prop · FV0315 · 1972-12-31 00:00:00 — Harskattskyldig i uppgift eller upplysning, avgiven till ledning vid taxering,lämnat oriktigt meddelande och har meddelandet följts eUer har eljestmeddelandet föranlett att den skattskyldige icke blivit taxerad eller att hanblivit för lågt taxerad till inkomstskatt inom vederbörande kommuneller till statlig inkomstskatt eller statlig förmögenhetsskatt, skall han eftertaxerasför vad som genom berörda förfarande förut undgått taxering. Eftertaxering mådock ej åsättas, om vad som undgått taxering är att Harskattskyldig i uppgift eller upplysning, avgiven till ledning vid hanstaxering, lämnat oriktigt meddelande och har meddelandet följts eller hareljest meddelandet föranlett att skatt enligt uppbördsförordningen (1953: 272)på grund av taxeringen påförts den skattskyldige eller hans make eller, vadangår förmögenhetsskatt, annan med honom samtaxerad person med för lågtbelopp, skall rättelse ske genom eftertaxering. Eftertaxering må dock ej åsättas,om den skatt som icke påförts är att anse såsom ringa. Fråga om avgift som avses i 116 a eller 116 c § prövas av den lokala skattemyndigheten, såvitt gäller taxeringsnämndens beslut. Fråga om avgift som avses i 116 a eller 116 c § prövas,såvitt gäller taxeringsnämndens beslut, av den lokala skattemyndigheten i detfögderi där beskattningsorten är belägen. I fall som avses i 24 § 2 mom. prövasdock fråga om sådan avgift av den lokala skattemyndighet som bestämmer. Lokal skattemyndighet skall pröva fråga om avgift före den1 oktober taxeringsåret. I särskilda fall må beslut fattas senare, dock ejefter taxeringsåret. Innan beslut fattas om påföring av avgift, skall denskattskyldige beredas tillfälle yttra sig, om ej hinder möter häremot. Om såfinnes påkallat, må yttrande inhämtas från taxeringsnämndens ordförande. Har rättelse enligt 72 a § beslutats, skall den lokalaskattemyndigheten utan hinder av andra stycket besluta om härav föranleddavgift eller ändring av beslut om avgift. Denna lag träder i kraft dagen efter den då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.Bestäm- melsernai 114 § i dess äldre lydelse gäUer fortfarande beträffande eftertaxering förår 1971 eller . Underrättelse enligt 69 § 3 mom. i dess äldrelydelse skall lämnas av taxeringsnämnd vid taxering. Utdragav protokollet över flnansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:ministem för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , , ,. Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om debitering i hemortskommun av allskatt enligt uppbördsförordningen, m. m. och anför. Denreform av inkomstbeskattningen för fysiska personer som trädde i kraft den 1januari 1971 medförde bl. a. två nyheter i debiteringsavseende, nämligen delsskattereduktion för skattskyldig i vissa fall, dels tillämpning ex officio avreglerna om begränsning av skatt. Denya debiteringsrutinerna skulle avsevärt underlättas, om debitering av skattför fysiska personer skedde hos en enda lokal skattemyndighet, vilket f. n.inte alltid är fallet. har i en promemoria lagt fram förslagbl. a. om debitering av skatt i hemortskommun även för inkomst m. m. somtaxeras i annan kommun. Av lagförslagen i promemorian torde förslaget till lagom ändring i uppbördsförordningen (1953: 272) (UF) få fogas tUIstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Remissyttrandenöver promemorian har avgetts av , statenspersonalpensionsverk, länsstyrelserna i , , ,, och samt . (), akademikerscentralorganisation (), () ochFöreningen . Flertalet av länsstyrelserna har bifogatyttranden från lokala skattemyndigheter. i hardessutom bifogat yttranden från två kronofogdemyndigheter. Isamband med de ändringar, som således nu aktualiseras i uppbördsförfarandet,bör tas upp även vissa andra frågor som rör uppbörden och längdföringen.Samtidigt bör behandlas bl. a. frågan om utdebiteringssatsen i det gemensammadistriktet samt vissa frågor om sjömansskatt och om restavgift beträffandemervärdeskatt. 3 1972.1 saml. Debiteringav skatt enligt uppbördsförordningen, m. m. bar att ange hur preliminär A-skatt skall beräknas för den somhar att erlägga sådan skatt i kommun inom myndighetens tjänstgöringsområde.Motsvarande regler gäller för lokal skattemyndighets befogenhet såväl attdebitera preUminär B-skatt, slutUg, kvarstående och tiUkommande skatt som attutfärda debetsedel på skatt av nämnda slag (22 § UF). Vilken myndighet som haratt fullgöra nämnda åligganden för viss skattskyldig sammanhänger alltså med i vUkenkommun den skattskyldige har att utgöra skatten. PreliminärA-skatt som erläggs genom avdrag från lön m. fl. kontanta förmåner utgörsi den skattskyldiges hemortskommun (3 § 2 mom. 1). Preliminär B-skatt erläggsav den skattskyldige själv enligt debitering. B-skatt erläggs i hemortskommunenav skattskyldig som inte skall erlägga A-skatt och utgår alltså i sådant fall istället för A-skatten. För inkomst av fastighet, rörelse m. m. i annan kommunän hemortskommunen erläggs preliminär B-skatt i den kommun där inkomsten av förvärvskällanskall beskattas (3 § 2 mom. 2). Bestämmelsernaom erläggande av preUminär skatt är i princip utformade så, att sådan skatt erläggsi kommun där den skattskyldige enUgt skatteförfattningarna skall beskattas förmotsvarande inkomster (beskattningsorten). Bestämmelserom beskattningsort finns i 14 § förordningen (1947: 576) om statliginkomstskatt (SI) och i 14 § förordningen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt (SF). Beträffande statlig inkomstskatt taxeras skattskyldig ihemortskommunen. Saknas hemortskommun sker taxeringen i . Medhemortskommun förstås den kommun där den skattskyldige författningsenligtskall vara mantalsskriven för året näst före taxeringsåret, 66 §kommunalskattelagen (1928: 370) (KL). För den, som varit bosatt här i landetmen inte varit mantalsskrivningsskyldig, liksom för dödsbo gäller särskildaregler. Ytterligare föreskrifter om hemortskommun finns i anvisningama tillparagrafen. I 5661§§ KL finns bestämmelser om beskattningsort för kommunalskatten. a. följande. Skattpå inkomst av jordbmksfastighet eller av annan fastighet skall utgöras tUlkommun där fastigheten är belägen (56 §). Är fastigheter inom olika kommuneratt anse som endast en förvärvskälla, skall den från fastigheterna gemensamt härflutnainkomsten tas tUl beskattning i varje kommun tUl så stor del som kan anses hainflutit inom kommunen (56 §). Skattför inkomst av rörelse utgörs till kommun där rörelsen utövats frånfast driftställe (57 § 1 mom.). Har inte fast driftställe begagnats, utgörsskatten för fysisk person i hemortskommunen, såvitt avser inkomst somförvärvats under tid då den skattskyldige varit bosatt i landet, och i Stockholmför gemensamt kommunalt ändamål, såvitt avser inkomst som förvärvats under tiddå den skattskyldige inte varit bosatt här (57 § 1 mom.). Inkomst genom ickeyrkesmässig avyttring av fastighet som är belägen här i landet beskattas i denkommun där fastigheten är belägen (59 § 2 mom.). Skatt för inkomst avtjänst eller av annan tillfällig förvärvsverksamhet än icke yrkesmässigavyttring av fastighet liksom skatt för inkomst av kapital utgörs ihemortskommunen, om inkomsten förvärvats av fysisk person under tid då hanvarit bosatt här i landet (59 § 1 mom.). Fysisk persons inkomst av tjänst ellerav annan tillfällig förvärvsverksamhet än icke yrkesmässig avyttring avfastighet under tid då han inte varit bosatt här i landet beskattas i Stockholmför gemensamt kommunalt ändamål (59 § 3 mom.). Räntorpå kvarstående och överskjutande skatt 1vissa fall föreligger skyldighet att erlägga ränta på kvarstående skatt (27 § 3mom. första stycket UF). Å andra sidan utgår under vissa omständigheter räntapå preliminär skatt som överstiger den slutiiga skatten (överskjutande skatt)(69 § 1 mom.). Har skattskyldig påförtsränta på kvarstående skatt, kan i vissa fall medge räntebefrielse.För makar gäUer särskUda regler om ränlebefrielse (85 § 2 mom.). Skattereduktionoch begränsning av skatt a. vid debitering av slutlig skatt. Skattereduktionen tiUkommer fr.o. m. dels ogift skattskyldig, som har hemmavarande barn ,och gift skattskyldig, vars make saknar taxerad inkomst tUl statiiginkomstskatt, med , dels gift skattskyldig, vars make har taxeradinkomst till statlig inkomstskatt understigande , med 40 »/o av detbelopp som motsvarar skillnaden mellan . och den taxerade inkomsten (2§ 4 mom. första stycket UF). För att få åtnjuta skattereduktion helt ellerdelvis krävs att den skattskyldige och, beträffande gift, även maken varit bosatthär i landet under någon del av beskattningsåret (2 § 4 mom. andra stycket).Uppburen beskattningsbar inkomst enUgt förordningen (1958: 295) om sjömansskatt(2 § 4 mom. tredje stycket) kan begränsa skattereduktionen. Skattereduktionsker inte i fråga om tUläggspensionsavgift, arbetsgivaravgift, allmän arbetsgivaravgift, redareavgift och förseningsavgift enligt116 c § taxeringsförordningen (1956: 623) samt annuitet på avdikningslän ochpå förskott för avlösning av frälseränta (2 § 4 mom. tredje stycket). Reglemaom begränsning av skatt finns i förordningen (1970: 172) om begränsning avskatt i vissa fall och innebär bl. a. följande. Begränsningen omfattar statliginkomstskatt och förmögenhetsskatt och sker vid debitering av slutlig ellertillkommande skatt (1 §). Begränsning får ske för fysisk person som varitbosatt här i landet under någon del av beskattningsåret eller för dödsbo efterden som var bosatt här vid sitt frånfälle (2 § första stycket). Vidprövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn till den tiUstatlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten vartill skattenhänför sig. Den beskattningsbara inkomsten ökas med den till sjömansskatt beskattningsbarainkomsten. Spärrbeloppet utgör 80 o/o av den sålunda framräknadebeskattningsbara inkomst som ej överstiger . och 85 »/o avöverskjutande belopp (3 §). Spärrbeloppetjämförs med sammanlagda beloppet av statUg inkomstskatt, förmögenhetsskatt, aUmänkommunalskatt, landstingsmedel och tingshusmedel som beräknats för denskattskyldige på grund av taxeringen. I skattebeloppet inräknas även erlagdsjömansskatt. Skattebelopp beräknas vidare som om skattereduktion inte skett (4§). Ärskattebeloppet högre än spärrbeloppet, nedsätts den statliga inkomstskattenoch förmögenhetsskatten med överskjutande belopp. Den statiigaförmögenhetsskatten får dock inte bli lägre än skatten på 50 "/o av denskattskyldiges beskattningsbara förmögenhet (5 §). Särskilda bestämmelsergäller i fråga om makar som levt tillsammans under beskattningsåret samt ifall då beskattningsbar förmögenhet fastställs gemensamt för makar eller förföräldrar och barn (6 §). Imotsats till vad som gällt enligt motsvarande äldre bestämmelser, skall de nuberörda reglerna iakttas av lokal skattemyndighet vid debitering utan särskildansökan härom. Skattebefrielseför dödsbo, m. m. Harskattskyldig som varit bosatt här i landet avlidit, kan dödsboet helt eller delvisbefrias från skyldighet att erlägga kvarstående och tUlkommande skatt. Förbefrielse krävs bl. a. att den avlidne efterlämnat bodelägare, som vid hans frånfäUevarit beroende av honom för sin försörjning och att dödsboet gör framställningom befrielse. Beslut om befrielse meddelas av taxeringsnämnd eller skatterätt(75 § 1 mom. första stycket KL, 15 § 1 mom. första stycket SI, 15 § 1 mom.första stycket SF). Motsvarande bestämmelser finns i fråga om befrielse frånfolkpensionsavgift och sjukförsäkringsavgift. Gemensam debitering av skatt i oUka kommuner I promemorian framhålls att vid tillämpning av reglerna omskattereduktion och begränsning av skatt skall beaktas skatt i såväl hemortskommunsom i annan kommun, s. k. utbokommun. Alla skatter i utbokommun beaktas emeUertidinte, vilket framgår av följande tablå. Skatt som debiteras Beaktas vid i utbokommun skattereduktion begränsningsregeln Allmän kommimalskatt 1 1 Annuitet på avdikningslän Annuitet på förskott för I promemorian diskuteras huruvida för reglernastillämpning sammanföring av skatt i hemortskommun och utbokommun måste ske ifråga om alla skattskyldiga. Begränsningsreglerna gäller för fysisk person somhar varit bosatt i under någon del av beskattningsåret och förinländskt, oskiftat dödsbo. Det är därför till följd av skattereforminte nödvändigt att i hemortskommunen sammanföra skatt i såväl hemortskommunsom utbokommun för andra än nämnda personer. Det hade enligt promemorianmöjligen varit önskvärt att sammanföra skatt även för andra skattskyldiga, mennågot behov härav sägs inte föreligga. Depersoner, för vilka sammanföring avses skola ske, har det gemensamt att deupptas i inkomstlängdens A-längd, heter det vidare i promemorian. För att sammanföringskall kunna ske maskinellt behövs ett styrbegrepp, dvs. ett begrepp varigenomskattskyldig kan identifieras i såväl hemortskommunen som i utbokommunen. F. n.finns inte något sådant styrbegrepp. Möjlighet finns dock att på ett ganskaenkelt sätt skapa ett styrbegrepp för här aktuella grupper. Debetsedelsnummerför preliminär och slutlig skatt utgörs för fysisk person i hemortskommunen avlänskod och personnummer. För övriga skattskyldiga utgörs debetsedelsnummer avlänskod och registreringsnummer, som f. n. är olika för samma skattskyldig iolika kommuner. Det föreligger inte några större svårigheter att för fysiskperson registrera personnumret även i utbokommun. Därigenom får man enligt promemorianett styrbegrepp för denna grupp. För inländskt, oskiftat dödsbo kanidentifiering åstadkommas genom att registreringsnumret i hemortskommunenregistreras även i utbokommun. Taxeringsrutinernabehöver enligt promemorian inte bli påverkade av sammanföring vid debitering.Den skattskyldige skall således i vanlig ordningavge allmän självdeklaration i hemortskommunen och särskild självdeklaration i utbokommunen.Beslut om taxering fattas av taxeringsnämnden i resp. kommun. Besluten börinföras i inkomstlängd för kommunen. Skatten uträknas i debiteringslängden för utbokommunenmed anmärkning, att debiteruig sker i namngiven hemortskommun. Enligt förslaget ipromemorian skaU debitering ske i debiteringslängden i hemortskommunen. Denlokala skattemyndigheten i denna kommun utfärdar debetsedel upptagande dendebiterade skatten, dvs. skatt i såväl hemortskommun som utbokommun. TUldebetsedeln fogas uppgift om antalet skattekronor och utdebitering i varjekommun. Härigenom kan den skattskyldige kontrollera att debitering skett medrätt belopp. Kommuns skattefordran hosstaten fastställs med ledning av antalet skattekronor och den för åretfastställda utdebiteringen. Till följd av att taxeringsrutinerna inte ändras,påverkas ej heller rutinerna för uträkning av kommuns skattefordran hos statenav förslaget om gemensam debitering. Vid ändring av beslutrörande taxering eller debitering omdebiteras skatten med hänsyn till beslutet.Om sådant beslut avser utbokommun, skall enligt promemorians förslag den lokalaskattemyndigheten i utbokommunen få biträda i omdebiteringsarbetet genom attuträkna skatten med ledning av beslutet och därefter underrätta den lokalaskattemyndigheten i hemortskommunen, som har att verkställa omdebiteringen. Särskildberäkningsgrund för preUminär A-skatt, m. m. Ipromemorian behandlas ytterUgare en fråga som har nära samband medhuvudförslaget, nämligen frågan om särskild beräkningsgrund för preliminärA-skatt. Enligt principen för källskattesystemetskall skatt erläggas i omedelbar eller nära anslutning till inkomstförvärvetmed belopp som kan beräknas motsvara skatten på inkomsten. Bestämmelse härom fuinsi 3 § 1 mom. UF. Det eruiras i promemorianom lokal skattemyndighets möjlighet att för skattskyldig med preliminär A-skattföreskriva särskild beräkningsgrund, om preliminärskatten annars skulle bliför låg. Lokal skattemyndighet får nämligen föreskriva särskildberäkningsgrund för sådan skattskyldig som har preliminär A-skatt men harinkomst av annat än tjänst eller är skattskyldig för garantibelopp ellerförmögenhet när särskUda skäl därtiU föranleder det. Skatten skall därvidberäknas "antingen tiU viss procent av den huvudsakliga inkomsten avtjänst eller enligt skattetabell å nämnda inkomst ökad med visst belopp ellerock utgå med visst belopp utöver vad i skattetabellen angives för denhuvudsakliga inkomsten av tjänst" (3 § 2 mom. 1 fjärde stycket UF). Skattskyldigsom beskattas i utbokommun har f.n. att erlägga preliminär A-skatt ellerpreliminär B-skatt i hemortskommunen och preliminär B-skatt i utbokommun. B-skattsom inte uppgår till . påförs dock inte. Avsikten är enligtpromemorian att slutiig skatt i hemortskommun och utbokommim skall sammanförasvid debitering av slutlig skatt. Till följd av att preliminär skatt skallmotsvara slutlig skatt bör även preliminär skatt sammanföras. För den som f. n.har att erlägga preliminär B-skatt i såväl hemortskommun som utbokommun innebärförslaget att han får endast en debetsedel på preliminär B-skatt, vilkennormalt debiteras med samma belopp som senaste slutliga skatt. Om den skattskyldige f. n.erlägger A-skatt i hemortskommunen och B-skatt i utbokommunen, heter det vidarei promemorian, får ett genomförande av förslaget till följd att B-skattenbortfaller. Om denna skatt varit förhållandevis stor, kan anledning finnas attdebitera B-skatt i hemortskommunen, vilken normalt beräknas med ledning avsenaste slutliga skatt. Om den skattskyldige även i fortsättningen skallerlägga A-skatt i hemortskommunen, uppkommer frågan om och i så fall hur manskall beakta skatt i utbokommun. Frågaär , anförs det i promemorian, om gällande bestämmelser är tillräckliga föratt tUlgodose principen att preliminär skatt skall motsvara slutiig skatt. Avstatistikuppgifter framgår att vid debitering av slutlig skatt enligt 1970 årstaxering 1 722 945 A-skattebelalare påfördes kvarstående skatt med 1 659 milj.kr. Härtill kan nämnas att A-skattebetalare gjorde fyllnadsinbetalningar förår 1969 med 752 mUj. Ipromemorian framhålls att det genom användning av ADB inom uppbördsväsendet ärmöjligt att bättre följa upp skattskyldiga som erlägger preliminär skatt medför lågt belopp. Det sägs emellertid inte vara tillräckligt att fånga uppenbart dessa fall. Det krävs också åtgärder av de lokala skattemyndighetema,som har att besluta om preliminärskatteuttag på ett sätt som står i överensstämmelsemed käll-skattesystemets princip. sägs i promemorian ha föravsikt att för intensifiera denna verksamhet. Föratt undvika alltför stora kvarskatter föreligger enligt promemorian behov aven ändring i UF såvitt gäller förutsättningarna för att särskUd beräkningsgrundskall kunna beslutas. Det nuvarande villkoret att sådan beräkningsgrund fårföreskrivas "då särskilda skäl därtill föranleda" bör enligtpromemorian utgå. Dennaändring sägs ha varit motiverad och har inte något direktsamband med förslaget att sammanföra debitering av skatt till hemortskommunen.Det framhålls emellertid i promemorian att om en ändring inte sker, preliminärskatteuppbördenkommer att försämras. Som exempel nämns att A-skattebetalare, som har inkomstav hyresfas- tigheti utbokommun, f. n. erlägger preliminär B-skatt i utbokommunen underförutsättning att B-skatten uppgår tUl . Om sammanföring avdebiteringen sker, bortfaller preliminärskatten i utbokommunen. I stället bören uppföljning av preliminärskatten i hemortskommunen ske på sätt angetts idet föregående för undvikande av alltför stor kvarstående skatt. Befrielsefrån erläggande av kvarstående eller tUlkommande skatt kan, som framgår avredogörelsen för gällande bestämmelser, medges dödsbo i vissa faU. Beslutmeddelas f. n. av taxeringsnämnd eller skatterätt. Om skatt påförts i såvälhemortskommun som utbokommun, måste befrielse beslutas av olika nämnder, såvidainte båda kommunerna ligger inom samma län och beslut fattas av skatterätten. Omendast en debetsedel utfärdas, heter det i promemiorian, synes det naturligtatt myndighet i den kommun, där debetsedeln utfärdats, beslutar omdödsbobefrielse. Det torde inte höra till vanligheten att taxeringsnämndbeslutar om sådan befrielse. Med hänsyn härtUl och då det är angeläget medlikformig bedömning föreslås att beslut om dödsbobefrielse skall fattas av denskatterätt, som har att pröva besvär om boets taxering till statliginkomstskatt. F.n. räknas ränta på kvarstående skatt och på överskjutande skatt i varje kommunför sig. Den som härigenom påförs kvarskatteränta i en kommun och i annankommun erlagt för hög preliminär skatt kan efter ansökan befrias helt ellerdelvis från kvarskatteräntan. Genomsammanföring av debiteringen kommer slutlig skatt för samtliga kommuner attsammanläggas. Från sammanlagda beloppet avräknas sedan preliminär skatt. Somskillnadspost framkommer kvarstående skatt eller överskjutande preliminärskatt. Också ränta uträknas med ledning av den samlade debiteringen. Ansökan ombefrielse frän kvarskatteränta blir enligt promemorian i åtskilliga fall som f.n. föreligger inte aktuella för skattskyldiga, för vilka sammanföring avskattedebiteringen skett. Detframhålls i promemorian vidare att antalet debetsedlar och inbetalningarminskar genom sammanföring av debiteringar till hemortskommunen. Kvarståendeskatt i hemortskommunen erläggs av arbetstagare genoni skatteavdrag.Kvarstående skatt i annan kommun skall f. n. erläggas av den skattskyldigesjälv. Erfarenheten har visat att många skattskyldiga, som är vana vid attkvarstående skatt erläggs genom skatteavdrag, försummar att inbetalakvarstående skatt som påförts i utbokommun. Antalet restförda posterkvarstående skatt upp- gickenligt promemorian vid uppbördsterminen till 288 330 och i maj 1970tiU 173 727. Det stora skUlnadsbeloppet kan förklaras med att kvarståendeskatt, som inte uppgår tiU , förfaller till betalning endast . "Sommarstugeskatt" överstiger normalt inte . ochdet är sannolikt att en stor del av skUlnaden mellan restförda poster vid mars-och majterminerna är en följd av obetald "sommarstugeskatt'. Genomsammanföringen torde således antalet restförda poster minska. Promemorians förslag fårvidare till följd att kvarstående skatt för arbetstagare erläggs genomskatteavdrag, och att den skattskyldige således inte själv behöver bevakaförfallotider. Förslageni promemorian sägs föranleda ändringar i UF, KL, SI, SF, lagen (1962:398) omfinansiering av folkpensioneringen och lagen (1962: 381) om allmän försäkring.Såvitt avser UF hänvisas i fråga om promemorians ändringsförslag till bilagan.De övriga författningsförslagen innebär i sak att prövningen av dödsbosframställning om befrielse att erlägga kvarstående eller tUlkommande skatt ifortsättningen skall ankomma på den skatterätt som har att ta upp besvär överboets taxering till statlig inkomstskatt. Samtligabestämmelser föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser avsesdock gälla i fråga om preliminär skatt för samt i fråga om tUlkommandeskatt på grund av beslut 1971 eller och eftertaxeringför eller liksom annat beslut som påkallar motsvarandedebitering av tillkommande skatt. Gemensamdebitering av skatt i olika kommuner Förslagetsutformning och allmänna syfte har genomgående bedömts positivt. Samtligaremissinstanser utom en har tillstyrkt förslaget eller lämnat detta utanerinran. i Stockholmslän framhåller att förslaget, som tillkommit huvudsakligen för att skapa fömtsättningarför att på rätt sätt iaktta redan gällande bestämmelser om skattereduktion m. m.,innebär fördelar även i andra avseenden. a. att storabesparingar kan väntas för dataenheternas del beträffande främst maskinbearbetningarna,som utgör en ansträngd och mycket känslig detalj i ADB-mässigahandläggning av uppgifter inom taxerings- och uppbördsväsendet. Vidareframhålls att förslaget även medför förbättringar för kronofogdemyndighetemaoch lokala skattemyndig- heter.Länsstyrelsen i län uttalar att förslaget synes väl underbyggt och attdet torde komma att medföra betydande förenklingar i såväl debiteringsarbetetsom vid uppbörd av skatt. Likartade uttalanden återfinns bl. a. i yttrandenfrån lokala skattemyndigheter.