prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Vissa bestämmelser förtUlämpningen av nämnda lag har meddelats i kommunala beredskapskungörelsen(1964: 722, ändrad : 379) ochi Kungl. Den kommunalaberedskapsplanläggningen sker numera endast för färdigbUdade kommuner, om inte särskilda skäl talar förannat. Planläggningen är i allt väsentiigt en organisations- ochresursplanering. En klar uppfattning om kommunemas behov och möjligheter attlösa sina uppgifter undercivUförsvarsberedskap ger endast de av länsstyrelsema godkändaberedskapsplanerna. Inom totalförsvaret kan konkurrensen omresursema ofta bli svår. För att inte övriga totalförsvarsmyndigheters resurstäckningi allt för hög grad skall ske på bekostnad av en försämrad beredskap,bör planläggningen för denna ske i takt med kommunsammanläggningarna ochsålunda vara genomförd . Ett av vederbörande centralafackmyndigheter fastställt anvisnings-verkföreUgger nu färdigt att tas i bmk för den fortsatta beredskapsplanläggningen.För riksnämnden synes det synnerligen angeläget att den förut av olUca skäl starkt fördröjda planläggningen kan genomföras i enlighetmed den femårsplan som nämnden tidigare förordat. Under innevarande budgetårberäknas planläggning ske i 40 kommuner med en beräknad statsbidragskostnad avca 1,7 mUj. Kostnaderna för den återstående beredskapsplanläggningen (10,5milj. bör då fördelas påfyraårsperioden /731975/76. Den årUga statsbidragskostnaden skuUedärmed uppgå tUl något över 2,6 milj. kr. Då någon reservation ej beräknasföreligga på anslaget vid utgången av löpande budgetår, bör för nästa budgetåranvisas 2,6 mUj. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår tas upp med 1 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att tiU Bidrag tillkostnader för kommimal beredskap för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet 110 Beredskap för oljebekämpning till sjöss 1970/71 Utgift 4727 877 1971/72 Anslag 5500 000 1972/73 Förslag 5 500 000 har 1970 instruktionsmässigt ålagts att handha oljebekämpning lill sjöss ochi kustvattnen och fr. o. m. /71 har ett särskilt anslag anvisatsför ändamålet. Från anslaget bestrids utgifter för bl. a. anskaffning avbekämpningsanordningar och bekämpningsmedel, visst tekniskt utvecklingsarbetesaml drift och underhåll av teknisk materiel ä'ensom ersättningar lillkommuner m. fl. vid ingripande mot oljeutsläpp till sjöss. 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 Generallull- Departements- styrelsen chefen Kostnader för viss personal inomkustbevakningsorganisa-tionen och för anlitande av konsulter och annan expertis Anskaffning av bekämpningsanordningar ochbekämpningsmedel m. m. Tekniskt utvecklingsarbete beträffande medel ochmetoder för oljebekämpning lill sjöss Drift och underhåll av teknisk materiel föroljebekämpning Ersättning till kommuner m. fl. vid ingripandemot oljeutsläpp till sjöss 400 000 100 000 100 000 500 000 +200 000 + 100 000 1 000 000 + 400 000 Kostnaderna för vissatjänster inom kustbevakningsorganisationen föreslås av administrativa, skälöverförda tUl anslaget VII C 1, Medel behövs fortfarande för anUtande avkonsulter och annan expertis ( . Planeradanskaffning av bekämpningsmedel och bekämpningsanordningar medför ett starktökat medelsbehov (+ . tiUtekniskt utvecklingsarbete beträffande medel och metoder för oljebekämpning tiUsjöss behöver med hänsyn bl. a. till styrelsens kostnader för deltagande i ensamordnad svensk forskning beträffande bekämprung av oljeskador m. m. räknasupp (+ . 1972:1 Bilaga 14 111 4, Kostnaderna fördrift och underhåU av teknisk materiel för oljebekämpning beräknas öka med hänsyn lill nytillkommandemateriel (+ ,). Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 5,5 milj, kr. Jag har därvid beaktat att ca 3,5mUj. av arbetsmarknadsmedel stäUts tUl tuUverkets förfogande fördet ändamål som avses med anslaget. Jag hemstäUer att Kungl. att lill Beredskap för oljebekämpningtill sjöss för /73 anvisaett förslagsanslag av . 1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet 112 1970/71Utgift 2 610 349 Behållning 10 752 795 1971/72Anslag 1 000 1972/73Förslag 29 000 000 De i prop. 1971: 1 (bU. 14 s. 143)angivna kostnadsramama har i vissa faUökats beroende på den aUmänna byggnadskostnadsstegringen. A andra sidanhar kostnadsramarna för vissa andra objekt kunnat sänkas med sammanlagt , vartiU kommer att ettantal objekt slutredovisats till enkostnad som med . understiger gällande kostnadsramar. Genom att byggnadskostnadsindex ej tagitsut för samtUga objekt har kostnadsramarna dessutom indirekt kunnatsänkas med . Redogörelse förlänsstyrelsehuset i lämnades i prop. 1970: 1 (bU. 14 s. 108),och Kungl. Maj:t uppdrog åt att utföra nybyggnaden. Maj:t uppdragit åt att projektera nybyggnad av länsstyrelsehus iMalmö inom en kostnadsram av 22,1 mUj. Byggnaden avses att uppföras på statentiUhörig mai-k inom kv. i , och omfatta tre våningar över maric samt engaragevåning. Byggnaden omfattar rumsyta inom en total byggnadsvolym av , och inrymmerfömtom kontorslokaler även kök och lunchrum. FaststäUd stadsplan för områdetföreUgger. Maj:t uppdrogden tUl att projektera nybyggnad för lokalaskattemyndigheten m. fl i . Nybyggnadenomfattar ca 15 000 m lägenhetsyta och beräknas kosta 37,5 milj. kr. i prislägetden 1 aprU 1971. Projekteringen, som inletts i privat regi redan före inköpetav fasligheten, beräknas kunna bedrivas i sådan takt att byggnadsarbetena kanpåbörjas innevarande budgetår. Jag har inget atterinra mot de av föreslagna ändringama av kostnadsramama för pågåendebyggnadsobjekt. Med hänsyn tiU attbyggnadsarbetena för lokala skattemyndigheten m. fl. i kanpåbörjas redan under innevarande budgetår avser jag denna dag förordaatt 2,4 mUj. anvisas på tiUäggsstat tiUriksstaten för /72. Jag förordar attmedel för nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. (1 OOO-tal kr,) 0, m, 30.6.71 Byggstart mån/år Färdigställ, män/år 1,4,70 1,4,71 Etapp V 2 895 , ombyggnad av gamla länssiyrelsehuset 1 170 , om- och tillbyggnad av länsstyrelsehuset 2 120 , skyddsrum för 325 , länsstyrelsehus 15 000 , kv , parkeringsplats och rivning 101 , länsstyrelsehus »18 900 , nybyggnad för lokala skattemyndigheten m,fl. Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Behållning 1,7,1971 Anslag /72 Riksslat tilläggstat(förslag) Anslag /73 (förslag) Jag hemstäUer, all Kungl, Maj:t föreslår att tiUByggnadsarbeten för länsstyrelserna för /73 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1972:1 BUaga 14 114 VII FONDEN FÖR FÖRLAG TILL STATSVERKET Förskott tiU vissa plankostiader m. m. ,ående Anslag Utgift 1970/71 374188 2 700 000 2 471000 1971/72 603 188 2 000 000 »1500 000 1972/73 Förslag 1 103 188 1000 »400000 Från anslagetförskolleras bidrag till kostnader för upprättande av regionplan i enUghet medbyggnadslagstiftningens föreskrifter. Bestämmelser härom är givna i 132 §byggnadslagen (1947: 385, ändrad senast 1959:611). Regionplanering enligtbyggnadslagens bestämmelser pågår f. n. inom Göteborgs-, Kalmar- ochStockholmsregionerna saml i . Planeringen iStockholmsregionen har förts fram till ett sådant etappmål all faststäUelseär aktuell. Denna torde kunna ske . Också för Sjuhäradsbygdentorde regionplan komma att fastställas under /73. Förskoll påbidrag tiU regional planering blir således under /73 aktuellaendast i Göteborgs- och Kalmarregionerna. Arbetet i börforceras med målet alt en etapplan skall kunna fastställas under budgetåret1973/74. Tillgängliga medel påanslaget uppgick till . Verket beräknar behovet avförskottsmedel till 2,3 milj. kr. för innevarande budgetår och lill 1,1milj.kr. för /73. Anslaget beräknas behöva tillföras 800 000kr. Den avveckling av delställiga finansieUa stödet till upprättande av regionplaner som statsmakternaår 1971 beslutade om (prop. 1971: I bU. 14, CU 1971:7, rskr 1971:35) tordekunna ske snabbare än planverket beräknat. Jag beräknar att på anslagettillgängliga medel är tillräckliga för att tiUgodose behovet av förskottsmedel.Anslaget bör därför tas upp med endast ett formellt belopp. 1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet 115 Jag hemstäUer, att Kungl. alt till Förskott till vissaplankostnader m. m. för /73anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredragandensålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifallerHans Maj:t Konungen. Prop.1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet 116 A m. m. 6 CivUdepartementet 5 286 000 7 Kommittéer m. m. 4 000 000 7 Extrautgifter 135 000 7 Bidrag till vissainternationella organisationer m. m. 9 471000 B Länsstyrelserna m. m. 14 Centralorganmom exekutionsväsendet och landets 35 Länsstyrelserna 556 710 000 35 Lokala skattemyndighetema 159 881 000 35 Kronofogdemyndighetema 141582 000 858 173 000 C Planväsendet 90 Bidrag till översiktiig planering m. m. 94 Myndighetsuppgifter 18 385 000 95 Förrättnings-och uppdragsverksamhet 1000 99 Bidrag tiU förrättnings- och uppdragsverksamhet 8 000 000 99 Utmstning 1 150 000 101 Alhnänna kartarbeten 30 215 000 103 Försvarsberedskap 674 000 104 Uppdragsverksamhet 1 000 105 Utrustning 1 000 000 Prop.1972:1 BUaga 14 117 F m. m. 106 Statensbrandmspektion 1 060 000 107 Statensbrandskola 2 237 000 108 BidragtiU förebyggande och släcknmg av brand 2 500 000 109 Bidragtill kostnader för beredskap 1 000 000 110 Beredskapför oljebekämpning till sjöss 5 500 000 Summa för driftbudgeten 960 708 000 n statens allmänna fastighetsfond 112 Byggnadsarbeten för länsstyrelsema 29 000 000 Vn Fonden för förlag till statsverket 114 Förskott till vissa plankostnader m. m. Sununa för kapitalbudgeten 29 001000 Totalt förcivildepartementet 989 709 000 Bilaga 15 till statsverkspropositionen 1972 Prop. Till industridepartementetsverksamhetsområde bör ärenden rörande denallmänna näringspolitiken, industri och hantverk, bergsbruk, energiförsörjning,teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, officiell provningsverksamhetsamt statsägda företag. Industrin svarar för en tredjedel av denlotala produktionen i landet och förungefär lika stor andel av sysselsättningen. Under trycket av en intensivinternationell konkurrens, snabb teknisk utveckling och knapphet på framförallt yrkesutbUdad arbetskraft genomgår industrin en snabb strukturellomvandling. Den bristande strukturella balans som f. n. föreUgger inom industrin, liksom behovet av långsiktig produktionstillväxt,ställer stora krav på en aktiv industripolitik. Det senaste åretskonjunkturnedgång har ytterligare understrukit behovet av åtgärder förfrämjande av en fortsatt industriell utveckling. Behovet av sådanaåtgärder har även påvisats av den senaste långtidsutredningen. Etl växande underskott i Ijänsiebalansenmed utlandet och ökande anslag lill del internationella utvecklingssamarbetetmedför krav på snabb exportökning. Detta förutsätter att den svenska industrinsproduktionskapacitet byggs ul och alt desskonkurrensförmåga på den internationella marknaden stärks. Mot denna bakgrund pågår inom ramen fören övergripande näringspolitik en utbyggnadoch effektivisering av industripolitikens olika delar. Genom ensuccessiv förstärkning av informationen rörande branscher och företag skapasett bättre planeringsunderlag. pågår en utbyggnad av samhälletsresurser för att direkt initiera och stödja en önskvärd industriell utveckling. De senaste årensutbyggnad inom närings- och industripolitiken har baserats på riktlinjer som utformades år1968. Näringslivels utveckling har aktualiserat nya samhälleliga insatser. Enmålmedveten inriktning av näringspolitiken förutsätter därför en översyn ochfortsatt utveckling av hittillsvarande riktiinjer för näringspolitiken. För en mer kontinuerlig samverkan mellansamhälle och näringsliv behövs ökad information. De förslag som lagts fram avsamarbets- 1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 15 Kndustridepartementet 2 utredningenprövas f. n. med syfte alt förslag skall kunna föreläggas årets riksdag. För att skapa underlag för dennäringspolitiska planeringen bedrivs etl grundläggande arbete även genom särskildabranschutredningar. Denna verksamhet har vidgats till att omfatta bl. a. deldatatekniska området och delar av verkstadsindustrin. Förberedelser pågår föratt studera även det petrokemiska området. har särskilduppmärksamhet ägnats varvsindustrin. a. har ytterligare kreditgarantierställts till varvens förfogande och samarbetet mellan de fyra storvarvenförstärkts. De mindre och medelstora företagensproblem behandlas av den härför särskilt tiUkallade delegationen. Arbetet på att förstärka och kompletteramedlen för samhällets insatser fortsätter. Förslag avsessålunda bli framlagt om ett system för lånegarantier i syfte alt underlättasamgående av förelag inom vissa för strukturomvandlingenspecieUt utsatta industribranscher. investeringsbank har underårev ökat sin långivning och kan numera ge även exportkrediter. Möjligheternaatt åstadkomma en bättre samordning av olika former av specialdeslineratkreditstöd undersöks f. n. Stöd ull teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete ingår som ett viktigt led i den långsiktiganäringspolitiken med syfte att stärka svensk industris konkurrenskraft och attskapa möjligheter för att lösa angelägna samhällsproblem. Styrelsen för tekniskutveckling föreslås därför få ökade resurser. Svenska utvecklingsakliebolagethar överförts från i direkt slatsägo och isamband härmed erhållit kapitaltillskott. För att kunna tillgodose det snabbiväxande behovet av elenergi föreslås enbetydande ökning av investeringsanslaget till statens valtenfallsverk.Den omfattande atomkraftutbyggnaden fortsätter. har ABAsea-Atom fått order på den första reaktorn lill Forsmarks kraftstation.Förslag om framtida försörjning med kärnbränsle kommer attföreläggas . har under sitt andraverksamhetsår fortsatt strävandena all stärka och konsolidera koncernen.Omfattande investeringar görs i bl. Sammanlagt föreslåsutgifterna inom industridepartementets verksamhetsområde för /73 öka med 321 milj. kr. tilltotalt 1 627 milj. kr. Ökningen fördelar sig med 39 milj. kr. på driftbudgeten,som därmed uppgår tiU 325 milj. kr., ochmed 282 milj. kr. på kapilalbudgelen, som därigenom omsluter 1 302milj. Inom industridepartementets "områdearbetar f.n. 16 kommittéer och utredningar. Bland de utredningar som väntas bliavslutade Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 3 kan nämnas utredningen om rörtransporl av olja och gas,havsresursut-redningen, utredningen om närförläggning av atomkraftverk ochmöbelindustriutredningen. En central uppgift förinduslrideparlemenlet är alt skapa och utveckla underlag för den långsikliga näringspolitiska planeringen. Som en betydelsefulldel i denna planering ingår vidgad information om väntade förändringarinom näringsUvet och förbättrade former för samarbete mellan företag ochsamhälle. förslag om ett informations- ochsamarbetssystem är f. n. föremål för beredning. I syfte alt i begränsad skalapröva vissa delar av det föreslagna informationssystemet har några förstudiergjorts. Resultaten härav beräknas föreligga . Fortsatta övervägandenpågår rörande frågan om samhällets och de anställdas inflytande i företagen.Avsikten är att proposition i ämnet skall föreläggas . Även inom har merlångsiktiga planeringsfrågor diskuterats.I anslutning tUl framläggandet av långtidsutredning haröverläggningar ägt mm med syfte att precisera kommande behov av vissa allmännastrukturella åtgärder och särskUda insatser inom olika branscher. En väsentlig sektor inom det svenskanäringslivet utgörs av de mindre och medelstora företagen. Dessa företagsproblem behandlas av delegationen för de mindre och medelstora företagen. Underhösten 1971 har delegationen redovisat kartläggningar av den industriella miljöni tre regioner. Dessa undersökningar följer delegationen nu upp genom fortsattbevakning av olika aspekter på företagens servicebehov. Vidare hardelegationen inlett en undersökning av småföretagaresbehov och utnyttjande av förelagsledarutbildning. Även konkurs- och ackordsulvecklingeni näringslivet är föremål för undersökning. Frågan om verksorganisationen på delnäringspolitiska området har utretts av kommerskollegieutredningen. Utredningenhar lagt fram förslag om bl. a. vidgaderesurser för näringspolitiken på myndighelsplanet. Vidare behandlasmyndighetsorganisalionen på energiområdet samt organisationen för vissastatliga uppgifter på mineralområdet. Förslaget övervägs f. n. inomberörda departement. invesleringsbank harbetydelsefulla näringspolitiska uppgifter och tillgodoser genom sinkreditgivning väsentliga behov hos näringslivet. Genom beslut av har banken bemyndigats att lämna även exportkrediter. Genom de överskott som framkommit ibankens rörelse har det egna kapitalet jämte reserver nu stigit lill inemot 1200 milj. kr. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 4 har100 milj. kr. avsatts till en fond för läckande av eventuella förluster ibankens utlåning. Banken har under del gångna året inriktatsin verksamhet på bl. a. textil- ochkonfektionsbranschen. Sålunda har invesleringsbanken medverkat till ettsamgående av fem konfektions- och ett textilföretag i . Banken bidrog även tUl att rekonstruktionen av AB Götaverkenkunde genomföras genom att bevilja en tillfällig kredit på 75 milj. kr. Blandnya större engagemang märks vidare en kredit på 150 milj. kr. för uppförande avOK:s raffinaderi vid . Investeringsbankens låneutfästelser harunder ökat med drygt 600 mUj. och uppgick vid utgången av året tUlinemot 2 200 milj. kr., varav mer än 200 milj. kr. avsåg export- ochvalutakrediler. Banken kommer även i fortsättningen attberedas möjligheter lill en jämn och expansiv utveckling. Staten har vid fleratillfällen tagit initiativ lill eller medverkat vid bildandet av olika hel- ochhalvslatliga kreditinstitut och vid skapandet av andra former av särskiltfinansiellt stöd till näringslivet. En undersökning har påbörjats i samarbetemed övriga berörda departement med syfte alt uppnå en bättre samordning av deltaspecialdeslinerade kreditstöd. Utbildningsverksamheten vid () har expanderat kraftigt under de senasteåren. För alt uppnå en effektivare samhällelig service tiU de mindre ochmedelstora företagen har samarbetet mellan SIFU och företagarföreningarnabyggts ut. För nästa budgetår föreslås alt SIFU får medel för uppbyggnad av enregional ulbildningskonsulenlorganisalion mom ramen för delta samarbete. Inom den statliga företagsgruppen prövasi ökande utsträckning nya former för arbelstagarinflytande och samverkan.Statsföretags styrelse har antagit riktlinjer för arbetet med vidgadföretagsdemokrati inom koncernen. a. avses de anställda fåstyrelserepresentanter i samtiiga bolag somingår i gruppen. En kontaktgrupp, i vilken ingår representanter även fördelegationen för försöksverksamhet med företagsdemokrati i de statligaaktiebolagen, kommer att delta i den fortsatta utvecklingen av riktlinjerna.Under det gångna året har delegationen genomfört förstudier för försök medfördjupad företagsdemokrati vid lobaksfabriken i , ,och VARA-bolagel i Göteborj?. Vidare har en lägesrapportlagts fram från pågående försöksverksamhet vid tobaksfabriken i . Mot bakgrund av den regionala obalans somfortfarande föreligger i landet kvarstårbehovet av särskUda insatser liU förmån för industri-sysselsättningen iNorrland. I syfte att åstadkomma ett mer differentierat näringsliv gör bl. a.Norrlandsfonden betydande insatser genom direkt finansieringshjälp tillföretagen för utvecklingsarbete och ul- 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 5 byggnad.Fonden vidtar även åtgärder för alt förbättra den industriella miljön i avsiktatt underlätta såväl etablering av nya företag som expansion av befintUga företag. Inrättandet av ett industriellt utvecklingscentrum(lUC) i är ett viktigt led i detta arbete. Detta centrum somstartade sin verksamhet kommer i ett utbyggt skede att ha resurserför alt bittäda företagen i arbetet att föra fram en produkt från idé tillproduktionsstart. Sammanlagt erhåller Norrlandsfonden under nästa budgetår 20mUj. 1 genomför vidarestatsägda företag ett omfattande investeringsprogram. Luossavaara-KiirunavaaraAB (), AB Statens skogsindustrier och beräknasunder i utbyggnad avsina anläggningar investera sammanlagt ca 1 700 milj. kr. Arbetet på att bygga ut och förstärka deinternationella kontakterna inom departementets verksamhetsområde har fortsattsåväl bilateralt som multilateralt. Det upprättade nordiskaministerrådet har beslutat att bl. a. ägna särskild uppmärksamhet åtindustripolitiskt samarbete. Förutom det fortsatta samarbetet påatomenergiområdet har diskuterats bl. a. olje- ochnalurgasfrågor. leddedet s. k. Aigrain-samarbetet, vUket omfattar EEC-länderna och ett antal stater utanför EEC, däriblandSverige, till överenskommelser om genomförande av etl anlal samarbetsprojektinom teknik och vetenskap. Avtal om tekniskt och vetenskapligtsamarbete har träffats med . Inom ramen för övrigasamarbetsavlal har överläggningar förts med , ,, , och . Vissa diskussioner har också ägt rummed . har också tagit aktiv del iarbetet inom , där bl. a. frågor rörandemultinationella företag behandlats. Påsvenskt initiativ har arbetsmiljöproblemen tagits upp lill diskussion. har överläggningar förts om bl. a. näringspoUtiska frågor isamband med miljövården. Arbetet med att lösa varvsindustrinsproblem har fortsatt. Efter statligtinitiativ har krisen i AB kunnat avvecklas. Staten medverkade tillrekonstruktionen av företaget. På statligt initiativ har ett ökat samarbeteinletts mellan de fyra storvarven i syfte att stärka företagenskonkurrenskraft, lönsamhet och utvecklingsmöjligheter. För att genomföra dettasamarbete, som regleras i ett särskilt avtal, har en styrande kommittétillsatts. I denna ingår även företrädare för industri- Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 6 departementet.Ytterligare kreditgarantier har ställts till varvens förfogande. En garantu-ampå 3 500 milj. kr. har beviljats för kreditgivning i samband medfartygsproduktion . Förslag läggs nu fram om en höjning avramen med 400 milj. kr. samt utsträckning av giltighetstiden med ytterligareett år. Inom har fortsatt att verka för ett successivt avvecklandeav de statliga subventioner som finns inom flertalet ledandevarvsindustriländer. Mot bakgrund av denpågående strukturomvandlingen inom vissa industribranscher har i industridepartementet förslagutarbetats om inrättande av lånegarantier avsedda att underlättaföretagssamgåenden. Syftet är att främja en mer planmässig slmkturanpassning inombranscher med speciellaomställnings])roblem, varigenom branschkunnande och yrkesskicklighet bättre kan las tillvara.Förslaget remissbehandlas f. n. Förslag i frågan avses bli förelagtriksdagen . Det stimulansprogram för textil- och konfektionsindustriernasom antogs av 1970 och riksdagar har innevarande budgetår ytterligareförstärkts i de delar som avser utbUdningsslöd och exportfrämjande åtgärder.Motsvarande anslagsökningar föreslås nu även för nästa budgetår. Möjligheternaökar härigenom ytterUgare alt stärka konkurrensförmåganhos utvecklingsbara delar av textil- och konfektionsinduslrierna. Ettliknande stimulansprogram finns för den manuellt arbetande glasinduslrin. Inom den träbearbetande industrin väntas1970-talet medföra betydande krav påomställningar. Den tUlsatta möbelindustriutredningenkommer att avlämna sitt betänkande. Vidare beräknas vissaundersökningar avseende snickeriindustrin snart vara slutförda. Utredningensförslag kommer att prövas . har aktiviteten ifråga ombranschundersökningar ytterligare ökats. Sålunda bar en utredning tillsallsför att pröva frågan om näringspoUtiska åtgärder på det datatekniska området.Vidare har en delegation med företrädare för verkstadsindustrins företag och arbetstagare samt industridepartementet tUlkaUatsför samordning av utredningsverksamheten rörande verkstadsindustrin. har träffats en överenskommelse om statligabidrag för strukturundersökningar som grupper av företag gemensamt önskargenomföra. Industridepartementet ochSvenska gjuleriföreningen genomfor gemensamt en undersökning avgjuteriindustrin med syfte att kartiägga nuläge och utvecklingsmöjligheter.Samtidigt genomförs en kartläggning av arbetsmiljön i gjuteriföretagen genomarbetarskyddsverket. Utredningen beräknas bli slutförd i början av detta år.