prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Likaså bör KvUle - Tanumsregionensvattenförsörjningsanläggning med som vattentäkt utföras. Vad gäller frågan om avloppsverkframhåller att praktiskt taget hela är avutomordentligt stort värde från naturvårds- och rekreationssynpunkter. Dessavärden är av sådan art att det måste betraktas som en riksangelägenhet attbibehålla eller där så erfordras förbättra vattenkvaliten längs helakuststräckan. Den kommunala avloppsvattenbehandlingen inom länet är f. n.avsevärt sämre än vad riksgenomsnittet utvisar. De nu redovisadeinvesteringarna i avloppsrening är enligt betydande och innebären avsevärd förbättring. Av stor betydelse är att älvsvattenkvalitet inte försämras så att dess användning förvattenförsörjningsändamål äventyras. En aktiv vattenvård i och älvär därför nödvändig för att minska nuvarande föroreningar från framför alltindustriavloppsvatten- och oljeutsläpp. Beträffande de statliga vägplanernai länet ansluter sig till den prioritering som gjorts i dessa vadgäller en koncentration av vägbyggandet till det trafikstarka huvudvägnätet,dvs. E 6 och huvudvägarna i . framhåller ocksåbetydelsen av en ökad tilldelning av vägmedel till länet för att"" (, , och )skall kunna ges fömtsättningar att fungera som en region. Särskilt framhållesvikten av förbättrade vägförbindelser mellan och /Trollhättansamt mellan och Gravarneblocket. På bör kommunikationernaförbättras inom hela området Gravarne-LysekilUddevalla, vilket bl. a. kräveren broförbindelse över . Av övriga vägar i länet betonassärskilt . Denna väg kan ur näringslivs- ochturistsynpunkt få stor betydelse för norra . Flyget är en mycket viktig faktorför en regions utveckling. Det är dock svårt, anser , att bedömaflygets framtida utveckling då en för landet som helhet klart uttaladmålsättning för flyget som kommunikationsmedel saknas. Ej heller finns någonsamordnad planering av flygplatslokaliseringarna i . BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 173 Ett modernt flygfält iGöteborgsregionen som tekniskt uppfyller alla krav är en betydelsefull faktorför regionens utvecklingsrriöjligheter. Ett förverkhgande av Härrydafältet ärdärför enhgt mening angeläget. Om en särskild nordiskfraktflygplats kommer till stånd är det med tanke på den ökadetransportintegrationen naturligt att den lokaliseras till . Del planerade reguljära flygfälteti är enligt mening angeläget för att områdetskall kunna fungera som ett storstadsalternativ. Utvecklingen av järnvägskommunikationernainom länet är starkt negativ. norr om ärnedläggningsho-tad och ett stort antal stationer på det övriga järnvägsnätetberäknas bli indragna . Beträffande norr omUddevalla är det i hög grad angeläget att trafiken även fortsättningsvis kanbestå eftersom en nedläggning skulle innebära avsevärt försämrade lokaliseringsbetingelseri norra . Den påböriade industriutvecklingen i innebär helt nyautvecklingsmöjligheter i denna del av länet, vilket även innebär ändradeförutsättningar för SJ:s planering på . Beträffande telekommunikationernaframhåller att taxepolitik har en styrande effektoch att det därför är angeläget att största möjliga hänsyn tas till deregionalpolitiska målsättningarna. Mot bakgrund av satsningen på Trestad somstorstadsalternativ bör därför enligt mening en sänkning ske avsamtalstaxan mellan och /. Genom den senaste kommunreformenhar vidare ett behov av ändrade områdesindelningar och avgifter uppstått. Dettaförhållande gäller särskilt den nybhdade kommun. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Tanums kommunföreslår att svårplacerad arbetskraft borde kunna bilda arbetslag förröjningsarbeten vid bl. a. fornlämningar och badplatser samt inomnaturreservat. förslag till handlingsprogram. framhåller att någramöjligheter att planera insatserna för beredskapsarbeten ellerarbetsmarknadsutbildning inte förehgger menunderstryker vikten av att dessa sektorer även i fortsättningen ges högprioritet. Huvudmannaskapet för arbetsvärden i länet åvilar kommunoch . Allteftersom den skyddade verksamheten byggts upp har enytterhgare utökning av kapaciteten visat sig vara behövlig. Undersökningarvisar på ett stort investeringsbehov och planerna innebär entredubbling jämfört med . Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. na hänför sig till , , ochGöteborg. ansluter sig till det program som redovisas av landstingetoch . Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen Av synpunkter som inhämtat från kommunernaframgår att dessa endast i begränsad omfattning uppfattar sig ha problem med atttrygga serviceförsörjningen. Endast i norra och i vissa skärgårdsområdenföreligger mer utpräglade glesbygdsproblem. Beträffande skärgårdsområdet visarberäkningar att drygt 17 000 personer är beroende av färje- och båtförbindelserför att komma thl fastlandet. framhåher emeUertid att även inomden expansiva finns områden med långa avstånd tillserviceorter och med dåhga allmänna kommunikationer. Detta gäller specielltö-kommunerna men även i regionens östra delar finns sådana områden. I den norra länsdelen synssatsningar på turismen vara ett viktigt medel för att bibehålla och förstärkaen väl differentierad detaljhandel. I den östra delen av kommunoch den nordligaste delen av kommunblock, som är de mestglesbygdsbetonade områdena i länet är det angeläget att de närservicefunktionersom f. n. finns representerade i Östad och kan bibehållas även pålängre sikt. Med hänsyn till de ökadekostnaderna för busstrafiken synes det nuvarande statliga stödet klartotillräckligt. Ett generellt ökat statligt stöd för den olönsamma busstrafikenär därför angeläget. En höjning av den nuvarande mUersättningen kombinerad meden vidgad tolkning av begreppet bidragsberättigad trafik kan därmed övervägas. Angeläget är vidare att lokalatransportförsörjningsplaner upprättas i åtminstone länets nordliga kommuner.Målsättningen för dessa transportsystem bör vara att möjliggöra för allabefolkningskategorier att till rimhga kostnader och tillräckligt ofta resa tillserviceorterna och där belägna inrättningar eller att alternativt få varorhemsända. Åtgärder för att förbättraskärgårdskommunikationerna bör främst inriktas på de öar som saknar reguljärabåtförbindelser eftersom kommunikationsstandarden på de statliga ellerstatsbidragsberättigade färieledema i regel är tillfredsställande. utgår extraskatteutjämningsbidrag till kommuner som aktivt verkar för att lösatrafikservicen i glesbygden. Enhgt uppfattning bör service av dettaslag oviUkorhgen innefatta även kommunikationer mellan bebodda öar ochfastlandet. Genom stödet från kommun, landstingoch stat bör goda förutsättningar finnas att organisera en tillfredsställandetrafikförsörjning i skärgården. En samordning bör ske med busslinjetrafik ochandra kollektiva trafikformer till lands så att skärgårdsbefolkningen kanföreta resor till centralorterna med en rimhg tidsinsats. Till de öar eller ögrupper som helt saknarreguljär trafik BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 175 ställer det sig svårt att inrätta sådan, eftersombefolkningsunderlaget är för htet. En lösning är att utnyttja de taxibåtar somi allmänhet finns inom ögmppen eller i närheten. De bofasta invånarna skulle t.ex. kunna få en rabatterad resa tur och retur till fastlandet en gång . För att säkerställa trafiken tillde öar som f. n. har förbindelse med postbåt bör bidrag utgå förpassagerartrafik. Vissa åtgärder beträffandeåldringsvården föreslås av . Problemen hgger emellertid förkommunernas del inte i första hand på utformningen av åldringsvården utan är enfråga om resurser, personella och ekonomiska. Ett betydande direkt statligtstöd bör därför utgå för genomförande av de olika åtgärderna inom åldringsvården. 1 remissyttrandenaunderstryks kravet på förbättrade kommunikationer. I några yttranden anförs attförsämringar kan befaras genom SJ:s planerade inskränkningar. 14.S Investeringarnas regionala fördelning Till grund för redovisningen och prioriteringen avkommunernas/kommunblockens investeringsbehov för hgger ihuvudsak KELP 70. framhåller att dekommunala investeringsplanerna innehåller vissa brister, t. ex. att planernadelvis är inaktuella och innehåUer redan utförda eller igångsatta projekt.Därutöver påpekar att kommunernas flerårsplanering i många fallbefinner sig på försöksstadiet varför en relativt stor osäkerhet behäftargrundmaterialet. 1 tabeh B.14:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet enligt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammensamt (inkl. kommuns investeringar inom sjukvården) ochprimärkommunernas investeringsbehov. Primärkommunernas investeringar harfördelats på huvudtitlar enligt K-planen. 1 redovisningen ingår inte samtligakommunala investeringsområden. Exempelvis innefattas inte bostadsbyggandetsexploateringsinvesteringar i sammanställningen. Vidare ingår endast projekt somhar kostnadsberäknats tUl . Totalt för länet uppgår detprimärkommunala investeringsbehovet för den aktuella perioden till 3 993 milj.kr. Äv dessa investeringar har eller investeringar för 2 112 milj.kr. Bostadsbyggnadsbehovet anges enligt dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen tih 57 040 lägenheter. Merparten eller avprimärkommunernas investeringsbehov faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv) och 5 (industriellverksamhet). Kommunerna/kommunblocken uppvisarsinsemellan varierande investeringsbehov inom olika huvudtitlar. Exempelvisfaller av kommuns investeringsbehov på huvudtitel 3 (byggnads-och plan- Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. väsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv)och på huvudtitel 5 (industriell verksamhet) medan motsvarande andelar förLysekils kommun är resp. . Äv investeringar faher96 % på de tre kommunerna . Ett flertalkommuner ifrågasätter investeringsplanernas värde eftersom materialet delvisär inaktuellt. anför att planerna bör revideras årligen.Göteborgs kommun anser att en fördelning av investeringsresurserna är etteffektivt styrmedel för en verksamhets omfattning och inriktning. Grundläggandehärvid är dock att mål och riktlinjer finns formulerade för verksamheten. Enhgtkommunen saknas detta i länsprogrammet. Kommunen anser vidare att anvisningarnaför investeringsverksamheten bör omarbetas. Exempelvis skall inte barainvesteringar i byggnads- och anläggningstillgångar beaktas. Hänsyn bör ocksåtas tiU att planeringssituationen varierar inom olika kommuner. instämmer i remissyttrandet från kommunatt en explicit målsättning saknas för de flesta sektorerna. Emellertidgrundas länsexperternas bedömning självfallet på en allmän målsättning förverksamheten i fråga. Länsorganen har i de sektoriella prioriteringarnatillämpat regeln att tih prioritetsgmpp I hänföra och tUlprioritetsgrupperna II och IIIvardera av investeringsbehoven. Vid prioriteringen har hänsyn tagits till ortsklassificeringen.Kommunernas prioriteringar som har framkommit vid remissbehandhngen har igörligaste mån beaktats. Eftersom målsättningarna i länsprogram 1970 harbeaktats vid de sektoriella prioriteringarna har i huvudsak mgaregionalpolitiska omprioriteringar behövt göras. Några justeringar avkommunernas investeringsbehov grundade på avvikande uppfattning om den framtidafolkmängdens storlek har inte gjorts. Dessa har i stäUet uttryckts vidprioriteringen. För har på grundav ofullständig redovisning schematiskt framräknats ramar för flertaletsektorer vilka har fördelats enligt 60-20-20 regeln. Vid prioriteringen avbostadsbyggnadsbehovet har behandlats som en helhet. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B.14:1 och B.14:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. Ett flertalremissinstanser kritiserar prioriteringsförfarandet. , ochGöteborgs kommuner samt Gravarne kommunblock anser att länsstyrelsensprojektvisa prioritering bör ersättas med ett ramvärde för ohka sektorer. Dettamotiveras med att kommunerna har en bättre detaljkännedom samt att denkommunala självbestämmanderätten inte skall påverkas. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 177 ker att prioriteringarna inte bör uppfattas som uttryckför en regional prövning då grundmaterialet uppvisar vissa brister. Landstingetanser att prioriteringsförfarandet medför att sektorernas inbördes samband harfalht bort och att hänsyn inte har tagits till de ohka sektorernas varierandebehov. framhåller beträffande kritiken mot en detaljeradprojektvis prioritering att denna metod har använts för att fastställatotalramar för de olika sektorerna. 1 den slutgiltiga versionen har ikonsekvens härmed endast totalramen för de olika sektorerna och dess fördelningpå kommunblock redovisats. I fråga om de av framförda synpunkternaangående sambanden mellan olika sektorer påpekar att förutom derent tekniska sambanden har även en mer ingående analys gjorts vid denregionalpolitiska prioriteringen. \2 1972. Nr 111 Bilaga 1. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. in. OTtO [Ououo lOuoOO |uo OP~00 OsP-P- vOOuo »-* (NooOs io"H OOH rs ro rsrotSrouoOOuOroOuoOuor TtoOro-HOOOOtO'«t-Oro(NuoroOOsroOsO-tOTtOsOOsOvo r»tosOrOosrotsosOspuofs I I I I SDOOrOTtOOuoTtOOuouowoO rOOs)HOOOOOOOOeNUOPO 00\(NCOOOOOOOOOOO P-fSrsroOOOsroOrsuoOrtoooop-r- roooosP-Ttuououo TtTtfSrs-H < rv» so ro rs (N p fSrOuouoOOOOOOOuouoOro 000S(Nr0000sOOU0'-iO'ossors-HfNO-HroTtoofsoorsoop- HfSsouo-rsro -too I I I OO I 1 1 o o o 1 00 00 »n -O »o E E E E o o OOOOOOOtn (NO- ncO'na(Noorl a\in I I I " I o o »n o in in vo O :0 y 3 1J =0 3S 15 § S ;0 2 ? g, 2 5 5 c .ii -JS j: E S a , JS S 3 o oo_ _" .E 1-' 3 bc :w cd C « C .5 rt "rt C c E E o o 'Q (U rt >, « o o U, CQ E O c/3 t*-. BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 14:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för perloden , antallägenheter Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Figur B.14:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för perloden , . BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 181 15.1 Synpunkter pä uppläggningen avplaneringsverksamheten framhåller att mångaav bedömningarna och avvägningarna i länsprogrammet är utomordenthgt svåra attgöra. Detta gäller huvudsakhgen i de delar som avser ortsklassificeringen ochinvesteringsprogrammet. En prioritering av kommunala och andra samhällehgainvesteringar kräver bl. a. en hög och jämn kvahtet i det statistiska material,som tihställs . I denna första planeringsomgång måste kvalitetenhärvid bedömas vara mindre god. En riktig prioritering fömt-sätter vidare eningående kännedom om förhållanden såsom nuvarande sektorsplanering, normer,nuläge osv. inom varje sektor. En sådan kännedom kan förvärvas först efterupprepade prioriteringsdiskussioner mellan berörda myndigheter. understryker därföratt arbetet med länsprogram 1970 skall betraktas som försöksverksamhet iavvaktan på nästa planeringsomgång. 15.2 Utgångspunkter för programformuleringen I länsprogrammet erinras om attenligt prognos 2 i länsplanering 1967 skulle folkmängden i kommunblockslänetår 1980 uppgå till 427 800 personer. Detta innebär en ökning medca 49 000 personer. I länsplanering 1967 anges som målsättning ett befolkningsramvärdeför som överstiger prognosvärdet med 10 800 personer. Målsättningeninnebär högre befolkningstal än prognosen för Dalslandsblocken samt förSvenljunga, Trohhättans, och Lemms kommun-block. För och , somingår i , ligger målsättningen sammanlagt 8 600 personer överprognosen. förordade denna målsättning med hänsyn till att densammanföll med den befolkningsutveckling som hade beräknats av på grundval av aktuella bedömningar av det framtida bostadsbyggandeti . I enhghet med anvisningarna förplaneringen anger som planeringsnivå för de kommunblock inomlänet, som tiUhör allmänna stödområdet, den målsättning för dessa som angavs ilänsplanering 1967. Beträffande övriga kommunblock, där prognos 2 skall gällasom planeringsnivå, anför att för och ärplaneringsnivå motsvarande prognos 2 oreahstiskt låg. Den faktiska folkmängdenår översteg prognosvärdet med drygt 5 000 personer.Länsstyrelsen anser därför en planeringsnivå motsvarande målsättningen ilänsplanering 1967 för dessa block vara motiverad. Även för deltyder utvecklingen på att befolkningsramvärdet enligt målsättningen är merrealistiskt än prognosvärdet och bör vara planeringsnivå. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol.handlingsprogram m.m. 182 Den faktiska folkmängden åren 1965och 1970 samt av angiven planeringsnivå för redovisas iföljande tabell. Någraremissyttranden över planeringsnivån redovisas inte i länsprogrammet. Andra utgångspunkter för programformuleringen Som allmän utgänspunkt förprogramformuleringen anger att den strävar efter dels enekonomiskt effektiv regionsstruktur, dels en i möjhgaste mån"rättvis" regionstruktur. Den ekonomiskt effektiva strukturen avseratt skapa ökade möjligheter rill stordrift, personkontakter, rekrytering,företagsservice, etc. och är nödvändig för att skapa en attraktiv mUjö förnäringshvet. Den "rättvisa" regionstmkturen karakteriseras av att denger lika stor valfrihet för människorna i fråga om arbetsmarknad och service. 1strävandena att skapa såväl en rättvis som en ekonomiskt effektivregionsstruktur är det i rikssammanhang de befolkningsmässigt stora orternasom är av intresse. och Trestad (, , ) tordeha förutsättningar att ingå i ett riksomfattande nät av sådana orter. Boråssaknar dock en väl differentierad och stabU arbetsmarknad. Därutöver bör en geografisktbalanserad ortsstruktur upprätthållas. I första hand bör satsnmg ske på Ämål.Därtill bör en satsning på komma ifråga, liksom man bör förebyggaen tillbakagång i Tranemo-och Svenljungaområdena. I programformuleringen fästerlänsstyrelsen även uppmärksamheten på de allvariiga näringslivsproblem somförehgger i och Boråsregionen. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 183 föreslår följandeklassificering av orterna i länet, utan inbördes rangordning inom de olikaortskategoriema. Storstadsområden (del av) , Storstadsalternativ , // Regionala tUlväxtcentra Ämål/,, Serviceorter i glesbygds- / Övriga orter , , LiUa Edet, , , , , framhåller, med anledning av statsmakternasriktlinje att storstadsalternativen bör ligga på ett betryggande avstånd frånstorstädernas influensfält, att såväl Borås- som kan ses somrelativt självständiga regioner. En kraftig tillväxt i dessa regioner kandärför inte sägas leda till ett markerat ökat tryck mot Göteborgsregionen.Snarare förhåUer det sig så att en avlastning av mesteffektivt torde åstadkommas genom en satsning på högre utbUdning, kvahficeradoffentlig och privat service samt industri främst i och Trestad.Det torde vara lättare att avlasta storstadsregionerna om även de merastorstadsnära orterna betraktas som storstadsalternativ. Länsstyrelsenframhåller även att Boråsregionen och Trestad har förutsättningar att avlastaen del av den lokahsering av tung industri som kan förväntas tUl . Beträffande de föreslagna regionala tillväxtcentra börenhgt mening angelägenhetsordningen vara i första hand , iandra hand och , vad gäller långsiktiga regionalpolitiska insatser.Omedelbara insatser bör göras i samtliga tre orter för att åstadkomma ettdifferentierat näringsliv och en lösning i övrigt av arbetsmarknadsproblemen. På grund av Bengtsforsblocketsstorlek utpekas två orter i detta block som serviceorter. 1 det prelimmära länsprogrammet hade , Meherudoch klassificerats som serviceorter. 1 det sluthga länsprogrammet överfördesde till kategorin övriga orter. Enligt mening föreligger i detre nämnda blocken samt i relativt stora regionalpohtiska problem,även om avstånden till expansiva regionala centra i ett nationellt perspektivär relativt små. Regionalpohtiska insatser kommer att vara nödvändiga i dessaorter. En svårighet med den gjordaklassificeringen är, framhåller , att precisera vilka åtgärder iform av offenthga investeringar samt socialpolitiska ochsysselsättningsskapande insatser, som är erforderhga för att klassificeringenskall få avsedd effekt. Vidare är det osäkert vilken ambitionsgrad, somstatsmaktema viU ge åt regionalpohtiken, med de stora resursawägningama mellanstorstads- och glesbygdsområden liksom Prop.1972:111 BUaga I Reg.-pol. handlingsprogram m. m. andra områden med likartade problem. Möjhgheter saknasdärför att mera konkret ange omfattningen av de insatser, som kommer att göraspå de klassificerade orterna. Ortsklassificeringen, vid vilkenlänsstyrelsen helt följt anvisningarna, kan i och för sig leda till ökadspontan utveckhng i de som storstadsalternativ resp. regionala tillväxtcentrabetecknade orterna, liksom den i någon mån eventuellt kan verka negativt förandra orter i länet. Syftet med ortsklassificeringen är dock inte att hindraden spontana utveckhngen i dessa senare orters näringsliv. På grund av t. ex. lokalaarbetsmarknadsproblem kan dessutom regionalpohtiska insatser i och för sig bliaktuella i samtliga orter i länet. avser att kontinuerligt söka utformalämpliga regionalpohtiska insatser, anpassade efter de aktueha förhållandena ivarje enskilt kommunblock, när så är erforderhgt. liksomflertalet kommuner accepterar huvuddragen i förslaget. kommunblockanser emellertid att benämnmgen serviceort i glesbygd är olyckligt vald ochföreslår i stället "utvecklingskommun". och Trollhättanskommunblock understryker behovet av ökat samarbete mellan dem inbördes och medUddevalla i det föreslagna storstadsalternativet. kommunblock och Lerumskommun ställer sig positiva till klassificeringen som del av menmotsätter sig en dämpning av befolkningsthlväxten i resp. kommun. Ävenlandstinget ställer sig tveksam tih en dämpning av tillväxten i . kommunblock framhåller att beteckningen storstadsaltemativ intebör tillämpas på någon ort inom länet samt att bör betraktas somregionalt tillväxtcentrum och orten betraktas som serviceort iglesbygd. Även kommun anser att den bör klassificeras som regionalttillväxtcentrum. kommunblock vänder sig mot beteckningen övrig ortoch anser att ortsklassificeringen i fortsättningen bör få en annanutformning. Även kommun vänder sig mot denna beteckning och hävdaratt den självklara klassificeringen är serviceort i glesbygd. Kommunen ärvidare orohg för att satsningen på som serviceort får negativa effekterpå . kommentar.Länsstyrelsen anför att är och kommer att vara ett regionalttillväxtcentrum om man ser tih de faktiska utvecklingstendenserna.Länsstyrelsen anser emellertid att ortsklassificeringen delvis även är enåtgärdsklassificering och att det inte har ansetts nödvändigt att föreslå speciellaåtgärder för att upprätthåUa nuvarande status. Några möjhgheter attklassificera som serviceort finns inte. En placering av Meherud somregionalt tillväxtcentrum anser vara utesluten. Att klassificeraSvenljunga som serviceort i glesbygd har inte ansett möjhgt medhänsyn rill kommunens läge mellan de relativt expansiva orterna , ochTranemo. BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 185 Folkmängds- ochsysselsättningsutvecklingen i länet har enligtlänsprogrammet inneburit en fortsatt expansion. Antalet invånare ökade med 20000 personer, vilket relativt sett var en kraftigare ökning än i riket. Någotstatistiskt material som belyser sysselsättningsutvecklingen föreligger mte,men antalet förvärvsarbetande uppskattas av ha ökat med närmare 7000 personer. Enligt industristatistiken mmskade antalet industrisysselsatta ilänet med omkring 2 600 personer. Inom textil- ochkonfektionsindustrin minskade sysselsättningen med ca 4 400 personer. Dennaindustrigren, som har sin tyngdpunkt i länets södra delar, svarade för40% av den totala industrisysselsättningen. Inom massa- och pappersindustrin,som har stor betydelse i , minskade antalet sysselsatta med drygt 1 200personer. Metall- och verkstadsindustrin, som svarar för av totalaindustrisysselsättningen, ökade under nämnda period med ca 2 000 personer. Länet kan enhgt länsstyrelsenuppdelas i tre regioner, nämligen (kommunblocken Ämål, ,och ), mel-lanregionen (kommunblocken ,, , , , och ) och Boråsregionen(kommunblocken , , , , och ). har haften vikande befolkningsutveckling.