prop · FV0377 · 1972-12-31 00:00:00 — Dels är det frånförenklingssynpunkt och av andra orsaker olyckligt med olikaspecialbestämmelser av ofta provisorisk natur. Olika intressegrupper kan påliknande grunder anföra skäl för diverse lagändringar. En sådan utveckling gåri motsatt riktning mot de tendenser som syftar till en definitiv källskatt. gör jämförelser med den skattefrihet för förmån av fri grupplivförsäkringsom infördes och skattefrihetens samband med försäkringsavdraget.Förbundet konstaterar bl. a. att försäkringen enligt AGS kommer att bli avminst samma omfattning som grapplivförsäkringen. Enligt förbundet bör premien,av organisatoriska skäl om inte annat, undantas från beskattning.Skattefriheten innebär emellertid en utvidgad avdragsrätt för de kategorierskattskyldiga som berörs av överenskommelsen. Andra kategorier som genom Prop.1972: 77 21 frivilligförsäkring vill skaffa sig motsvarande försäkringsskydd måste, framhållerförbundet, erlägga väsentligt högre än för AGS, varvid premierna i åtskiUigafall inte ryms inom det gällande maximi-avdraget. Därtill kommer enligtförbundet att en höjning av försäkringsavdraget är motiverad med hänsyn tillpenningvärdets fall. Förbundet anser således att framställningen bör kunnabifallas och föreslår att de nuvarande högsta avdragen för frivilligaförsäkringar höjs till . för ensamstående och tiU . , som ganska utförligt går in på olika aspekter påskattefrågan, anför sammanfattningsvis följande. Förslagetinnebär en modifiering av det nu gällande konsekvent uppbyggdabeskattningssystemet för liv- och sjukförsäkringar och kan härigenom leda tillmindre önskvärda konsekvenser. De administrativa fördelar som skulle vinnasutgör enligt riksförbundets mening knappast i och för sig tillräckliga skäl förden tänkta anordningen. vill emeUertid understryka, att frågangäller införande av en skattelättnad för en från social synpunkt angelägenförsäkringsform. Härtill kommer, att utan den föreslagna skattelättnaden förgruppsjukförsäkring skulle gruppsjukpremierna till betydande del komma attinkräkta på det allmänna försäkringsavdraget, vilket tillkommit för att främjaindividuellt livförsäkringsskydd och livförsäkringssparande. Om de ifrågasattaändringama av skattereglerna skulle anses erforderliga för genomförandet av AGS-försäkringen,vill riksförbundet av sociala skäl inte motsätta sig förslaget såsom ettprovisorium i awaktan på resultatet av pågående utredning rörandesjukpenningförsäkringens stäUning i skattehänseende. Riksförbundetförutsätter att en ändring av skattelagstiftningen får allmängUtig form. I det sistnämndahänseendet hade förbundet tidigare i sitt yttrande erinrat om att beträffandetjänstegrupplivförsäkring vars högsta grundbelopp f. n. är . endast en inskränkning finns med avseende på försäkringens omfattning.Inskränkningen har den innebörden, anför förbundet, att däresttjänstegrupplivförsäkring för anställda i enskild tjänst skulle utgå efterväsentligt förmånligare grunder än vad som gäller för statsanställda, förmånenskall upptagas såsom inkomst av tjänst till den del den utgått efter deförmånligare grunderna. Härav följer» enligt förbundet att, om tjänstegrapplivförsäkringavtalas med väsentligt högre grundbelopp än , den del av premien sommotsvarar försäkringsbelopp över nämnda gräns skall upptagas till beskattning.Riksförbundet framhåUer att för gruppsjukförsäkring gäller ganska snävabeloppsbegränsningar. Hithörande regler syftar tUl att begränsa den totalakompensationen för inkomstbortfall under arbetsoförmåga i relation tillaktivtidens inkomst av förvärvsarbete. Högsta förekommande månatliga K-klassadegruppsjukförsäkringsbdopp f. n. utgör , vilket motsvarar ca 25 «/o avden allmänna försäkringens basbelopp vid . Förbundetframhåller som sin mening Prop.1972: 77 22 attdet innebär stora praktiska fördelar om all K-klassad gruppsjukförsäkringtecknad på grund av tjänst oavsett beloppets storlek kan skattemässigtbehandlas på ett enhetiigt sätt. Vad gäller en beloppsbegränsning för fri grappsjukförsäkringkan enligt förbundet övervägas att i lagtexten eventuellt införa enbegränsningsregel, som anknyter tUl de högsta belopp som kan gälla enligtkollektivavtal mellan huvudorganisationer på arbetsmarknaden. Kooperativa förbundetframhåller att mot ett bifall till framställningen visserligen kan invändasatt den ersättning som tillkommer löntagarna åtminstone i viss omfattningundgår inkomstbeskattning och att andra grupper av löntagare kan komma att göraanspråk på motsvarande anordningar. Förbundet anser dock att övervägande skältalar för bifaU till framställningen i denna del. Somjag tidigare redovisat behandlas pensionsförsäkringar och kapitalförsäkringarprincipiellt olika i skattehänseende. Medan för de förra äravdragsgilla och utfallande belopp är skattepliktiga gäller i princip detmotsatta i fråga om kapitalförsäkringarna. Avdrag kan dock erhållas för premierför kapitalförsäkringar i den mån de ryms inom ramen för det s. k.försäkringsavdraget. gruppsjukförsäkring, anses i allmänhet som kapitalförsäkring. Under vissaförutsättningar kan sjukförsäkring skattemässigt behandlas sompensionsförsäkring, om anmälan görs till försäkringsanstalten att försäkringentagits i samband med tjänst. Enföretagare som betalar för t. ex. grupplivförsäkring ellergruppsjukförsäkring till förmån för sina anställda har rätt till avdrag vidinkomsttaxeringen för premierna såsom för andra omkostnader i rörelsen. Å andrasidan skall förmånens värde i princip inkomstbeskat-tas hos den anställde såsomlöneförmån. Förmån av fri grupplivförsäkring är dock enligt särskildbestämmelse i 32 § 3 mom. KL i viss utsträckning undantagen från beskattning ilikhet med förmån av fri sjukvård eller fri tandvård. Någon motsvarandebestämmelse finns inte i fråga om förmån av fri gruppsjukförsäkring. Iskrivelsen från SAF och LO uppges att organisationerna träffat enöverenskommelse om gruppsjukförsäkring som väntas beröra ca 1,2 milj.arbetstagare. Enligt skrivelsen innebär överenskommelsen att kompensationskall utgå till arbetstagaren vid långvarig arbetsoförmåga på grund av sjukdomeller olycksfall och att kompensationen skall ungefär gå upp till den nivå avca 93 »/o av arbetsinkomsten efter skatt som godtagits avförsäkringsinspektionen. Den nya försäkringen, AGS, avses börja tillämpas den1 och den första premieupp- Prop.1972: 77 23 bördenkommer att äga rum under förra delen av 1972. Den samlade årliga premienberäknas tUl omkring 300 milj. kr. Organisationernaframhåller att det med hänsyn till försäkringens konstruktion och omfattning avpraktiska skäl inte är möjligt att debitera varje enskild arbetsgivareavgifter som beräknas enligt vedertagna försäkringstekniska principer.Debiteringen måste i stäUet ske enligt schablonregler. För försäkringens administreringsaknar det därför betydelse att beräkna som tar hänsyn tiUindividuella data för de försäkrade personerna. Avskrivelsen framgår att organisationerna inte avser att göra anmälan tillförsäkringsanstalten om att försäkringen tagits i samband med tjänst och attorganisationerna följaktligen utgår från att formella hinder inte föreliggeratt betrakta försäkringen såsom kapitalförsäkring. Med hänsyn härtill skulleenligt organisationerna enbart av skattetekniska skäl behov uppkomma attberäkna individuella för sjukförsäkringen. Då en stor del av depremier som skulle påföras de enskilda arbetstagarna inryms iförsäkringsavdraget skulle, trots ett betydande merarbete, endast en mindredel av premierna bli föremål för reell beskattning. En konsekvent tillämpningav de beskattningsregler som f. n. gäller för kapitalförsäkring medför alltsåenligt organisationerna avsevärda administrativa komplikationer och ger enbegränsad effekt. Organisationerna hemställer därför att den aktuellasjukförsäkring, om vilken de avtalat, i beskattningshänseende behandlas påsamma sätt som tjänstegrupplivförsäkring, dvs. att premierna undantas frånbeskattning hos de anställda. Deflesta remissinstanserna tillstyrker att framställningen bifalles. Det ärfrämst de anförda förenklingssynpunkterna som instanserna anslutit sig till.Ett par instanser har dock gett uttryck åt uppfattningen att det merarbete somen tillämpning av nuvarande regler skulle åsamka både försäkringsanstalten ochmyndigheterna inte är tillräckligt för att motivera en ändring av reglerna. Deifrågavarande instanserna, försäkringsinspektionen och iStockholms län, avstyrker därför bifall till framställningen. Förmin del finner jag det naturligt att se ett samband mellan grupplivförsäkringarnaoch de nu aktuella gruppsjukförsäkringarna. Båda försäkringsformerna har tillsyfte att bygga ut det sociala trygghetssystemet, var och en på sitt sätt.Genom grupplivförsäkringen utgår till den försäkrades efterlevande vissekonomisk kompensation i samband med den försäkrades död. Genomgruppsjukförsäkringen garanteras den försäkrade själv ersättningar vid sådansjukdom och olycksfall som har arbetsoförmåga som följd. Flertaletarbetstagare i landet har redan kommit i åtnjutande av förmån i form av frigrupplivförsäkring. För att undvika en beskattning av förmånens värde hosarbetstagaren infördes skattefrihet för för- Prop.1972: 77 24 månenav fri grapplivförsäkring. Även den gången stod förenklingssynpunkterna iförgrunden för intresset och jag framhöll i detta sammanhang att då gällandeordning framstod som onödigt komplicerad och formell, särskilt sedantjänstegrupplivförsäkringen utvidgats till att omfatta större delen avlöntagarna. När SAF och LO nu träffaten överenskommelse om AGS som berör ca 1,2 milj. arbetstagare och som innebäratt dessa kan få kompensation vid långvarig arbetsoförmåga på grund av sjukdomeller olycksfaU, har ett nytt steg tagits på den redan inslagna vägen. Detförsäkringsskydd som erbjuds genom AGS är en väl så angelägen uppgift som dentjänstegrupplivförsäkringen fyller. I sak finns enligt min mening inteanledning att i beskattningshänseende behandla de båda förmånerna i principolika. Också i fråga om förmån av fri gruppsjukförsäkring skulle enskattefrihet innebära en förenkling för alla berörda parter. Visserligen kan enligt vadsom framgår av sjukpenningutredningens yttrande de förutsättningar som varitbestämmande för sådana tilläggs-anordningar till socialförsäkringen som AGS-försäkringenrepresenterar antas bli förändrade, om man går över till ett system med beskattadesjukpenningförmåner. har emellertid ännu inte framlagtresultatet av sina överväganden och ett förslag från utredningens sida, somkan väntas bli avlämnat , kan enligt inhämtade uppgifter inte väntasbörja tillämpas förrän tidigast fr. o. m. Därför anser jag förmin del att man bör kunna acceptera den av organisationerna föreslagnalösningen såsom ett provisorium som bör kunna omprövas för den händelse enomläggning av förmånernas beskattning aktualiseras på grund av sjukpenningutredningenskommande förslag. Enligtmin mening bör skattefriheten begränsas till att i första hand avse dekategorier arbetstagare som berörs av den nu aktuella överenskommelsen ochandra motsvarande kategorier. Har för någon grupp av anställda avtalats omgruppsjukförsäkring som innefattar högre ersättningar än som kan utgå enligtden mellan SAF och LO ingångna överenskommelsen, bör förmånen i princip tas uppsom skattepliktig inkomst i sin helhet. Enligt det avtalsförslag som liggertill grand för denna överenskommelse utgör hel dagersättning från AGS för anstäUdi högsta sjukpenningklass under sjukpenningtid och underförtidspensionstid. Jag föreslår alltså att förmån av fri gruppsjukförsäkringskall vara skattefri för arbetstagaren, om förmånen utgår enligt normer somfastställts enligt kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer.En förutsättning för skattefriheten är att dagersättningen för anställda somtillhör den högsta sjukpenningklassen enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring inte överstiger de nyssnämnda beloppen enligt AGS. Enligt minmening kan man i detta sammanhang bortse från eventuella klausuler omhöjningar av dagersättningens Prop.1972: 77 25 beloppmed hänsyn till den stegring som det allmänna prisläget kan ha undergått efteren viss enligt överenskommelsen mellan efter två år.Bestämmelserna i 32 § 3 mom. tredje stycket KL bör kompletteras i enlighet medvad jag har anfört. Jagär medveten om att en ordning med skattefrihet för AGS-pre-mier innebär attskattskyldiga med sådan försäkringsförmån i själva verket får ett ökat utrymmeför försäkringar med avdragsgilla i förhållande till andra kategorierskattskyldiga. Dessa senare måste erlägga väsentligt högre , om degenom frivillig försäkring vill skaffa sig motsvarande försäkringsskydd. Derasmöjlighet till avdrag för premiema beror då på det utrymme som står till budsgenom det s. k. sociala försäkringsavdraget. Ett par remissinstanser har medhänsyn till denna effekt av skattefriheten ifrågasatt en höjning av dettaavdrag. Med tanke på den omprövning av beskattningssystemet som kan föranledasav sjukpenningutredningens kommande förslag är jag emellertid inte beredd attnu ta upp frågan om försäkringsavdraget. Man torde kunna utgå från att ettstort antal skattskyldiga inte i full utsträckning utnyttjar möjligheten tilldetta avdrag enligt gällande bestämmelser och att för dem kvarstår utrymme förmotsvarande premieavdrag. Ifråga om ikraftträdande föreslår jag att de nya skattebestämmelserna skallträda i kraft . Bestämmelserna får dock tillämpas första gången vid1973 års taxering. Såvitt avser STP enligt överenskommelsen mellan visserligen de föreslagna nya bestämmelserna ingen praktisk betydelseförrän vid taxering eftersom den överenskomna STP-planen inte äravsedd att tillämpas förrän fr. o. m. . Men i och för sig kanbestämmelserna tillämpas redan vid taxermg beträffande STP enligtannat kollektivavtal av liknande slag. I fråga om AGS förutsätter den aktuellaöverenskommelsen mellan att den första premieuppbörden kommer attäga rum under förra delen av 1972 och att avtalet i övrigt får till-lämpningfr. o. m. . Beskattningav vissa förmånstagarförvärv skatteregler Enligt12 § förordnmgen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt () skall då någon ienlighet med lagen (1927: 77) om försäkringsavtal insatts som förmånstagare vad förmånstagaren erhåller på grand av försäkring i regel anses som arv och arvsbeskattasenligt vanliga regler. Vissa bestämmelser om skattefrihet gäller dock. Prop.1972: 77 26 avräknasunder vissa förutsättningar vid skattens beräknande ett skattefritt belopp av32 . från värdet av vad som tiUfallit någon i,egenskap av förmånstagare.Föratsättning härför är att fråga är om antingen livförsäkring, som arkapitalförsäkring och som tagits på försäkringstagarens eller hans makes livoch enligt 116 § första stycket lagen om försäkringsavtal är utmätningsfri,eller olycksfalls- eller sjukförsäkring. Om förmånstagaren inom en tidrymd före försäkringsfallet erhållit mer än ett förmånstagarförvärv av sammaperson, skall beloppen sammanläggas och det skattefria beloppet får uppgå högsttill . I samband med tiUkomstenav tjänstegrupplivförsäkringar och liknande förmåner gjordes år 1963bestämmelserna om rätt tiU skattefri avräkning tillämpliga också pågrupplivförsäkring som meddelats efter avtal med staten, kommun eller enskildarbetsgivare samt på vissa förmåner, som utgår från kommun och svarar motstatens grupplivförsäkring. Det skattefria beloppet bestämdes ursprungligentill . men har därefter höjts och utgör . Genom bestämmelsen omskattefrihet . vid vissa förmånstagarförvärv undantas frånarvsbeskattning ett förhållandevis stort antal sådana förvärv, däriblandregelmässigt grupplivförsäkringar. Det högsta försäkringsbelopp som kunnattillfalla vuxen förmånstagare enligt statiig tjänstegrupplivförsäkring ochenligt tjänstegrupplivförsäkring i Arbetsmarknadens försäkringsaktiebolag ()har uppgått till . Framställningom höjning av det skattefria beloppet 1en skrivelse som inkommit till frånSAF, LO, , ,och framhållerorganisationerna att de träffat avtal om höjning av de försäkringsbelopp somkan utgå enligt avtal om grupplivförsäkring för åren 19721973. Höjningeninnebär att det högsta grundbelopp, som kan tillfalla en förmånstagare, utgör41 . Höjningen har föranletts av den pris- ochkostnadsutveckling som förevarit , då överenskommelse träffadesom de t. o. m. 1971 gäUande försäkringsbeloppen. I skrivelsen hemställerorganisationerna att en höjning av det vid arvsbeskattningen skattefriabeloppet medges till . Parterna finner det angeläget att ettoförminskat efterlevandeskydd bibehålies. 1972: 77 27 Genomde avtalade höjningarna av försäkringsbeloppen på grupphv-försäkringsområdetaktualiseras frågan om höjning av det skattefria beloppet i 12 § AGF. I syfteatt tillgodose skyddet för efterlevande anser jag att en höjning av dennuvarande beloppsgränsen bör ske. Vid bestämmandet av en högre sådan gräns kanliksom tidigare det högsta grundbelopp som fastställts fr. o. m. för destora grapperna löntagares tjänstegrapplivförsäkring vara vägledande. Jagföreslår, att det skattefria beloppet vid här avsedda förmånstagarförvärv höjstill . En motsvarande höjning av beloppsgränsen bör ske såvittgäller rätten tUl skattefritt avdrag för den som erhåUitflera förmånstagarförvärv av samma person. I syfte att nå enanpassning till de fr. o. m. år delar av arbetsmarknadengällande nya försäkringsvUIkoren bör de nu föreslagna bestämmelserna gälla fr.o. m. ingången av innevarande år. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagenatt antaga inom upprättade förslag till 1) lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2) förordning om ändring iförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bUaga tUl detta protokoll utvisar. , 1 972 7201 78