prop · FV0366 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition med förslag till ändring iregeringsformen, m. m.; given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, dels för prövning i grundlagsenlig ordning föreläggariksdagen det förslag tUl ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen omvars avlåtande till föredragande departementschefen hemställt, dels föreslå att bifalla de förslag i övrigt, omvars avlåtande till föredragande departementschefen hemställt. I propositionen föreslås att det skall finnas ersättareför riksdagsledamot som är talman eller som tillhör statsrådetliksom för ledamot som är ledig. Under tid som ledamot är talman eller statsrådskall hans mandat innehas av ersättare. Beviljas ledamot ledighet för minst enmånad skall ersättare kallas in för att tjänstgöra i ledamotens ställe. Enligt förslaget skall ersättarna utses vid sammavalhandling som ledamöterna. Vid valet får endast s. k. ospaltade valsedlaranvändas. Ersättarna utses i princip enligt samma regler som f. n. gäller vidutseende av efterträdare tUl avgången ledamot, dvs. ersättarna skall utses-förutom från samma parti - i samma valkrets och från samma listtyp somledamoten. För varje ledamot skall utses lika många ersättare som partiet fåttmandat i valkretsen, dock minst tre. Reglerna innebär att ersättarna kommer attfungera som gruppersättare. Ersättare kallas av talmannen. Därvid skall talmannen iprincip iakttaga den mellan ersättarna bestämda turordningen. Denna får frångåsendast om särskilda skäl gör det motiverat. I propositionen föreslås vidare ändringar i reglerna omfullmakt för riksdagsledamot. a. föreslås att beteckning fullmakt byts utmot bevis. Avsikten är att de erforderliga grundlagsändringarna skallslutligt antas års riksdag och ersättarna finnas tillgängligaför tjänstgöring tämligen därefter. Vissa av de föreslagnaändringarna i vallagstiftningen - bl. a. de som gäller valsedels utformning -måste därför tillämpas redan vid ordinarie val. 1) Förslag tm ändringi regeringsformen och riksdagsordnmgen Föreslagen lydelse 49 § 1 :o representerar syenska folket. består av trehundrafemtio ledamöter. Ledamöterna utses genom val (ordinarie val) på sätt riksdagsordningen och särskUd av Konungen och gemensamt stiftad lag stadga. Nyval på grund av förordnande enligt 108 § gäller endast för återstoden av löpande treårsperiod. 1 :o representerar svenska folket. består av trehundrafenitio ledamöter. Ledamöterna utses genom valför (ordinarie val) på sätt riksdagsordningen och särskild av Konungenoch gemensamt stiftad lag stadga. Nyval på grund av förordnande enligt 108 § gäller endast för återstoden av löpande treårsperiod. Förledamöterna finnas ersättare. Närmare bestämmelser om ersättarna meddelas iriksdagsordningen. I kraft av denna grundlag skall sammankomma varjeår , eller, om helgdag då inträffar, dagen därefter. När nyvalhållits på grund av förordnande enligt 108 §, skall den nyvalda riksdagensammanträda från förordnandet å tid som Konungen bestämmer. Omriksdagens sessioner och om rätt för Konungen eller visst antal av riksdagensledamöter att vinna inkallande under tid, då riksdagssession ejpågår, stadgas i 2 § riksdagsordningen. Om sammankallande av i vissasärskilda fall gäller vad 191, 92, 93 och 94 §§ finnes därom stadgat. Svenska folket representeras av . består av trehundra- består av trehundra- na skola finnas ersättare. Riksdagsmännenkunna i utövningen av sin befattning icke bindas av andra föreskrifter änrikets grundlagar. 1 Omtryckt 1971:271. 2 Omtryckt 1971:272. ledamöter utses genom val för av (ordinarie val), som räknas från efter det då valet skett. ledamöter samt ersättare för dem utses genomval för av (ordinarie val), som räknas från efterdet då valet skett. Nytt val i hela riket till (nyval) på gmnd avförordnande enligt 108 § regeringsformen gäller endast för tiden från och medden dag, då den nyvalda sammanträder första gången, till utgången avlöpande treårsperiod. Ej må någon riksdagsman förmenas att sin riksdagsmannabefattningutöva; dock gäller under krigstid undantag hämtinnan för militärpersoner, dåde av Konungen i rikets tjänst beordras. Att riksdagsledamots befattning i vissa faU utövas aversättare framgår av 28 §. Av mandaten äro trehundratio fasta valkretsmandat,vilka fördelas mellan partier på grundval av valresultatet i varje valkrets.Antalet fasta valkretsmandat i varje valkrets fastställes i sänderpå grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade ivalkretsen och antalet röstberättigade i hela riket enhgt närmare föreskrifteri vallagen. Övriga fyrtio mandat äro utjämningsmandat, vilka förstfördelas mellan partier på grundval av valresultatet i hela riket och däreftertillföras valkretsar. För varje mandat, som parti För varje mandat, som parti erhållit,utses / vederbörande val- erhållit, utses en riksdagsledamot krets en riksdagsledamot enligt och ersättare för honom enligt föreskrifter som meddelas i val- föreskrifter som meddelas i val lagen, lagen. Har partii någon valkrets erhållit flera mandat än antalet på partiets valsedlarupptagna namn, som avse själva valet och ef endast utseende av efterträdaretill avgången ledamot, flyttas överskju- Har partii någon valkrets erhållit flera mandat än antalet på partiets valsedlarupptagna namn, flyttas överskjutande mandat, med motsvarande tillämpning av 17§ 3 mom., till annan valkrets, 1* 1972. där partiet deltager i fördelningen av fasta valkretsmandat. Nuvarande lydelse tände mandat, med motsvarandetillämpning av 17 § 3 mom., till annan valkrets, där partiet deltager ifördelningen av fasta valkretsmandat. Kan mandat ej besättas enligt första stycket, skallmandatet vara obesatt för vUken valet gäller. För envar, som blivit utsedd tUl ledamot av , skall, på sätt i vallagennärmare stadgas, fullmakt ofördröjligen utfärdas i två exemplar, av vUka detena överlämnas åt den valde och det andra insändes till det departement, tillvilket justitieärendena höra. För envar, som blivit utsedd till ledamot av eller till ersättare, skall,på sätt i vaUagen närmare stadgas, bevis därom ofördröjligen utfärdas i tvåexemplar, av vUka det ena överlämnas åt den valde och det andra insändes tUldet departement, tUl vUket justitieärendena höra. Villledamot av befattningen sig avsäga, äger han det göra vidvaltillfället eller sedermera, under tid då session ej pågår, hos Konungensbefallnings-hävande. VUlledamot av eller ersättare avsäga sig uppdraget, äger han göra detvid valtillfället eller sedermera, under tid då session ej pågår, hos denmyndighet, som enligt vallagen fastställer utgången av val till . Besvär över val till föreskrifter ivallagen. Skall på gmnd av utgången av besvär över val tillriksdagen valet göras om i en eller flera valkretsar, gälla likväl defullmakter som utfärdats för ledamöter till dess nya ledamöterblivit utsedda. 22 anföras hos regeringsrätten enligt Skall på gmnd av utgången av besvär över val tillriksdagen valet göras om i en eller flera valkretsar, gälla likväl de bevis somutfärdats för ledamöter och för deras ersättare till dess nya ledamöteroch ersättare blivit utsedda. Ledamot avriksdagen äger av statsmedel åtnjuta arvode och reseersättning. Närmare bestämmelserhärom meddelas i en av Konungen och samfällt beslutad stadga. Ledamot avriksdagen och ersättare äger av statsmedel åtnjuta arvode och reseersättning.Närmare bestämmelser härom meddelas i en av Konungen och samfälltbeslutad stadga. Endast densom är myndig och upptagen i röstlängd såsom röstberättigad kan vara ledamotav . Endastden som är myndig och upptagen i röstlängd såsom röstberättigad kan varaledamot av eller ersättare. Riksdagsledamot äger erhålla ledighet från sin befattningenligt bestämmelser som meddelar med stöd av 78 §. Medansession pågår göres hos Konungen av tal man anmälan om de ledigheter inom , vilka skola under samma eller före nästa riksdag fyllas, varefter Konungen anbefal ler Dess befallningshavande för anstalta, att riksdagsmän utses i de avgångnes ställe. Omledighet genom leda mots avgång uppstår under tid, då session ej pågår, åligger Konung ens befallningshavande att så för fara, som i 1 mom. är sagt. Isärskild av Konungen och samfällt stiftad lag be stämmes när riksdagsledamots be fattning skall utövas av ersättare samt hur det skall förfaras när er sättare skall kallas in till tjänst . För ersättare som utövar befattning som riksdagsledamot gäller vad som är stadgat i fråga om ledamot. 3 Förutvarande 27 § upphävd genom 1969:22. Riksdagsmanmå ej, medan session pågår, sin befattning sig avsäga, utan att han visarsådant hinder, som godkännes av ; dock att härigenom ingen ändringsker i vad ovan är sagt om rätt att vid valtUlfälle riksdags-mannauppdrag sigavsäga. Riksdagsledamoteller ersättare må ej, medan session pågår, avsäga sig sitt uppdrag, utan atthan visar sådant hinder, som godkännes av ; dock att härigenom ingenändring sker i vad ovan är sagt om rätt att vid valtillfälle avsäga sig uppdragsom riksdagsledamot eller ersättare. Avgår ledamot eller ersättare under tid då session pågår,skall talmannen göra anmälan härom till den myndighet som fastställer utgångenav val till enligt föreskrifter som meddelas i vallagen. Innan riksdagensammanträder, företages inför chefen för det departement, tUl vilket justitieärendenahöra, eller den Konungen i hans ställe förordnar, i närvaro av tre bland de avriksdagen valde fullmäktige i och tre bland fullmäktige iriksgäldskontoret granskning av de till departementet inkomna, för riksdagensledamöter utfärdade fullmakter. Denna granskning, som har till föremål attundersöka, huruvida fullmakterna blivit i föreskriven form utfärdade, skallvara fulländad sist å dagen före början. Inkommer fullmakt efterriksdagens början, skall sådan granskning, som är sagd, genastverkställas. Riksdagentillkommer dock sedan att pröva behörigheten till riksdagsmannakalletsutövande, ej mindre för sådana dess medlem- Innan riksdagensammanträder, företages inför chefen för det departement, till vilket justitieärendenahöra, eller den Konungen i hans ställe förordnar, i närvaro av tre bland de avriksdagen valde fullmäktige i och tre bland fullmäktige iriksgäldskontoret granskning av de tUl departementet inkomna, för riksdagensledamöter och ersättare utfärdade bevis. Denna granskning, som har tillföremål att undersöka, huruvida bevisen blivit i föreskriven form utfärdade,skall vara fulländad sist å dagen före början. Inkommer bevis efterriksdagens början, skall sådan granskning, som är sagd, genastverkställas. Riksdagentillkommer dock sedan att pröva behörigheten till riksdagsmannakalletsutövande, ej mindre för sådana dess medlem- Nuvarandelydelse mar, vilkas fullmakter ej blivit godkända, än även för dem, emot vilkaeljest, till följd av denna grundlag, anmärkning förekommer. Den, om varsriksdagsmannarätt fråga är hos väckt, bibehåller emellertid sinbefattning såsom ledamot, intUl dess han blivit därtill obehörig förklarad. Föreslagenlydelse mar och ersättare, vilkas bevis ej blivit godkända, än även för dem,emot vUka eljest, till följd av denna grundlag, anmärkning förekommer. Den, omvars behörighet fråga är hos väckt, bibehåller emellertid sinbefattning såsom ledamot eller ersättare, intill dess han blivit därtillobehörig förklarad. Talmannen eller ledamot av statsrådet må ej deltaga iutskott såsom ledamot eller suppleant. Ingen ägernärvara i utskott, när ärende om granskning av hans egna åtgärder i utövning avtjänst eller uppdrag förekommer till överläggning eller beslut. Inträffar ledighet i nämnden, trade suppleant såsom ledamot i den avgångnes ställe. Har ledamot förfall, skall suppleant kallas att i den frånvarandes ställe tjänstgöra i nämnden. Beträffande den ordning, som Den i 54 §regeringsformen omförmälda utrikesnämnden skall bestå av talmannen samt nioandra ledamöter, som utser inom sig. Talmannen tillhör nämnden tilldess nytt val av talman äger rum. Övriga ledamöter väljas av varje riksdag efter dess öppnande för tiden till dess nytt sådant val förrättas.För talmannen är vice talman suppleant i nämnden. För övriga ledamöter skaUväljas nio suppleanter. Valet sker i samma ordning som är föreskriven förutseende av ledamöterna. Ledamot, som avgår ur innan den tid, förvilken han blivit vald till riksdagsman tilländalupit, eller som utnämnes tillstatsråd, skall ej vidare anses Den i 54 §regeringsformen omförmälda utrikesnämnden skall bestå av talmannen samt nioandra ledamöter, som utser inom sig. Talmannen tillhör nämnden tUldess nytt val av talman äger rum. Övriga ledamöter väljas av varje riksdag efter dess öppnande för tiden tUl dess nytt sådant val förrättas. Förtalmannen är vice talman suppleant i nämnden. För övriga ledamöter skallväljas nio suppleanter. Valet sker i samma ordning som är föreskriven förutseende av ledamöterna. Ledamot, som avgår ur innan den tid, för vUkenhan blivit vald till riksdagsman tilländalupit, skall ej vidare anses tUlhöranämnden. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vid inträde skall iakttagas mellan suppleanterna, gälleenahanda bestämmelser som i fråga om suppleants inträde i utskott. Suppleant,som ej kallas att tjänstgöra vid sammanträde med nämnden, skall ändock beredas tUlfäUeatt därvid närvara. Konungen sammankallar nämnden så ofta ärendena det fordraoch leder nämndens förhandlingar, när han är tUlstädes. 1 Konungens frånvaroföres ordet av statsministern eller, om han ej är närvarande, av ministern förutrikes ärendena. Andra statsrådsledamöter, så ock särskUde sakkunnige må avKonungen tillkallas. Sekreterare hos nämnden förordnar Konungen. Skulle minst fyra av nämndens ledamöter hos ministern förutrikes ärendena göra framställning om rådplägning i viss uppgiven fråga,varder nämnden sammankallad. För ändamål som avses i 50 § andra stycket regeringsformenmå talmannen eller, vid förfall för honom, vice talman sammankalla nämnden.Nämnden skall också sammanträda för detta ändamål, om två av dess ledamöterbegära det. Förhandlingarna ledas i detta fall av talmannen, av vice talmaneller om ingen av dem är tillstädes, av den äldste bland de nävarandeledamöterna. Som nämndens beslut gäller den mening om vilken de flesta bland denärvarande ledamöterna förena sig eller, om rösterna äro lika delade, denmening, som ordföranden biträder. Ledamot av nämnden, så ock suppleant, skall första gångenhan är närvarande vid sammanträde med nämnden avgiva försäkran om iakttagandeav den i 54 § regeringsformen stadgade tystnadsplikten. Ej må i Konungens närvaro över något ämne rådplägaeller besluta; ej heller må riksföreståndare övervara överläggningareller beslut. Ledamot av statsrådet, som ej Ledamot av statsrådet äger tUl- tillhörriksdagen, äger tillträde till trade till sammanträriksdagens sammanträden, med den, med rättighet att deltaga i rättighet att deltaga i överlägg- överläggningarna, ningarna men ej ibesluten. 1 mål, som personligen rörer någon ledamot av ,må han väl överläggningarna, men ej beslutet, övervara. krigsdelegation be- krigsdelegation be- står av femtio ledamöter, vilka står av femtio ledamöter,vilka väljer inom sig. väljer inom sig. nen för ordet i delegationen. Då krigsdelegationen trätt i ställe äger den,om ledamot avlider eller får varaktigt förfall, förordna annan ledamot avriksdagen att ingå i delegationen. Val avkrigsdelegation skall äga rum å varje riksdag efter dessöppnande. Valet gäUer till dess nytt val av krigsdelegation förrättas, dock attden som avgått ur ej vidare skall anses tillhöra delegationen. Val avkrigsdelegation skaU äga mm å varje riksdag efter dess öppnande.Valet gäller till dess nytt val av krigsdelegation förrättas, dock att den somdessförinnan avgått ur ej vidare skaU anses tillhöra delegationen.Talmannen utövar ordförandeskapet till dess nytt val av talman äger rum. 2) Förslag till Lag om ersättare för riksdagsledamöterna Härigenom förordnas som följer. 1 § Om ledamot avriksdagen väljes till talman, utses tUl ledamot av statsrådet eller beviljasledighet för av minst en månad, skaU hans befattning som riksdagsledamotunder den tid han är talman, tUlhör statsrådet eUer är ledig utövas aversättare enligt bestämmelserna i riksdagsordningen. 2 § Ersättarekallas av talmannen. Talmannen skaU därvid iakttaga den ordning meUanersättarna som bestämts enligt lagen (1920:796) om val tUl . Om särskUdaskäl föranleda det, får talmannen dock frångå den sålunda bestämda ordningen. Denna lag träder i kraft när det förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningen, som antagit som vilande medanledning av proposition nr 66 till riksdag sluthgt antagits ocherhållit kraft av gmndlag. 3)Förslag tai Lag om ändring i lagen(1920:796) om val till Härigenom förordnas i fråga om lagen (1920:796) om val tUlriksdagen,' dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 82 och90 §§, dels att 59, 76 och 80 §§, 81 § 1 mom. och 85-89 §§ skallha nedan angiven lydelse, dels attrubriken närmast efter 89 § skall sättas närmast efter 90 §. Vid valet skola begagnas valsedlar av enfärgat gult papper. A valsedel skaU finnas partibeteckning samt namn på en eller flera kandidater. Partibeteckning bör sättas ovanför namnen. Överst på valsedeln bör angivas att valet gäller (valbeteckning) och nederst på sedeln bör angivas vUken valkrets denna avser (valkretsbeteckning). Namnen på kandidater skola Namnen på kandidater skola upptagas antingen i en följd, det upptagas i en följd, det ena under enaunder det andra, eller ock på sätt formulär 2 vid denna lag utvisar. - 1 förrafallet må namnen å valsedeln vara högst fyra utöver antalet fasta valkretsmandati valkretsen. Namnen gälla själva riksdagsmannavalet samt, i den mån de därvidicke tagas i anspråk, val av efterträdare för avgången riksdagsman. 1 senarefallet må å sedelns vänstra sida upptagas högst fyra namn utöver antalet fastavalkretsmandat i valkretsen. Dessa namn skola uppföras vart för sig i desärskilda rummen och gälla själva riksdagsmannavalet, samt i den mån namnendärvid icke tagas i anspråk, val av efterträdare. För efterträdarevalet mådessutom i motsvarande rum å sedelns högra sida uppföras högst två namn förvart och ett av de för sfälva riksdagsmannavalet upptagna namnen. 1 Omtryckt 1969:823. det andra.Namnen å valsedeln må vara högst dubbelt så många som antalet fastavalkretsmandat i valkretsen, dock må de vara högst fyra, där valkretsen harendast ett sådant mandat, och högst fem, där den har två. Namnen gäUa själva riksdagsmannavaletsamt, i den mån de därvid icke tagas i anspråk, val av ersättare och efterträdareför avgången riksdagsman. 2* 1972. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har å valsedel utsatts partibeteckning, som uppförts å den i 56 § 3 mom. omförmälda lista, skall såsom första namn å sedeln upptagas namnet på någon kandidat, som å nämnda lista uppförts under den beteckningen. å sedelns högra sida två namn, skola de förekomma det enaunder det andra. Har å valsedel utsatts partibeteckning, som uppförts åden i 56 § 3 mom. omförmälda lista, skall, om sedeln upptager namnen i en föUd,det ena under det andra, såsom första namn å sedeln, samt, om sedeln upptagersärskilda efterträdarenamn, såsom första namn å dess vänstra sida upptagasnamnet på någon kandidat, som å nämnda lista uppförts under den beteckningen. Valsedel bör innehålla tydlig uppgift på den eller deutseddas namn, titel eller yrke och hemvist så ock den beteckning i övrigt, somkan vara nödig för att fullt otvetydigt utmärka, vem eller vilka åsyftas. Anvisningar till vägledning för valsedels utformningmeddelas av centrala valmyndigheten. Vid förrättningen prövar Konungens befallningshavande valsedlarnas gUtighet och bestämmer ordningen mellan namnen på valsedlarna för varje parti. Sammanräkning av avgivna röster verkställes av Konungens befallningshavandeför varje valkrets å tid och ställe, som Konungens befallningshavandebestämmer. Sammanräkning verkställes vid offentlig förrättning, som skallpåbörjas så snart ske kan. Vid förrättningen prövar Konungens befallningshavande valsedlarnasgiltighet och bestämmer ordning mellan namnen på valsedlarna för varje parti för utseende av dels riksdagsledamöter, dels ersättare. Om förrättningen utfärdas kungörelse med uppgift i förekommande fall om den ordningsföljd vari sammanräkningen, därest hinder icke möter, kommer attföretagas för olika val. Sådan kungörelse skall senast dagen före förrättningens början anslås offentligen och införas i ortstidningar. Det åligger Konungens befallningshavande att föreförrättningen tillse, att valprotokoll, röstlängd och omslag, som avses i 68 §3 mom., inkomma från samtliga de valdistrikt, vilkas röster skola sammanräknas,samt, där så ej sker, från försumlig valförrättare infordra vad som fattas.Konungens befallningshavande verkställer även förberedande granskning av nämndahandlingar. Befinnes dessa därvid icke vara i behörigt skick, införskaffarKonungens befallningshavande, där så prövas nödigt, pä lämpligt sätterforderliga upplysningar rörande anledningen härtill. Är något namn å valsedel överstruket, eller framgår med avseende å något där förekommande namn ej fullt otvetydigt, vem som därmed åsyftas, eller upptager valsedel namn på någon, som ej är valbar, anses sådant namn såsom obefintligt. Är åvalsedel utsatt partibeteckning, som uppförts å den i 56 § 3 mom. omförmäldalista, men har icke å sedeln, om den upptager namnen i en följd, det ena underdet andra, såsom första namn, samt, om sedeln upptager särskildaefterträdarenamn, såsom första namn å dess vänstra sida upptagits namnet pånågon kandidat, som å nämnda lista uppförts under den beteckningen, ansessamtliga namn å valsedeln såsom obefintliga. Vid bedömandet av vilket namn somskaU anses som det första skall hänsyn icke tagas till namn, som enligt förstastycket är att betrakta såsom obefintligt. Återstårefter tillämpning av vad i första stycket sägs å valsedel flera namn för självariksdagsmannavalet än som enligt 59 § är medgivet, eller äro namn, som särskUtupptagits för val av efterträdare åt riksdagsman, flera än två, anses deteller de sista övertaliga namnen såsom obefintliga. För valav efterträdare särskilt upptaget namn, som saknar motsvarande namn för självariksdagsmannavalet, anses såsom obefintligt. Är å valsedel utsatt partibeteckning, som uppförts å deni 56 § 3 mom. omförmälda lista, men har icke å sedeln såsom första namnupptagits namnet på någon kandidat, som å nämnda lista uppförts under denbeteckningen, anses samtliga namn å valsedeln såsom obefintliga. Vid bedömandetav vilket namn som skall anses som det första skall hänsyn icke tagas tillnamn, som enligt förstastycket är att betrakta såsom obefintligt. Återstår efter tillämpning av vad i första stycket sägs åvalsedel flera namn än som enligt 59 § är medgivet, anses det eller de sistaövertaliga namnen som obefintliga. Framgår ordningen mellan namn ej klart, skola namnen ansessom obefintliga. Sedan valsedlarna ordnats efter partibeteckning,bestämmes i erforderlig utsträckning genom särskilda sammanräkningar förvarje parti ordning mellan de 1.Sedan valsedlarna ordnats efter partibeteckning, skall för utseende avriksdagsledamöter i erforderlig utsträckning genom särskilda sammanräkningar inom namn å partiets valsedlar, vilka Föreslagenlydelse varje parti bestämmas ordning mellan namnen på partiets valsedlar. Vid varje sammanräkning gäller valsedel allenast för ettnamn. För varfe namn, som enligt 81 § erhållit plats i ordningenför utseende av riksdagsledamöter, skall för utseende av ersättare i erforderligutsträckning genom nya sammanräkningar inom det parti, till vilket namnet hör,bestämmas särskild ordning mellan namnen på partiets valsedlar. Vid varfe sammanräkning tages hänsyn till blott devalsedlar, som gällde för det namn sammanräkningen avsåg när namnet erhöllplats i ordningen för utseende av riksdagsledamöter. Varfe valsedel gäller somhel röst.