prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den från valulaförhandlingarnaframskymtande motviljan att genomföra betydande uppskrivningar avvalutakurserna gentemot dollarn skulle sålunda delvis kunna tolkas som etlvittnesbörd om att de sysselsättningspolitiska synpunkterna tillmätsförhållandevis hög prioritet. Dessutom är del svårt att bedöma hurförändringen av valutaparitelerna kommer att påverka utvecklingenav de effektiva världshandelspriserna, dvs. vid notering i sådana valutor sombibehåller sin genomsnillsparilet. Den tillväxt som förSveriges del fömtses 1972 kan vad gäller inhemsk efterfrågan i huvudsakåterföras på tre strategiska förutsättningar nämligen en aktivering av denoffentliga efterfrågan, en bibehållen och i vissa hänseenden ökad tillväxt fördet privata näringslivets investeringar saml en viss återhämtning av hushållenskonsumtionsbenägenhet. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 18 De expansiva effekter somförutses inom den offentliga sektorn är till stor del en följd av de åtgärderfrån statens sida som successivt vidtagits . Det har beräknats attdessa åtgärder medfört en belastning på statens budget 1971/72 med knappt 2miljarder kr., varav tyngdpunkten är förlagd lill . Enligtden finanspolitiska modellen i kapitel VIII framträder en markant förändring ipositiv riktning av den offentliga sektorns beräknade inverkan på samhällsekonomin.Det är framför allt de kommunala investeringarna och de statliga myndigheternasinvesteringar som ger utslag under inverkan av de vidtagna stimulansåtgärderna.Även de beslutade höjningarna av vissa transfereringsutgifter har härvid sinbetydelse. Den förhållandevis starkatillväxt av del privata näringslivets investeringar som emotses 1972 är delvisen följd av mera speciella företeelser, såsom en fortsatt kraftig tillväxt avhandelsflottans fartygsinvesteringar samt ökade inköp av datamaskiner. Denavsevärda ökning som väntas av byggnadsinvesteringar för handel m. m. har etlsamband med att investeringsavgiften upphävdes för s. k.opriorileral byggande. Prognosen innebär vidare att det skall visa sig möjligtatt vidmakthålla en tillväxt av industrins investeringsvolym om 3 å 4 o/o 1972trots sannolikt försvagad lönsamhet och sänkt kapacitetsutnyttjande 1971.1Delta bedöms kunna ske under inverkan av extra investeringsavdrag förmaskininvesteringar, omfattande frisläpp av investeringsfonder, ökad tillgångpå långfristiga krediter och förstärkt likviditetsposition samt ett endastobetydligt finansieringsbehov för lagerinvesteringar. Prognosen kan inte ansesstå i strid med tidigare erfarenheter men ger givetvis inte några hållpunkterför hur man skall bedöma utvecklingen av industrins investeringar på någotlängre sikt. Den återhämtning somförväntas av den privata konsumtionens tillväxt förutsätter såsom tidigareframhållits en viss normalisering av hushållens sparkvot. I övrigt ärkonsumtionsprognosen beroende av de kalkyler och antaganden som gjortsangående löneglidning, skallekvot och prisutveckling. Löneglidningslaletberäknas i genomsnitt för samtliga anställda sjunka från 2,2 o/o 19701971 menalltjämt uppgå till 1,5 o/o 19711972. Faktorer som kan tänkas inverka pålöneglidningen diskuteras närmare i ett specialavsnitt av kapitel VI. Vad beträffar prisutvecklingeninnebär givetvis de svårbedömda effekterna av valutapariteternas förändring ettspeciellt osäkerhetsmoment vid bedömningen av den internationellaprisbildningen och dess återverkningar på de inhemska konsumentpriserna. Den ökning avbruttonationalprodukten om drygt 3,5 o/o som förutses 19711972 ligger i ochför sig i underkant av del årsgenomsnitt som i långtidsutredningenbedömts som möjligt för innevarande . Från ingången av 1972genomförs emellertid en betydande arbetstidsförkortning. Dess återhållandeeffekt på det möjliga arbetskrafts- 1 Preliminär nationalbudget 19 utbudet har uppskattats till 3,5 o/o. Med rimUgaantaganden om arbetstidsförkortningens speciella inverkan påproduktivitetsutvecklingen har den kapacitelsförlust för samhällsekonomin somhärigenom uppkommer kalkylerats till drygt 2 o/o av bruttonationalprodukten.Den disponibla kapacitetstillväxten 19711972 torde därför inte uppgå till merän kanske drygt 2 o/o och en tillväxt av bruttonationalprodukten med 3,5 o/okan därför väntas medföra etl ökat ianspråktagande av outnyttjaderesurser eller med andra ord en viss begränsning av arbetslösheten. Uttryckt iarbelskraflslermer beräknas sålunda att den väntade produktionstillväxten om3,5 o/o, vilken normalt skulle åtföljas av någon minskning av den totalasysselsättningen, på grund av arbetstidsförkortningen leder till en ökning avantalet sysselsatta om ca 1,5 o/o. Eftersom arbetskraftsulbudet kan beräknasstiga med 0,5 o/o finns kalkylmässigt utrymme för en sänkning av arbetslöshetenmed ca 1 o/o. Arbetslöshetens faktiskabegränsning kan visserligen tänkas bli lägre exempelvis lill följd avopåräknade produktivitetsvinster, standardsänkningar inom vissa serviceområdeni samband med arbetstidsförkortningen, ökat övertidsarbete samt i övrigtförekommande snedbelastningar på arbetsmarknaden. Även stegringar avyrkesverksamhetsgraden utöver vad som beräknats skuUe verka i denna riktning.Själva tendensen mot nedgång i arbetslösheten förefaller dock säkerställd,förutsatt att prognoserna i övrigt visar sig hållbara. Del kan ha sitt intresseatt jämföra den utveckling av ekonomi som kan överblickas ochförutses för perioden 19701972 med långtidsutredningens beräkningar för deninnevarande perioden 1975. I det syftet har en sammanställning gjorts somvisar den genomsnittliga årliga förändringen av bruttonationalprodukten ochdess huvudkomponenter, dels för åren 19701972 enligt nu föreliggande beräkningar,dels för åren 19721975 under förutsättning att den tillväxt som enligtlångtidsutredningen skulle återstå för perioden också skulle hinna inhämtas.Vidare har en rekonstruktion genomförts av den utveck- Årlig tUlväxt 19701972 och19721975 enligt långtidsutredningen och föreliggande kalkyler 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 Ung 19701972 som varit i linje med långtidsutredningensbedömningar, om däri hadeinberäknals all arbetstidsförkortningen, som sker, koncentreras till åren19701972. En jämförelse mellan den rekonstrueradeLU-prognosen 1972 och deföreliggande beräkningarna visar stor överensstämmelse vad gäller fleraav eflerfrågekomponenlerna. Bruttonationalproduktens tillväxt blir emellertidsammanlagt för de båda åren inemot en procentenhet lägre enligtPNB-kalkylerna, vilket ligger i linje med anlagandel om att del 1972 skulleåterstå en viss reserv av outnyttjade produktionsresurser som exempelvis skulle ha kunnat tas i anspråk för enytterligare ökning av exporten. Av eflerfrågekomponenlerna är detframför allt offentlig konsumtion liksominvesteringarna och däribland som det förefaller främst de kommunala som utvecklats i lägre takt enligt PNB-kalkylema. Exporten visar något lägretUlväxt (en halv procentenhet ), importen en väsentUgt lägre (2,7procentenheter ). Vad härefter gällerden återstående utvecklingen fram tUl 1975, förutsatt att LU-kalkylerna inhämtats, blir detförsta intrycket att vi med 19701972skulle passera de med hänsyn lill produktion och resursanvändning magra årenoch att därefter skuUe kunna följa en period med snabbare tillväxt av totalproduktion, utrikeshandel, konsumtion och investeringar. Grunden tilldessa gynnsamma utsikter för 19721975 skulle ligga däri att så gott som helaarbetstidsförkortningen hinner avverkas19701972, som exporten enligt dessa kalkyler utvecklasväsentiigt kraftigare än importen. Den förstärkning av bytesbalansen som deltaenligt långtidsutredningen skulle ha implicerat synes emellertid endast begränsad del vara inom räckhåll 1972. Den närmast till hands liggandeförklaringen till detta är att endera bytesvUl-koren utvecklas mindrefördelaktigt än som tidigare antagils eller alt den inalionalräkenskapskalkylerna tillämpade deflateringsmeloden givit en överdriven bild av exportvolymensfaktiska tillväxt 19701972. Del kanförtjäna tilläggas att LU-kalkylerna och de nu föreliggande beräkningarna såtillvidastämmer överens som det förefaller all lagerinvesteringama 1972 når etlbollenläge, en omständighet som normalt skulle utöva en positiv inverkan påbytesbalansen detta år. Vad i övrigt beträffar förutsättningarna för engynnsam tillväxt av produktion och utrikeshandel åren 19721975 bUr dessaförutom av den mera internt bestämdaproduktivitetstillväxten självfallet även beroende av det internationellaekonomiska klimat som kan komma all råda. 1 Preliminär nationalbudget 21 1,Sammanfattande översikt I första hand som en följd av entUltagande ekonomisk expansion i de båda nordamerikanska staterna växte dentotala produktionen i de OECD-anslutna länderna snabbare 1971 än under närmastföregående år. Stagnationslendenserna i blev däremot mer utdragna,och möjligen mera djupgående, än det fanns anledning alt räkna med, ännu förett halvår sedan. Flertalet länder i kom sålunda att underhuvudparten av året befinna sig i en mindre expansiv konjunkturfas än under1970. Gemensamt för båda områdena var emellertid en fortsatt påfallande högprisstegringstakt. Produktionens tillväxt i 1971beräknas ha blivit , dvs. lägre än under 1970och 2,5 enheter lägre än 1969. I samtUga avområdets större industrUänder avtog totalproduktionens tillväxttakt.Speciellt markant var nedgången i , vars bruttonationalprodukt förförsta gången var praktiskt taget oförändrad. I motsatslill de närmast föregående åren kan den ogynnsamma utvecklingen av italienskekonomi inte i första hand förklaras av fortsatt oro på arbetsmarknaden ulanhuvudorsaken torde ha varit en klart vikande inhemsk efterfrågan. Även iStorbritannien och understegden faktiska tillväxten den potentiella. Utvecklingen under loppet av1971 uppvisar däremot klara skUlnader. I Storbritannien sjönkbruttonationalprodukten i reala termer , varefter ettuppsving synes ha kommit igång . För del varemellertid mönstret det motsatta medtUltagande avmaltningstendenser . Den franskaekonomin visade trots en svag relardalion av tillväxttakten alltjämt påtagligaexpansionstendenser, inte minst till följd av en stark privat konsumtion samt en gynnsam utveckling av denexterna balansen. Bruttonationalproduktensökning kan beräknas ha uppgått tUl 1971, vilket var en av de högreinom . I de mindre industri-' länderna hölls tUlväxttakten näragenomsnittet för . Variationerna mdlan länderna varemellertid betydande. Konjunkturnedgången kom relativt tidigt till ochFinland, medan däremot , möjligen med undantag för , var del endavästeuropeiska land i vilket totalproduktionens ökningstakt accelererade under1971. För framför allt , men även i viss mån del, har enklar uppbromsning av bruttonationalproduktens ökningslakt ägt rum. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell II: 1. Försörjningsbalansens poster i olika länder ochländerområden 19701972 Procentuella volymförändringar från närmastföregående år. Uppgifterna avser utfall (preliminära), för1972 prognoser. Förändring i miljarder dollar -0,7 -0,5 -1,2 -1,7 -0,1 -0,4 -1,2 -3,0 '2,5 '8,5 '8,0 ' I den offentligakonsumtionen ingår även offentliga investeringar. Fasta bruttoinvesteringaravser endast privata investeringar. ' Exkl. ' Exkl. 4,2. Bruttonationalproduktensförändringstal avser samtliga till området hörande länder, de olikakomponenternas endast de separat redovisade länderna. Vid samnianvägningen harutgåtts från de paritetsvärden som gällde den 31.12.1970. »Exkl.sjöfartssektorn beräknas ökningstalen till 10,5, 2,0 resp. 3,2. sjöfartssektornberäknas ökningstalen till 3,7, 4,3 resp. 7,2. handelsflottans investeringarberäknas ökningstalen till 6,0, 4,5 resp. , , nationell statistik, nationellaprognoser och uppskatt- ningar gjorda inom sekretariatet för ekonomiskplanering. Bil.1 Preliminär nationalbudget 23 Generellt kan knappastkapadlelsbegränsningar i produktionen sägas ha verkat uppbromsande påproduktionstillväxten i ulan avmattningen berodde till övervägandedel på vikande inhemsk efterfrågan. Den ekonomiska politiken kom mot dennabakgrund all få en alltmer expansiv prägel, varvid finanspolitiken successivttilldelades en mer aktiv roll. Ett undantag härvidlag utgjorde dock längeVästtyskland. I åtskiUiga länder hade kreditpolitiken redan mot slutet av 1970fåll en mer expansiv inriktning, och denna tendens förstärktes ,vilket kom till uttryck bl. a. i ett flertal diskontosänkningar liksom i meradirekt Ukviditelsförslärkande åtgärder från flera centralbankers sida. Etl i stort gemensamtdrag för ekonomier var den jämfört med ändradeinriktningen av lolaleflerfrågans tillväxt. Den privata konsumtionen framstodalltmer som den starkaste efterfrågekomponenten trots alt dess tillväxt avtog.Bland de större länderna var detta förhållande speciellt utpräglat iVästtyskland. Det kan nämnas att medan bruttonationalproduktens ökning i defyra största västeuropeiska staterna stannade vid , uppgickmotsvarande tillväxt av den privata konsumtionsefterfrågan till ca 4,5 %.Flertalet av de mindre staterna torde härvidlag i stort ha uppvisat en liknandeutveckling. Trots konsumlionsulvecklingen inom den privata sektorn har i mångafall kraftiga ökningar i hushållens sparkvot ägt rum. I flera stater, däriblandFrankrike, och , låg kvoten i genomsnitt på sinnära nog högsta nivå . Genom den relativt expansivafinanspolitiken i flera länder har även den offentliga sektorns konsumtions-och investeringseflerfrågan allmänt sett stigit snabbare än respektivenationers bruttonationalprodukter. Skillnaderna iefterfrågeutveckling i kan i stor utsträckningföras tUlbaka på lagerrörelserna. Den genomsnittliga nedgången avbruttonationalproduktens tillväxt 1971 för de fyra största västeuropeiskastaterna förklaras sålunda lill av en ogynnsam utveckling avlagerrörelserna. Speciellt markant sjönk lagerinvesteringarna i Västtysklandoch . Lageruppbyggnadstaklen minskade även i ochStorbritannien men nedgången var i dessa länder främst koncentrerad tiU förstahalvåret. Också i flera av de mindre länderna, däribland de skandinaviska, harlagerrörelserna utövat ett depressivt inflytande 1971. Utöver lagersidan haräven de privata investeringarna visat en klart ogynnsam utveckling jämfört med1970. Reala minskningar ägde rum i bl. a. och medanklara avmaltningstendenser kunde noteras i främst men även i vissmån . Av de mindre länderna utgör härvidlag , och möjligen ocksåÖsterrike, ett undantag. AUmänt sett synes i första hand industrinsmaskininvesteringar ha drabbats. Frop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 ganden om orsakerna lill den vikandeinvesteringsviljan inom det europeiska näringslivet kan i och för siguppställas, varav en skulle kunna vara det i många länder snabbt fallandekapacitetsutnyttjandet . Även de i många länder pressade vinstmarginalernaför näringslivets del kan ha bidragit härtUl. Jämfört med industrinsinvesteringar har bostadsinvesteringarna hållits väl uppe i flera stater, däriblandVästtyskland och . En orsak härtill synes ha varit de seleklivaåtgärder som på många håll insatts. Totalt för kan dock knappastbostadskonjunkturen sägas ha utövat ell påtagligt expansivt inflytande. I efterföljdesinte den tilltagande ekonomiska aktiviteten av ett uppsvingunder första hälften av 1971. Förklaringarna torde i första hand ha varitförekomsten av omfattande strejker, en relativt drastisk lagernedskärning samtett fall i de privata investeringarna. Avmattningslendenserna under de förstamånaderna av 1971 ledde till att budgeten kom att få en starkt expansivprägel. Förutom att skatten sänktes för barnfamiljer reducerades bolagsskattenoch arbetsgivaravgiften halverades. Den snabbt stigande arbetslösheten saml enalltjämt stagnerande industriproduktion föranledde regeringen alt i juliytterligare lägga om den ekonomiska politiken i expansiv riktning.Avbetalningshandeln frisläpptes med omedelbar verkan som förekommandeomsättningsskatter sänktes och investeringsavdragen höjdes. Ävenkreditpolitiken fick successivt en mera expansiv prägel. Bland annat sänktesdiskontot i två etapper från 7 till 5 o/o. a. somen följd härav den privata konsumtionseflerfrågan tydliga tecken till enåterhämtning. En annorlunda utvecklingägde rum i . Vid ingången av 1971 hade såväl finans- somkreditpolitiken givils en relativt expansiv utformning. Den ekonomiskaaktiviteten låg på en tämligen hög nivå. En viss nedgångav den slutliga efterfrågans tillväxt, liksom svagt depressivt verkandelagerrörelser, motvägdes helt av en fortsatt förbättring av den externabalansen. Med hänvisning till de kraftiga prisstegringarna och den snabbttilltagande privata konsumtionen fann sig regeringen föranlåten attnågot ändra kursen för den ekonomiska politiken. Förutom en höjning avdiskontot ökades bankernas obligatoriska depositionskvoter i centralbanken.Under andra halvåret ägde en viss ytterligare avmattning av den slutligaefterfrågan rum, vUken emellertid i stor utsträckning kompenserades av en tilltagandelageruppbyggnad. Kreditpolitiken lättades ånyo med bl. a. endiskonlosänkning . Efter en tillfälliguppgång mattades produktionstillväxten iVästtyskland gradvis som överskotts-efterfrågan på arbetsmarknadenavsevärt reducerades. Bil.1 Preliminär nationalbudget 25 tion liksom orderingång visade märkbarastagnationslendenser . Mönstret var emellertid inte enhetligtulan väsentliga områden visade alltjämt vid årets utgång en vissexpansionskraft. I avsikt all begränsa prisökningslaklen saml att minskaeffekterna av den huvudsakligen av externa skäl uppkomna likviditetsökningen inomden västtyska ekonomin fördes under huvudparten av 1971 en relativt stramekonomisk politik. I några avseenden genomfördes dock vissa lättnader. Sålundaföll t. ex. den tidigare införda invesleringsavgiften bort vid ingången av1971. Även en diskontosänkning genomfördes . De under loppet av1971 tilltagande stagnations-tendenserna i ekonomin kom alt medföra en meraallmän uppmjukning av såväl kredit- som finanspolitiken. Speciellt kanhärvidlag nämnas borttagandet av den 10-procenliga extraskattenpå bolagsvinster och personliga inkomster. lättadeskreditpolitiken i första hand genom ytterligare sänkningar av diskontot samlgenom minskningar av affärsbankernas likviditetskvoter. Den amerikanskakonjunkturbUden behöll under en stor del av 1971 ett relativt splittratutseende. Inom flera orruåden pekade kon-junklurindikatorerna mot en markeradåterhämtning efter svackan 19691970, medan för andra sektorer tendensen varamera tveksam, eller i vissa fall direkt nedåtriklad. tilltogde expansiva dragen i styrka och huvudintrycket hos flertalet bedömare var alletl mera allmänt uppsving var på gång. steg bruttonationalproduktenmed ca 3 o/o i volym all jämföra med en real nedgång närmast föregående år om0,7 o/o. Bland de positiva drageni den amerikanska konjunkturen märktes en tilltagande privatkonsumtionsefterfrågan, liksom en markant uppgång av bostadsbyggandet. Dessainslag hade börjat göra sig gällande redan före president s. k. utspelden . Den privata konsumtionen steg 1971 med drygt 4 o/o, vilket varnågot mindre än under föregående uppsving 1968. Än snabbare varbostadsbyggandets expansion. Exempelvis låg igångsättningen under de tre förstakvartalen drygt 45 o/o över nivån 1970. Blandannat som en följd härav beräknas bostadsinvesteringarna ha stigit 1971 med ca30 o/o i volym. Analyser av lagercykelns utveckling försvåras bl. a. avdet strejkhot som förelåg i samband med förhandlingarna om ett nytt avtal inomstålverkssektorn samt av den delvis spekulativt betingade lageruppbyggnad somsynes ha ägt rum under årets första hälft. Även om sålunda lagerrörelserna harinfluerat den ekonomiska aktiviteten i olika riktning under loppet av 1971,torde lagerinvesteringarna totalt sett för ha vidmakthållits. Jämförtmed tidigare nedgång har detta inneburit en positiv tillväxtfaktor förekonomin. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 Den ekonomiska politikenhade redan före president utspel fått en alltmer expansivinriktning. Det kan t. ex. nämnas alt budgetunderskottet 1970/71 kom att uppgålill ca , varav en stor del föll på första halvåret 1971.Kredilpolitiken fick en påtagligt expansiv prägel. Trots denökade tillgången på externt kapital sjönk volymen av näringslivels investeringarunder 1971. Förklaringen torde i första hand vara alt söka i etl ytterligarefall i den redan tidigare låga kapacitetsutnyttjandegraden. 1 genomsnitt synesdenna endast ha uppgått lill drygt 70 o/o, vilket är det lägsta talet sedan1958. Sammanfattningsvis befannsig den amerikanska ekonomin för presidentens utspel i ett lägekännetecknat av ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande och en hög arbetslöshet.Ett uppsving hade dock kommit igång mycket starkt inom bostadssektorn mentvekande inom stora delar av industrin. Den privata konsumtionen var på väg attåterhämta sig som pris- och lönekoslnadsslegringarna börjat diimpas.Handels- och betalningsbalansen visade en oroande utveckling. För enredogörelse av de åtgärder som annonserades samt deinstitutionella förändringar som trädde i kraft i och med pris- ochlönestoppets utgång hänvisas lill det följande specialavsnitlel omFörenta staterna. De för omvärlden speciellt väsentliga delarna upphävandetills vidare av dollarns konvertibililet i guld samt införandet av en10-procenlig extraskatt på importvärdet har bedömts vara av sådanbetydelse alt de i det följande ägnats ett särskilt avsnitt (Betalningsläge ochkapitalrörelser). Jämfört med denamerikanska uppvisade den kanadensiska ekonomin en något annorlundakonjunklurfasning. Totalproduktionen har allt sedan tredje kvartalet 1970stigit i alltmer accelererande takt. Så gott som samtligaefterfrågekomponenter, inklusive de privata investeringarna, utövade under1971 etl expansivt inflytande. Speciellt markant steg dock den offentligasektorns köp av varor och tjänster. Totalt växte bruttonationalprodukten 1971med inemot 6 o/o att jämföra med drygt 3 o/o 1970. mitten av 1970har expansionskraften i den japanska ekonomin successivt mattals. För förstagången registrerades ingen ökning avbruttonationalprodukten som bytesbalansens överskott på årsbasispasserade . Recessionstendenserna kom starkast till ullryckpå investeringssidan och då inte minst vad gäller industrins investeringar imaskiner och anläggningar. Än mer markant var dock del depressiva inflytandetsom gjorde sig gällande från lagersidan. Minskningen av lagerinvesteringarnauppgick till drygt 5 o/o av bruttonationalprodukten.Genom en viss förbättring kom motsvarande siffra att stanna vid ca 1 Preliminär nationalbudget 27 4 o/o. Även andra eflerfrågekomponenter, såsombosladsinvesteringar och i viss mån privat konsumtion, uppvisade lägre tillväxt1971 än . Totalt steg bruttonationalprodukten med , vilketvar mer än genomsnittet för OECD-områdel men avsevärt mindre än de per årsom av uppsatts som mål för 70-talets ekonomiska tillväxt. Som en effekt av den vikandeinhemska efterfrågan föll kapacitets-utnyttjandet inom den japanska industrinsnabbt, speciellt , och utnyltjandegraden mot slutetav året beräk-jias endast ha legal något över nivån från föregående recession1965. Bland annat som en följd av de senaste årens snabba löneökningar harpris- och koslnadsstegringarna varit starka 1971, speciellt idetaljhan-ddsledel. t. o. m. steg konsumentprisernamed . Den ekonomiska politiken fick emellertid under loppet av 1971en alltmer expansiv prägel. Genom extra tillägsstaler lill statsbudgeten kanden andel av bruttonationalproduktens ökning 1971 som faller på den offentiigasektorn skattas lUl ca 40 o/o att jämföra med endast 10 o/o närmast föregåendeår. Vidare har diskontot sänkts i sex etapper. Med tanke pådet japanska näringslivets internationellt sett starka beroende av externfinansiering torde dessa räntesänkningar lill en del ha begränsatinvesleringsreces-sionens styrka. Som framgått avföregående avsnitt har recessionstendenserna i haft vissa återverkningarför omvärldens ekonomier. Den vikande inhemska japanska efterfrågan ledde lillökade exportansträngningar och ännu kunde enkraftig uppgång av exporten lill främst Förenta statema noteras.