prop · FV0385 · 1972-12-31 00:00:00 — För den i sysselsättningshänseende mestutsatta perioden februarimars 1972 kan tillskottet av arbetstUl-fällen och syssdsättningsmässigtbetingade utbildningsplatser grovt uppskattas enligt följande. Byggnadsverksamhet (utom bostäder) 5 000 2 000 4 500 Beredskapsarbeten Skyddad verksamhet Arbetsmarknadsutbildning Summa 147 200-157 200 Härtill kommer den utökning av bostadsbyggandet som ägtrum och som beräknas ha resulterat i sysselsättning för ca 30 000 personer. Denindirekta sysselsättningseffekten av de vidtagna åtgärdema har uppskattatsberöra sysselsättningsmöjligheterna för i runt tal 120 000 personer. Genom de vidtagna åtgärderna har läget på arbetsmarknadenkunnat stabiliseras. Arbetslösheten ligger emellertid som arbetsmarknadsstyrelsenframhåller fortfarande på en hög nivå. Med hänsyn härtill anser jag i likhetmed styrelsen att ytterligare sysselsättningsstödjande insatser behöver görasunder för att arbetslöshetsnivån skall kunna pressas ned. [2] B 3. Allmänna beredskapsarbeten m. m. Mot den förat angivna bakgrunden kan medelsbehovet för beredskapsarbeten(allmänna och särskUda) för innevarande budgetår uppskattas till 1 850 mUj. kr.Tidigare har till förfogande för beredskapsarbetenunder detta budgetår ställts 650 milj. kr. på ordinarie riksstat och 850 milj.kr. på tilläggsstat I eller sammanlagt 1 500 milj. kr. En ytterligare medelstUldelningbehövs alltså med 350 milj. kr., varav 275 mUj. avser anslaget AUmännaberedskapsarbeten m. m. och 75 milj. kr. anslaget Särskilda beredskapsarbeten m.m. 1972: 85 36 har för /72hittills tilldelats 55 mUj. för industribeställningar, varav 50 milj. kr.på tUläggsstat I. Av sistnämnda medel avses 30 milj. kr. för att täcka utgifteri anledning av Kungl. Maj:ts beslut den 8 juh 1971 om tidigareläggning avstatliga industribestäUningar för att öka sysselsättningen inom industrin underandra och intill en beställningssumma av80,5 milj. kr. Resterande kostnad 50,5 milj. kr. beräknar styrelsenefter samråd med berörda myndigheter kunna bestridas genom dessa myndigheterstillgängliga medel under innevarande budgetår eller komma att behöva utbetalasav dem först under nästa budgetår. Genom beslut har Kungl. Maj:tvidare bemyndigat styrelsen att lägga ut industribeställningar för ytterligarehögst 30 mUj. samt att vidta åtgärder för tidigareläggning främst inomverkstadsindustrin av industribeställningar för statlig verksamhet intill ettbelopp av högst 70 milj. kr. och för verksamhet intill en bidragssummaav 10 milj. kr. Totalt beräknar styrelsen medelsbehovet för att täcka utgifteroch förskott för industribestäUningar för budgetåret till 145 milj. kr. Då hittillsanvisats 55 milj. kr. erfordras ytterligare medelstilldelning på 90 mUj. Under anslaget Allmänna beredskapsarbeten m. m. behövssåledes ytterligare anvisning av medel på tilläggsstat med (275 -f- 90) 365milj. Antalet sysselsatta i beredskapsarbeten har underhögvintern överstigit 40 000, vilket är mer än vad som tidigare planerades.Jag anser i likhet med att beredskapsarbeten även underden återstående delen av budgetåret bör bedrivas i större utsträckning änenligt de ursprungliga planerna. Därvid bör liksom väljas främstsådana arbeten som snabbt kan avbrytas. Jag förordar att ytterligare 250 mUj.kr. anvisas för beredskapsarbeten under innevarande budgetår, varav 175 milj.kr. under förevarande anslag och 75 milj. kr. under anslaget Särskildaberedskapsarbeten m. m. Vid bedömningen av denna utökning av desysselsättningspolitiska insatserna bör hänsyn tas också till vad chefen förjordbruksdepartementet tidigare denna dag har anfört vid anmälan av ytterligaremiljövårdsarbeten som av sysselsättningsskäl bör komma till stånd . Totaltkommer de ytterligare medel som begärs för utökning av arbeten som sätts igångav sysselsättningsskäl därmed att uppgå till 350 milj. kr. I fråga om industribeställningar beräknar jag i likhet medarbetsmarknadsstyrelsen behovet av ytterligare medel till 90 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Allmänna beredskapsarbeten m. m. på tilläggsstatIII tUl riksstaten för /72 anvisa ett reservationsanslag 1972: 85 37 av , varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskattemedlen. [3] B 4. Särsldlda beredskapsarbeten m. m. Som förut har framhållits erfordras för särskilda beredskapsarbetenytterligare medelsanvisning på tiUäggsstat med 75 milj. kr. /72 har under anslaget Särskildaberedskapsarbeten m. m. för a r k i v a r b e t e n tilldelats 150 milj. kr.,samt som särskUd delpost ett lönekostnadspålägg om 25 milj. kr., avsett försåväl beredskapsarbeten som arkivarbeten. Lönekostnadspålägget har styrelsenfördelat med 14 milj. kr. för arkivarbeten och 11 mUj. På tUläggsstat I har för arkivarbeten anvisats ytterligare25 milj. kr. Enligt regleringsbrevet för innevarande budgetår har det anvisadebeloppet beräknats under antagande att antalet arkivarbetsplatser skall utgöra10 000. Som följd av bl. a. pågående avtalsförhandlingar beräknarstyrelsen nu kostnaderna för motsvarande antal arkivarbetare tUl totalt 218milj. En ytterligare medelsanvisning av 29 milj. kr. Bidrag och lån till motorfordon beviljas handikappadepersoner för vilka bU enligt läkares bedömande är en nödvändig förutsättningför att de skall kunna färdas till och från arbetsplats eller utbildning. /72 har anvisats 13 milj. kr. för bidrag och lån tillmotorfordon för handikappade. Länsarbetsnämnderna hade den 31 december 1971fattat beslut om 1 704 bidrag och 193 lån till ett belopp av 11,8 milj. kr.för inköp av motorfordon. En särskild orsak till belastningen på anslaget underförsta hälften av budgetåret är att häri ingår ett betydande antal ärenden sompå grund av medelsbrist ej kunnat beslutas under föregående budgetår. Medhänsyn till det anförda uppskattar medelsbehovet förinnevarande budgetår till minst 23 milj. kr., varför ett ytterligaremedelsbehov föreligger av 10 milj. kr. För särskUda beredskapsarbeten bör i enlighet med vad jaghar anfört under föregående punkt beräknas ytterligare 75 milj. kr. Antalet sysselsatta i arkivarbete har under budgetåretökat med omkring 500 och uppgår f. n. tUl nära 10 000. Förhandlingar pågår omkollektivavtal för de sysselsatta. Enhgt min mening kan medel inte nu beräknasför täckande av ökade lönekostnader tUl följd av ett framtida avtal. Jag haremellertid under hand erfarit att ytterligare 30 milj. kr. erfordras för atttäcka hitintills inträffade lönekostnadsökning- 1972: 85 38 arsamt ökade kostnader för lokaler, arbetsmaterial, arbetshjälpmedel och annanutrustning samt handledning. Ytterligare medel behövs därför för dessa ändamål. Antaletansökningar om bidrag och lån tUl motorfordon för handikappade har underbudgetåret ökat betydligt snabbare än vad som förutsetts. Med hänsyn tillangelägenheten av att handikappade personer bereds möjlighet att ta och behållaanstäUning för vUket tillgång till fordon ofta är en förutsättning beräknarjag att ytterligare 3 milj. kr. behövs för ändamålet. Jag viU i sammanhangeterinra om att en betydande förstärkning av insatsema för arbetshjälpmedel förhandikappade däribland för bidrag och lån till motorfordon begärts i åretsstatsverksproposition under anslaget Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. JaghemstäUer att Kungl. atttill Särskilda beredskapsarbeten m. m. på tiUäggsstat till riksstaten /72 anvisa ett reservationsanslag av , varavförslagsvis . att avräknas mot automobilskattemedlen. [4]B 6. Föranskaffning av maskiner och reservdelar disponerar styrelsen 5 515 000 kr.Maskinparkens storlek är enligt statsmakternas beslut di mensionerad för sysselsättning av ca 3 000 personer i beredskapsarbe ten. För sysselsättning av den nu utökade arbetsstyrkan i beredskaps arbeten erfordras en utökning av maskinparken med totalt 7,1 milj. kr. För anskaffning av reservdelar för byggnads- och anläggningsmaskiner behövs ytterligare . Totalt erfordras således på anslagsposten . eller ytteriigare 8 milj. kr. Behovetav vagnar för personal har tUl följd av beredskapsarbetenas omfattning ochsamtidigt höjda krav från arbetarskyddsstyrelsens sida bhvit väsentligt störreän vad styrelsen tidigare räknat med. Kostnaderna beräknas nu av styrelsen tUl6 , vilket innebär ett ytterligare medelsbehov av 5,5 milj. kr. Intäkternaberäknas öka tUl 14,5 milj. kr. från tidigare beräknade 10,4 milj. kr. Deningående reservationen utgjorde vid budgetårets början . ochanvisat anslag , varför tiUgängliga medel uppgår till Eftersomutgifterna har beräknats tiU (7 265 000 -f 13 515 000 -\- 6 550 000) . och mkomsterna tUl . erfordras en ytterligare medelstUldelning under anslaget på tilläggs- stat med (27 330 000 6 412 000 14 500 000) 6 418 000 dier avrun dat 6,5 mUj. 1972: 85 39 Jag beräknar ytterligare 5 milj. kr. för de med dettaanslag avsedda ändamålen. Jag har därvid utgått från att det tillfälligt storabehovet av maskiner i första hand tUlgodoses genom förhyrning. Jag hemställeratt Kungl. att tiU Kostnader för arbetsmarknadsstyrelsensförrådsverksamhet på tiUäggsstat till riksstaten för /72 anvisaett reservationsanslag av . [5] B 9. Särskilt stöd åt erkända arbetslöshetskassor För /72 anvisades underreservationsanslaget Särskilt stöd åt erkända arbetslöshetskassor 7,5 milj. kr.Återstående del av tidigare anslagna medel överfördes vidare till det nyaanslaget så att det sammanlagda beloppet på anslaget vid budgetårets ingånguppgick tUl . F. n. återstår härav . Nya ansökningarfrån kassorna om särskilt stöd beräknas komma att behandlas av arbetsmarknadsstyrelsenunder . Många kassors ekonomi kommer att bli hårt ansträngd undervåren 1972. De aktueUa höga arbetslöshetssiffrorna samt resultatet /71 talar för detta. Ingångsläget för försäkringsåret1971/72 var ogynnsamt beroende på de stora utbetalningarna /71.Under sistnämnda år utbetalades i ersättning 395 milj. kr. mot 290 milj. kr.under närmast föregående försäkringsår. Av 48 erkända arbetslöshetskassorredovisade 22 underskott av verksamheten. /71 sjönk kassornas sammanlagdafondtillgodohavanden från 535 till 530 milj. kr., trots att fondkravet undermotsvarande tid icke oväsentligt ökat. Det är oundgängligen nödvändigt atttillräckliga medel finns tiUgängliga för att möjliggöra temporärt stöd tillkassor som akut hamnar i ett svårt ekonomiskt läge. Med anledning därav begärstyrelsen att ytterligare 10 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår tillförstärkning av anslaget Särskilt stöd åt erkända arbetslöshetskassor. TUlgängliga medel under anslaget torde i huvudsak täckabehovet av särskUt stöd tUl erkända arbetslöshetskassor under återstoden av budgetåret.För att i nuvarande situation med stora utbetalningar kunna möjliggöra stödtill erkänd arbetslöshetskassa som råkar in i ett svårt ekonomiskt läge bördock en viss förstärkning av anslaget ske. Jag hemställer att Kungl. att till Särskilt stöd ut erkända arbetslöshetskassor påtilläggsstat 1972: 85 40 IIItill riksstaten för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. 1972: 85 41 utdrag av protokollet över industriärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , , , . Chefen för industridepartementet, statsrådet ,anmäler de ärenden under industridepartementets handläggning som angår utgifternapå tUläggsstat till riksstaten för /72 och anför. Industri m. m. [1] B 7. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i riksstaten för /72. Staten har i samarbete med industrinsvarat för ett omfattande utvecklingsarbete inom kärnenergiområdet. Utbyggnadenav kärnkraft i vårt land skapar en växande marknad för reaktorsystem, inkl.olika komponenter. UddeholmsAB tillverkade tidigare tryckkärl och annan tung apparatur och skaffade sig enbetydande erfarenhet inom produktområdet. konstaterade emellertid atten fortsatt tillverkning av (ankar och andra tunga komponenter skulle krävastora investeringar i form av verkstadsutrustning och utvecklingsarbete ochnödvändiggöra en omlokalisering av produktionen. Man stod därför inför enprövning av frågan om fortsatt tillverkning av tung apparatur. tog idetta läge upp diskussioner med . (Combustion), som f.n. torde vara en av världens ledande leverantörer av system och komponenterför kärnkraftverk. Combustion, som har producerat tankar och andrareaktorkomponenter , har investerat 1972: 85 42 mycketstora belopp i forskning och utveckling. Combustion förklarade sig intresseratav ett samarbete. Kontaktertogs också med staten för att undersöka intresset för ett statligt engagemang,främst ifråga om finansiering av ett gemensamt projekt. Vidövervägandena om en eventuell statlig medverkan i ett företag för tillverkningav reaktortankar och andra tunga komponenter gjordes bl. a. följandebedömningar. Ett samarbete med och Combustion bedömdes kunna bli ettvärdefullt inslag i uppbyggandet av en svensk kärnkraftindustri. Ökningen avden svenska elkraftförbrukningen och utbyggnadstakten inom kärnkraftområdetskulle skapa en betydande marknad för reaktorsystem och komponenter. Detbedömdes vara värdefullt att det skapades resurser för tillverkning av mycKCitunga komponenter. Den erfarenhet som inom landet byggts upp på området bordeäven för framtiden utnyttjas. En tillräckligt betydande satsning på dettaområde ansågs inte kunna genomföras utan statlig medverkan. Skäl ansågs därförföreligga för ett statligt engagemang i samarbete med och Combustion. En överenskommdseträffades mellan svenska staten, och Combustion ombildandet av ett gemensamt företag, (Uddcomb). Företaget skuUeutveckla, producera och marknadsföra reaktortankar och andra tunga komponenterför kärnkraft och tung industri. Uddcomb fick ett aktiekapital på 40 milj. kr.,varvid staten tecknade 50 "lo och och Combustion 25 "lo vardera.Statens andel, 20 milj. kr., betalades kontant, medan Combustion som likvidför sina aktier lämnade know-how och licensrättigheter enligt ett avtal mellan Uddcomboch Combustion. betalade genom att tUlskjuta vissa tillgångar i formav bl. a. maskiner och materiallager, pågående arbeten samt tekniskt kunnandeoch dokumentation (prop. 1969: 151, SU 1969: 170, rskr 1969: 383). I samband med nämndaöverenskommelse förutsattes att Uddcomb skulle bygga enny verkstad på syd- eller . Den verksamhet som bedrevs i Degerforsskulle successivt överföras till de nya anläggningarna. Efterutvärdering av alternativa lokaliseringsorter valdes . De anstäUdainom som varit knutna tiU verksamheten i erbjödsanställning i Uddcomb. De arbetare som inte önskade flytta erbjöds fortsattanställning i . Enligtplanerna skulle verkstäder m. m. uppföras i i två etapper. Denförsta etappen har slutförts. Härigenom kan tunga komponenter förkärnkraftverk produceras. Anläggningarna kunde pro-gramenligt tas i brak den 1juni 1971. Kostnaderna kunde hållas inom den anvisade ramen, 50 mUj. kr.Flertalet av de 135 anstäUda som arbetade i kommerfrån . Prop.1972: 85 43 verkstadenkan tryckkärl på vikter upp till tillverkas, vilket anses tiUräckligtför leverans till kraftverk med en aggregatkapacitet upp till 1 500 MW.Verkstaden är uppförd vid kaj så att kärlen skall kunna lastas direkt påfartyg. Den andra utbyggnadsetappen avser bl. a. ytterligare en verkstad ochmöjliggör slutiig överflyttning av hela tryckkärlstUlverkningenoch administrationen till . Detta innebär tidigareläggning avutbyggnaden i jämförelse med tidigare planer. Andra etappen kräver eninvestering på ca 25 milj. kr. beräknas företaget kunnasysselsätta ca 450 man i . F. n.pågår produktion i av två tankar till kärnkraftverk, varav en förleverans till det andra aggregatet i och en till det förstaaggregatet i i . Tillverkningen av tankarna, som är på ca450 ton vardera, ligger såväl tekniskt som väl framme. I pågår tUlverknmgav detaljer till reaktortankarna i med produktion avprocesskärl för den kemiska industrin. Bolaget har redan levererat sådana kärloch har ett flertal i order. Omsättningen för den första räkenskapsperioden omfattandetiden den 1 juli 1969den uppgick tiU 32,6 milj. kr., varav ca26 milj. kr. Antalet anställda uppgick tUl ca 400 vid periodens slut. StatsföretagAB har i skrivelse anhåUit om finansiell medverkan viduppbyggnaden av Uddcombs verksamhet i och anför därvid i huvudsakföljande. VidbUdandet bedömdes Uddcomb för sin långsiktiga finansiering utöveraktiekapitalet behöva 50 milj. kr. I finansieringsplanen ingick, att Uddcombskulle erhålla ett lokaliseringslån och att Uddcomb självt skulle svara förytterligare erforderlig upplåning. Uddcomb kommer att underen uppbyggnads- och igångkörnings-period, som bedöms sträcka sig t. o. m. år1974, ge underskott, som totalt beräknas till ca 50 milj. kr. Härav har ca 13milj. fallit på första verksamhetsperioden juli 1969december 1970.Underskotten hänger samman med kostnaderna för uppbyggnaden av organisationen, vUkenomfattar rekrytering, utbUdning och introduktion av ny verkstadspersonal, samtutveckling och upptagande av produktion av i huvudsak nya produkter, uppbyggnadoch idrifttagande av nya anläggningar, kostnader för flyttning av personal ochutrustning från en ort till en annan och kostnader för marknadsetablering. Denförsta periodens underskott påverkades dessutom av kostnader till följd av försenadematerialleveranser och av ännu kvarvarande mindre lönsamma . delar av tidigareproduktprogram. Jämfört med har produktionsvolymen nu bedömts medstörre försiktighet. Genom en viss senareläggning av kärnkraftsutbyggnadenminskas efterfrågan på företagets produkter under uppbyggnadsperioden.Härtill kommer högre Prop.1972: 85 44 finansiellakostnader än som tidigare beräknats till följd av bl. a. att ettlokaliseringsstöd ej kunnat erhållas. Årsomsättningen efter igångkör-ningsskedetberäknas till ca 75 mUj. Uddcombskapitalanvändning och -anskaffning planeras ske enligt följande (i milj. Investeringar m. m. Licensrättigheter och goodwill: Detexterna finansieringsbehovet t. o. m. uppgår alltså till 98 milj. kr.På grund av att verksamheten inte såsom ursprangligen föratsattes kom attlokaliseras tUl en ort inom stödområdet utgick inte nyssnämndalokaliseringsstöd, vilket beräknas till 23 milj. kr. Inte heller kunde bolageterhålla ett inteckningslån på 17 milj. kr. Bolaget har därför tillfälligtnödgats lösa sin finansiering med kortfristiga krediter, som under periodenmåste ersättas med långfristiga lån. tidigareläggning av andrautbyggnadsetappen i medför ett ökat kapitalbehov på 18 milj. kr.under perioden. Underskotten i verksamheten beräknas nu t. o. m. uppgåtill 50 milj. kr. i stället för ett överskott på 3 milj. kr. i de ursprungligakalkylerna. För att täcka detta bortfall krävs sålunda en kapitalförstärkningpå 53 milj. kr. Behovet av extern finansiering reduceras emellertid av att hkviditetsbehovetför perioden med ca 13 milj. kr. kommer att understiga det tidigare beräknadetill följd av bl. a. att företagets omsättning nu väntas bli lägre änursprungligen beräknat. Uddcombsexterna finansieringsbehov på 98 milj. kr. kan sålunda specificeras enligtföljande (i milj. Summaexternt finansieringsbehov, brutto 111 Avgårminskat behov av likvida medel 13 Summaexternt finansieringsbehov, netto 98 Prop.1972: 85 45 Statsföretaghar träffat ett avtal med om finansiering av nämnda belopp. Dettaavtal förutsätter följande statliga insatser. Statenlämnar garanti för en upplåning på 60 milj. kr. som Statsföretag gör för Uddcombsräkning. Vidare lämnar staten ett bidrag till Uddcomb på 6 milj. kr. Resterande32 milj. kr. finansieras genom att Uddcomb tar upp ett borgenslån på 21 milj.kr. och genom att återstående 11 milj. kr. täcks genom aktieägartUlskott frånStatsföretag och i relation till bolagens andelar i Uddcomb. Iöverenskommelsen mellan ingår även åtagande frånStatsföretag att undanröja eventuellt likvidationshot, som kan uppkomma underåren 19711974. Uddcomb tar fasta på denexpansiva utvecklingen som marknaden för kämkraftverk i och utomlandsväntas få. har fyra svenska kärnkraftsaggregat upphandlats och ettfemte aktualiserats. Uddcomb är i långt framskridna kontraktsförhandlingarbeträffande reaktortankarna till de båda första av dessa och förutsätts fåuppdrag att leverera reaktortankarna och ytterligare tunga komponenter tillsamtliga dessa aggregat. Det erforderliga tekniskakunnandet finns inom företaget, eller är genom licensavtal tillgängligt. Uddcombhar den f. n. modernaste och vad beträffar maskiner och lyftkapacitet för sittändamål tyngst utrastade verkstaden i världen. Tekniskt och tidsmässigt liggerföretaget väl framme med inneliggande order för kämkraftverk. Allt detta göratt företagets möjligheter att efter ett finansiellt ansträngande inledningsskedekomma in i en ekonomiskt tUlfredsställande fas bedöms som goda även om detekonomiska risktagandet i bör framhållas. Statsföretagframhåller emellertid att det fortsatta genomförandet av projektet kräver attden långsiktiga finansieringen säkerställs på föreslaget sätt. Uddcombär ett företag som kräver stora kapitalinsatser och där investeringarna är avlångsiktig natur. Företagets satsning inom denna nya bransch innebär betydandeutvecklingsinsatser och medför därtill ett avsevärt kommersiellt risktagande.Licensavtalet med tillförde det nya bolaget erfarenheter från ett avde ledande företagen på området. Uddcomb torde vara ett av de få existerandeföretag som har föratsättningar att motsvara de krav på kvalitet som ställs påtankar och andra komponenter till kärnkraftverk. De nya anläggningarna iKarlskrona ger Uddcomb nödvändig tillverkningskapacitet och möjlighet såvälatt uppfylla de tekniska fordringama som att hålla utlovade leveranstider.Detta är de viktigaste föratsättningama för att kunna hävda sig på dennamarknad. Tidigardäggningen av den andra etappens utbyggnad innebär visserligenpå kort sikt en likviditetspåfrestning för 1972: 85 46 företagetmen betyder att företaget snabbare kan ta i brak de moderna lokalernaoch därigenom tidigare få en effektivare produktion. Uddcomberhöll betydande order i samband med den upphandling tUl kärnkraftverken iForsmark och som gjordes . Pågående upphandling av kämkraftverki väntas ge Uddcomb ytterligare order. Enligt vad jag har inhämtat,beräknas dessa order ge en sysselsättningseffekt motsvarande 200 arbetare . Trotsden relativt gynnsamma prognos som förelåg vid Uddcombs bildande uttaladechefen för industridepartementet i prop. 1969: 151 att lönsanUiet inte kundeförväntas under de första tre tiU fem åren. Försiktigheten på denna punkt harvisat sig berättigad. förefaller dock Uddcombs möjligheter att hävdasig i konkurrensen vara goda. En förutsättning härför är emellertid attföretaget tUlförs behövligt kapital. Ienlighet med vad jag anfört anser jag att Uddcombs betydelse förutvecklingen av en expansiv och tekniskt avancerad bransch och övriga skäl för Uddcombsbildande motiverar att staten liksom i nuvarande läge bidrar tillföretagets finansiering. Jag vill i detta sammanhang framhålla att den tredjeaktieägaren, Combustion, har gjort sin hittillsvarande insats i bolaget genomatt tillföra specifikt tekniskt kunnande. Efter en bedömning av Uddcombslikviditetssituation och behov av tillskott har jag funnit att staten börmedverka med ett bidrag om 6 milj. kr. erhålla en statlig lånegaranti om 60 milj. kr. för att ta upplån för Uddcombs räkning. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att ställa garanti för lån tUl intiU ettbelopp av . 2. till Bidrag till Uddcomb SwedenAB på tUläggsstat till riksstaten för /72 anvisa ettreservationsanslag av . [2]C 4. geologiska undersökning: Prospektering. För /72är på riksstaten under denna rubrik uppfört ett reservationsanslag av 18,7milj. Sverigesgeologiska undersökning hemställer att medel ställs tUl förfogande förkostnadsökningar som föranleds av avtalsom träffats med Svenska gravindustriarbetareförbundetom ersättningar till kollektivanställd personal vid undersökningen. Budgetåret1971/72 uppgår kost- 1972: 85 47 nadsökningarnatiU , varav .