandekraftig uppbromsning av lagerinvesteringarna . Ökningen avlagerinvesteringarna med ca 2 1/. i 1968 årspriser följdes av en ungefär lika kraftig minskning av lagerinvesteringarnafrån 1970 till 1971 således ett omslag på ca . Ökningen avindustrins lagerinvesteringar .19691970 motsvarar ca 1 1/2 o/o avbruttonationalprodukten och minskningen 19701971 var förhållandevis likabetydande. Som också framgår av diagrammet var lagersvängningarna inomindustrin i samband med konjunkturavmattningen 19661967 inte alls likakraftiga. Diagram VII: 5. Milj. kr.1968 års priser. 1963 64 65 66 67 68 6,9 70 71 72 73 Källor: ochkonjunkturinstitutet. 1 Reviderad nationalbudget för 157 Total lagerförändring, milj. Industri Handel Jordbruk Skogsbruk Summa 1849 4194 1443 520 Lageruppbyggnaden kulminerade ,då man kunde notera en markant topp framför allt för råvamlagren. Från och medandra bromsades tillväxten av lagren av råvaror och varor iarbete upp kraftigt, medan ökningen av färdigvarulagren fortsatte att växa framt. o. m. . dämpades färdigvarulagrenstillväxt påtagligt som en minskning av råvarulagren inträffade.Sammantaget innebär denna utveckling att den totala lagerökningen för hela 1971inom industrin stannade vid drygt 1 1/. Lagerökningarna under 1970som helhet var tämligen jämnt fördelade på råvaror, varor i arbete och färdigvaror,medan de hänförde sig övervägande till färdigvaror. Lagerökningen gällde främstverkstadsindustrin. hänförde sig sålunda drygt 80 o/o och under 1970ca 2/3 av den totala lageruppbyggnaden till denna industri. sjönkdess andel emellertid till mindre än hälften av industrins totala lagerökning.Under första halvåret 1971 svarade i stället skogsindustrierna för dendominerande andelen av lageruppbyggnaden speciellt kraftigt ökade råvamlagrendär och om skogsindustriema exkluderades, skulle man erhålla en minskning avråvarulagren för hela den övriga delen av industrin sammantaget. hänförde sig den övervägande delen av lagerökningarna till annanindustri än verkstads- och skogsindustriema, medan man för skogsindustriema t.o. m. noterar en lagerminskning, vilken hänför sig till råvarulagren. De senaste årens lagemtveckling har lett till attindustriföretagen vid utgången av 1971 hade en massiv lagerbuffert trotsminskningen av råvamlagren . Lageromdömena enligt densenaste konjunkturbarometern låg också fortfarande mycket högt i mitten av marsäven om en liten nedtrappning skett de senaste två kvartalen. Speciellt gällerdetta omdömena om råvamlagren, som fortfarande ligger avsevärt högre än denhögsta punkten under konjunkturavmattningen 19661967 (se diagram 6). Värdetax råvaru-inköpen som minskade , har fortsatt att minska ävenförsta kvartalet 1972 och någon ökning väntas inte heller ske under andrakvartalet. Med hänsyn härtill väntas en fortsatt kraftig minskning av råvamlagrenske . däremot väntas enomsvängning till en uppbyggnad av råvamlagren Diagram VU: 6. Bedömning av lagren inom industrin enligt "konjunkturbarometem"1962-1972 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Anm. För vidare information om konjunkturbarometern sestatistikbilagan till . komma att ske med en ökad tillväxt avindustriproduktionen. Lagemppdragningen väntas dock bliavsevärt mindre an minskningen , varför man för hela dettaår skulle få en minskning av råvarulagren med sammanlagt ca 150 milj. kr. Lagemppdragningenväntas fortsätta och förstärkas något jämsides medden beräknade successivt stigande aktiviteten inom industrin. Färdigvamlagren tycks nu vara lika högt uppdragna som vid konjunkturavmattningen19661967 och man får räkna med en mycket stark strävan hos företagen att hålladem tillbaka . Produktionen har således dämpats under loppet av1971 och början av 1972 för att vara bättre anpassad till den rådandeefterfrågan. Även och för är företagensproduktionsplaner enligt konjunkturbarometern försiktigt hållna. Detta i kombinationmed den prognoserade ökade inhemska efterfrågan torde leda till enbättre balans mellan produktion och efterfrågan och därmed till avsevärt mindreinvesteringar i färdigvarulager än . Det stöd till lageruppbyggnad som beslutade om islutet av 1971 motverkar till en del tendenserna till att hålla ökningarna avfärdigvarulagren nere. Effekterna kan emellertid till en del falla även på såväl1972 som 1973, då stödet utgår till lagerökningar under det räkenskapsår somavslutas närmast före . 1 Reviderad nationalbudgetför 159 ökningarav färdigvarulagren är emellertid nu något högre satta än vid den preliminära nationalbudgeten,vilket till en del förklaras av beräknade effekter av lagerstödet 1972.