prop · FV03109 · 1972-12-31 00:00:00 — Tarvas förviss fastighets förseende med belysning eller drivkraft, att elektrisk starkströmsledningframdrages över annan fastighet, som ej tillhör kronan. ändå attledningen ej ar avsedd för anläggning av större betydelse för det allmänna, vadför ändamålet erfordras avstås eller upplåtas, såframt det intrång, som däravförorsakas, av Konungen prövas ringa i jämförelse med nyttan av ledningen. Harfastighets ägare förklarat sig villig att upplåta nyttjanderätt ellerservitutsrätt för elektrisk starkströmsledning och medför expropriation däravallenast ringa men,vare Konungens lillständ till expropriationen ejerforderligt. Omexpropriation för elektriska anläggningar finnas bestämmelser iexpropriationslagen (1972: ). Harfastighets ägare förklarat sig villig att upplåta nyltjanderätt ellerservitutsrätt för elektrisk ledning och medför expropriation därav allenastringa men. vare tillstånd enligt expropriationslagen (1972: >ejerforderligt. Videxpropriation enligt andra stycket äger bestämmelserna i 3 kup. 2 I) expropriationslagen 11972: ) omansökan om expropriationstUlständ motsvarande tillämpning pä ansökan omstämning som inges till fastighetsdomstolen. Seniiste Kdelse 19.8:429. Menighet vare ej pliktig att ulan synnerliga skäl inomområde, för vilkel finnes stadsplan eller byggnadsplan. eller inom faststiillthamnområde avstä eller uppliita gata. allmiin plats eller vattendrag. Ej heller vare. där ledningen skall Inom område, förvilket ej finnes stadsphin eller byggnadsplan. framdragas pä mindre avstiindan ett-huiulrafemtio meter frun boningshus eller annan vid gurd uppfördbyggnad eller tomtplats eller trädgård, som tiUhör fastighetens ägare, denneskyldig något avstå eller upplåta, utan sä är. att Konungen finner annansträckning, som utan synnerlig olägenhet för anläggaren kan användas, medföraminst lika stort men som den föreslagna. Skall enligt vad i denna paragraf är sagt fastighet avståseller upplåtas, äge. där ej här nedan annorlunda föreskrives. vad i lagen omexpropriation i allmänhet stadgas samt. i fråga om elektriska starkströmsledningar,i sagda lag meddelade särskilda bestämmelser om expropriation för elektriskasvagströmsledningar motsvarande till-lumpning: och skall vad dar stadgas medavseende ä upplåtelse av nytijanderätt för svagströmsledning gälla jämvälbeträffande upplåtelse av servitutsrätt för starkströmsledning. /Hiom.-Ansökan om rätt att för elektrisk starkströmsanlaggning påfordraavstående eller upplåtande av fastighet eller om linjekoncession skall varaåtföljd av fullständig beskrivning över det tillämnade / mom.Ansökan om linjekoncession skall vara åtföljd av fullständig beskrivning överdet tillämnade företaget med kostadsförslag, avfattning på karta av föreslagenlednings sträckning och av den jord. - Senaste lydelse IM-'57:.1X.1. Nuvarande lydelse Föreslagen hdelse företaget med kostnadsförshig. som för anläggningen erfordras, avfattning pä karta av föreslagen bestyrkta förteckningar pä ägare lednings sträckning och av den jord. ochinnehavare av de fastigheter, som för anläggningen erfordras, övervilka ledningen skall framdra- bestyrkta förteckningar pä ägare gaseller i vilkas mark den skall och innehavare av de fastigheter, nedläggas eller som eljest äro för över vilka ledningen skall framdra- anliiggningen behövliga, samt upp gås eller i vilkas mark den skall gift pä de överenskommelser, som nedläggas eller som eljest äro för blivit triiffade. eller de hinder, vilka anläggningen behövliga, samt upp- däremotmött. gift pä de överenskommelser, som blivit träffade, eller de hinder, vilka däremot mött. / mom. Har elektrisk ledning efler e.xpropriation dragitsfrum i eller över gata. allmän plats eller vattendrag inom område, förvilket finns stadsplan eller byggnadsplan. eller inom fastställt hamnområde ochvisar det sig att ledningen hindrar eller vuniktigt fi)rsviiriir egendomensanvcindning fiir avsett ändamål eller dar hindrar nägon för samhällel nödvändiganläggning eller utgör hinder för egendomens underhåll eller eljest förheiwvligu arbeten pä egendomen eller ör synnerligen vanprydande, skall ledningenpä hekostncul uv dess innehavare , flyttas eller borttagas, i den mandet heluns f('tr hindrets eller olägenhetens undanröjande. Har i unnat fall än som avses i första stycketnyttjanderätt eller servitutsrätt upplåtits gfiioiii e.xpropriation förframdragande av ledning, och medför ledningen pä grund av ändrade förhåUandenbetydande olågenhet för fastigheten, år ledningens innehurure skyldig att påsin bekostnad Undra eller flytta ledningen, i den män del behovs for olågenhetensundanröjande och det kan ske ulan synnerligt men for ledningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tvist i fråga som avses i första eller andra stycketpriivas av fastighetsdomstol. 2 mom. ViU ägare av fastighet, där elektrisk ledning år framdragen efter expropriation, för undanrö jande av därmed förenad olågenhet för fastigheten pa egen bekostnad få ledningen andrad eller flyttad, kan , i den mån det prövas skäligt med hänsyn till å ena sidan nämndu olägenhet och å andra sidan sådant men för ledningen som följer av ändringen eller flyttningen . ge fastighetsågaren rätt atl själv utföra erforderlig ändring eller flyttning, om sådan åtgärd ej ulföres av ledningens innehavare inom viss. av förelagd tid. Fastighetsågaren år i sådant fall skyldig att ersatta uppkommande men för ledningen. Har ledningens innehavare utfört andringen eller flyttningen, skall fastighetsågaren ersatta även kostnaden för sådan åtgärd. Kan parterna ej enas om ersättningen, heståmmes den av fastighetsdomstol. 3 mom. Upphör egendom att varu gata. allinån plats eller vat tendrag inom område, för vilket finns stadsplan eller hyggmidsplan. eller inom fastställt hamnområde, gäller ej längre sådan rått att ha ledning framdragen dar som förut förvärvats genom expropriation. Denna lag triider i kraft . Har expropriationsförfarande inletts föreikrafttriidandel. prövas frägan om tillstånd till expropriationen enligt äldrebestämmelser. Lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenomförordnas, att 26 och 29 SS rennäringslagen (1971:437) skall ha nedan angivnalydelse. Konungen kan förordna om upphävande av renskötselrättenför visst markområde, när omrädet behövs för ändamål som avses i / § lagen(1917:189) om expropriation eller för annat ändamål av väsentlig betydelse frånallmän synpunkt. För område som väsentligen är utan betydelse för renskötselnfår sädant förordnande meddelas, när omrädet behövs för allmänt ändamål. Konungen kan förordna om upphävande av renskötselrättenför visst markområde, när omrädet behövs för ändamål som avses i 2 kap.exproprialionslogen (1972: ) eller för annat ändamål av väsentlig betydelse frånallmän synpunkt. För område som väsentligen är utan betydelse för renskötselnfår sådanl förordnande meddelas, när området behövs för allmänt ändamål. Upphävande kan begränsas till att avse ellervissa i renskötselrätten ingående befogenheter. I frågaom upphävande av renskötselrält och ersättning med anledning därav gäller,utöver bestämmelserna i 26-28 SS, i tilllämpliga delar de allmännabestämmelserna om expropriation av särskild rätt till fast egendom i lagen(l9n:189>om expropriation. 1 frågaom upphävande av renskötselrält och ersättning med anledning därav gäller,utöver bestämmelserna i 26-28 SS. i tilllämpliga delar bestämmelsernaexpropriationslagen (1972: ) om expropriation av särskild rält lill fastighet. Denna lag träder i kraft . Bilaga 4:1 Mål som handlagts av expropriationsdomstolarnaåren 1967-1970 Annoriedes än genom av- Handläggningstider för mål som avgjorts avexpropriationsdomstolarna på annat sätt än genom avskrivning åren 1967och 1968 Tiden mellan talans väckande avgörande utgjorde tom 6 mån. merän 12 mån. I saml Nr 109 Utdragav protokoll, hållet i lagrådet PETREN, regeringsrådet WIESLÄNDER, justitierådet ,justUierådel . tUlhandakommei utdrag av protokoll överjustitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet ,hade Kungl. Maj:t förordnal, alt lagrådets yttrande skulle inhämtas överupprättade förslag till 1) expropriationslag, 2) lag om ändring i jordabalken,3) lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar, 4) lag om ändring i vattenlagen (1918:523), 5) lag omupphävande av lagen (1947:290) om tvångsinlösen av vanhävdad jordbruksegendom,6) lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 1) lag om ändring idelgivningslagen (1970:428) och 8) lag om ändring i rennäringslagen (1971:437). Förslagen,som finns bUagda detla protokoll, hade inför lagrådet före-dragUs, kap. 2 ilagförslaget under 1) samt förslagen under 3)-6) av hovrättsassessorn BengtEUasson samt förslagen i övrigt av hovrättsassessorn . IExL har genomförts ett stort anlal ändringar och flera av dessahar varit av betydande vikt. I det förslag till helt ny expropriationslag somframlägges genom remissen har de sålunda vidtagna reformerna genomgåendeupptagits. Förslaget innehåller emellertid också flera betydelsefuUa nyheter.Främst bland dessa är att nämna en omgestaltning av expropriationsandamålen,ändring av ersättningsreglerna, varigenom bl.a. den infördapresumtionsregeln belräffande orsaken till värdestegring utsträckes att gäUavid expropriation även för andra ändamål än tätbebyggelse, samt åtskilligareformer beträffande förfarandet, såsom möjlighet att delegera beslutanderättenom tillstånd lill expropriation från Kungl. Maj:t till länsstyrelse ellercentral myndighet och särskilda regler i syfte alt motverka attexpropriationsmålen blir onödigt vidlyftiga. Lagrådet kommer atl i skildasammanhang ingå pä vissa av de viktigare nyheter förslaget sålunda innehåller.Därvid kommer lagrådet på några punkter att uttala viss tveksamhet. Enligllagrådels uppfattning har emellertid genom förslaget den föreliggandelagsliflningsuppgiften i det stora hela lösts på ett förtjänstfullt sätt. Idelta sammanhang kan framhållas att den genomarbetning från systematisksynpunkt som skett medfört att förslaget är överskådligt och till sinuppbyggnad följdriktigt. FörslagtUl de av föredragande statsrådet berörda, av den nya expropriationslagenbetingade ändringarna i lagen om enskilda vägar m.fl. lagar har ännu ejöverlämnats till lagrådet. Granskningen i fråga om följdändringar har därför idetta sammanhang begränsats till de förslag som remitterats i anslutning tillförslaget till expropriationslag. Föremålför expropriation är enligt förslaget fastighet eller del av fastighet. Medfastighet torde intill dess nytt fastighetsregister blir upplagt enligtkungörelsen (1968:379) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m,m, förstås sådanenhet som redovisas eller skall redovisas i jordregisler eUerfastighetsregister enligt de för stad meddelade bestämmelserna. Utanförfastighelsbegreppet faller bl.a. mark som aUtjäml redovisas i bihang C tiUfastighetsregister för stad. Hinder synes ej böra möta all, trots ordalydelsenav förevarande paragraf, sådan mark skall kunna exproprieras enligt denföreslagna lagen. Meduttrycket 'del av fastighet' i det remitterade förslaget torde avses altutmärka att expropriation kan omfatta en del av fastighetens område på marken,andel i fastigheten eller visst tillbehör till fastigheten, Samma uttryckåterfinnes bl,a, i rubriken framför 4 kap, 7 § samt i 20 kap, 6 och 7 §§ JB menavser där ej det sistnämnda fallet. Till undvikande av missförstånd bör det nudiskuterade uttrycket ej upptagas i förevarande paragraf. Då det av andrabestämmelser i lagen klart framgår, alt expropriation med äganderätt ejbehöver avse en hel fastighet, synes uttrycket kunna utgå utan att ersättas avannal. Enligtuttalande i remissprotokollet avser bestämmelsen även samfälUghet och del avsamfällighel. Här må endast anmärkas, alt föremålet för expropriationen isådant fall i själva verket är de skUda fastigheternas andelar i samfälUgheteneUer i delen av denna; tillhör en av de delägande fastigheterna staten kanf.ö,, med hänsyn tUl förbudet att expropriera slalen tillhörig fastighet,expropriation ej ifrågakomma belräffande annat än övriga delägande fastighetersandelar i samfäUigheten. Då 10 kap. 1 § FBL ger möjlighet att avstyckafastighets andel i samfällighel för att utgöra fastighet för sig, kan hinderfrån fastighetsbildningsrättslig synpunkt ej anses möta mol den ordning detremitterade förslagel i detla hänseende innebär. Somförut nämnts skaU expropriation med äganderätt kunna begränsas att gällatiUbehör tiU fastighet, t.ex. en byggnad. Häremot synes intet vara att invändaoch delta oavsett huruvida det exproprierade skall avlägsnas från eller kvarblipå fastigheten. När en sådan expropriation blivil fullbordad, böruppenbarligen läget vara det att äganderätten till del exproprierade övergåtttiU den exproprierande. Att beakta är, att enligt 2 kap. 7 § JB överlåtelse avföremål som hör tUl fastighet ej gäUer mol tredje man, förrän föremålet skiljesfrån fastigheten på sådant sätt att det ej längre kan anses höra liU denna. Förexekutiv auktion, som avser fastighetstillbehör, har därför också ansettsnödvändigt med en särskUd regel, upptagen i 15 § lagen (1971:494) om exekutivförsäljning av fast egendom, att tillbehör som säljes för sig upphör att höratill fastigheten, även om det ej skiljes från denna, 1 klarhetens intressesynes en motsvarande regel böra upplagas i expropriationslagen, lämpligen i 6kap, 9 §, Idetta sammanhang får lagrådet ifrågasätta huruvida det icke kan vara lämpliglmed en erinran i 2 kap, 7 § JB om de nu berörda två undanlagsbestämmelserna.Erinringen kan ges det innehållet att särskilda bestämmelser finns om verkanav försäljning av tUlbehör vid exekutiv försäljning och ianspråktagande avtUlbehör genom expropriation. Förstagången uttrycket 'särskild rätt till fastighet' förekommer i lagförslaget är iförevarande paragraf. Enligt legaldefinitionen av begreppet, som återfinnes i 5§ första stycket, förstås därmed nyttjanderätt, servitut och rätt tillelektrisk kraft samt liknande rätt. Vad som i remissprotokoUet anförts lUlbelysning av innebörden av detta stadgande föranleder ej erinran. Underbegreppet 'särskild rätl till fastighet' sådant del sålunda beslämts ingår ocksåtomträtt och vattenfaUsrätt, Såsom framhållits i remissprotokollet gäUer delsenligt 13 kap, 26 § JB att vid expropriation som avser lomträti denna ärlikställd med fast egendom och dels enligt 12 § JB:s promulgationslag, jämfördmed vissa andra stadganden, att motsvarande regel även gäller vattenfallsrätt. Innebördenav regeln om tomträtt i 13 kap. 26 § JB kan icke sägas vara helt klar. Enligtordalagen kan meningen vara att sedan tillstånd till expropriation beträffandetomträtten bevUjats, tomträtten vid det fortsatta förfarandet och vidbedömandet av verkningarna av expropriationen skall betraktas som fast egendom.Emellertid torde undantagsstadgandet rörande tomträtten böra ges den tolkningenatt tomträtten skall anses som fast egendom så snart fråga är om expropriationsom berör tomträtten, vare sig expropriationen riktar sig mot den fastighet somupplåtits med tomträtt eller mot tomträtten. Med denna tolkning synes lägetenligt det remitterade förslaget bli, att om genom expropriaiionen själva faslighetentages i anspråk med äganderätt eller med nyttjanderätt eller servitutsrätt,tomträttens stäUning ej berörs ulan tienna kvarstår orubbad. Bestämmelserna iförslagets 3 och 4 §§ blir aUtså ej tUlämpliga, Genom expro- priationmot själva tomträtten blir möjligt alt överflytta tomträtten till annan trotsatt institutet överflyttning av'särskild rätt har utmönstrats ur lagen samlatl instifta nyttjanderätt och servitut i tomträtten och att upphäva ochbegränsa särskild rätt som upplåtits i tomträtten. Av stadgandet följervidare, att vid expropriation som riktar sig mot tomträtten de skyddsregler somgivits för panthavare och innehavare av begränsade rättigheter i fastighetkommer atl äga lillämpning. berörda verkningar av undantagsregeln gerej anledning till erinran. Av undantagsregeln följer emeUertid att lomlrält videxpropriation ej är alt betrakta som särskild rätt. Detta leder tiU attmöjlighet icke finns att genom expropriation skapa eUer upphäva eUer begränsaen tomträtt. Behov synes knappast finnas av möjligheten alt genom expropriationtillskapa tomträtt. Däremol måste det anses behövligt att kunna genomexpropriation upphäva eUer begränsa en tomträtt. Med den uppbyggnad förslagetoch undantagsregeln i 13 kap. 26 § JB har synes härför erfordras en särskildregel. Vad gäller utformningen aven sådan regel är att beakta alt såsom förul sagts förslaget i 5 § upptager endefinition på särskUd rätt, vilken i och för sig omfattar även tomträtt, ochatt regeln, som enligt vad sagts utesluter tomträtten från begreppetsärskild rätt, står i JB utan att någon antydan därom finns i den föreslagnalagen. Den regel varom nu är fråga innefattar i sin tur ett undantag frånstadgandet i 13 kap. 26 § JB. Erforderlig klarhet synes kunna vinnas om tilldet stadgande varigenom särskild rätt definieras knytes en andra punkt avinnehåll alt utan hinder av att tomträtt enligt 13 kap. 26 § JB videxpropriation är likställd med fast egendom sådan rätl får genom expropriation upphävaseller begränsas. Påskäl som anförs vid 2 § bör definitionen av särskUd rätl till fastighet jämteden nu förordade regeln upptagas i 2 §. det föregående sagts om tomträtt gäller även beträffande vattenfallsrätt. Föratt kunna genom expropriation upphäva eller begränsa vattenfaUsrätt erfordrasdärför en särskild regel. Med hänsyn till att vattenfallsrätt finns endastövergångsvis synes denna regel lämpligen kunna upptagas blandövergångsbestämmelserna tUl den föreslagna expropriationslagen och fåinnehållet att bestämmelsen om tomträtt i 1 kap. 2 § äger motsvarandetillämpning i fråga om vattenfallsrätt som avses i 12 § lagen (1970:995) ominförande av nya jordabalken, Idenna paragraf har upptagits, i första stycket en regel varigenom möjlighetentill expropriation utsträckes att gälla anordningar som har karaktär av lösegendom, i andra stycket en bestämmelse som efter ordalydelsen gäller del faUatt särskild rätl tiU fastighet exproprieras samt i tredje stycket ett undantagfrån regeln i 1 § andra punkten om särskild rätt Då redan i I § särskUd rätt till faslighet omnämnes och ytterligareregler om sådan rätt förekommer i 3 och 4 §§, är av värde om legaldefinitionenbelräffande särskild rätt, i förslaget upplagen i 5 §, kommer så tidigt sommöjligt. Definitionen och den därmed sammanhängande, vid I § förordadebestämmelsen synes därför lämpligen kunna upptagas i förevarande paragraf.Definitionen av särskild rätt synes vara av den vikt alt den lämpUgen börupptagas i ett första stycke. Till della stycke torde då också som en tredjepunkt böra föras bestämmelsen i förslagets tredje stycke rörande vägrätt ochrenskötselrält. I anslutning till bestämmelsen om vägrätt må framhållas attordet 'vägrätt' är den i lag upptagna beteckningen på den särskildanyttjanderätten lill allmän väg. De i förslaget upptagna orden 'tUl allmän väg'torde därför såsom obehövliga böra utgå. Stadgandeti första stycket i förslaget att bestämmelserna om fastighet äger molsvarandetillämpning i fråga om byggnad eller annan anläggning på annans mark tordeupptagas i andra stycket. Föreskrifteni förslagets andra stycke att när särskild rätt till fastighet exproprieras,bestämmelserna om expropriation av fastighet skall gälla i tiUämpliga delar, omej annat anges, avses enligt vad som framgår av remissprotokollet skola gällaicke blott, såsom ordalydelsen närmast ger vid handen, vid självständigexpropriation av särskild rält utan även vid osjälvständig sädan. I 3 och 4 §§har upptagits reglerna om den inverkan som expropriation av äganderätt ochexpropriation, varigenom nyttjanderätt eller servitut tUlskapas, har påtidigare bestående särskilda rättigheter. Det synes lämpligt alt den nubehandlade föreskriften vilken bör gälla i de fall som avses i 3 och 4 §§ upplages försl efter dessa paragrafer och får sin plats i 5 §. För att dettydligt skall framgå att föreskriften gäller även situationerna enligt 3 och 4§§, kan den lämpligen inledas på följande sätt: 'Om särskUd rätt tiU fastighetexproprieras eller rubbas genom expropriation, gäller etc.,.,' Underhänvisning till vad som anförts vid 2 § bör uttrycket 'vägrätt till aUmän väg'utbytas mol ordet 'vägrätt'. Ifråga om bestämmelserna i 3 § göres undantag för särskild rätt som tiUkommerstaten; sådan rätt rubbas icke av expropriationen. Någon motsvarandeundantagsregel återfinnes ej i 4 §. Konsekvensen synes kräva att undanlag börgöras för rätt som tUlkommer staten även i fall som avses i 4 §, Avden föreslagna lydelsen av 4 § lorde följa, atl särskild rätt som hartUlkommit genom expropriation eller annal tvångsförvärv eller vid fastighetsbildningeller pä liknande sätt icke rubbas av att nyttjanderätt eller servituttUlskapas genom expropriation. De nya rättigheterna får icke företräde framförde äldre rättigheterna. Del innebär att, t ' den del rättigheterna icke kanutövas vid sidan av varandra, expropriationen blir utan värde. Omexpropriationssökanden är klar över att konkurrens kan föreligga mellan deolika rättigheterna, kan han, såsom föredragande statsrådet anför ispecialmotiveringen, låta ansökningen om exproprialionstillstånd avse jämvälupphävande eller begränsning av äldre rättigheter. Skulle emellertidkonkurrensfrågan icke bli löst vid tiUståndsgivningen, finns icke någotutrymme för domstol eUer annan myndighet atl sedermera vid tvist mellan olikarättighetshavare förklara alt den genom expropriation tillskapade rätten skallha företräde framför äldre rättighet. Ny ansökan om expropriation, avseendeupphävande eller begränsning av den äldre rätten, kan visserligen göras. Detsynes dock vara lämpligt atl konkurrensfrågan såvitt möjligt aUlid löses isamband med tiUståndsgivningen. Del kan ske om i lagen stadgas, att nytijanderätteller servitut som tiUskapats genom expropriation har företräde framför annanrätt till fasligheten, om icke i expropriationstiUståndet annat förordnatssåviti avser särskild rätt som tiUkommit genom tidigare expropriation ellergenom annat tvångsförvärv eUer vid fastighetsbildning eller på liknande sätt. Liksomi 3 § tredje stycket torde böra stadgas att särskUd rätt som tillkommer statenoch vägrätt som icke kan bli föremål för särskild rättighetsexpropriation icke rubbas av expropriationen. Påsätt framhållits vid 2 § förordas, atl regeln i förevarande paragrafs förstastycke överflyttas till 2 § och att föreskriften i 2 § andra stycket får sinplats i denna paragraf, Reglernai gäUande expropriationslag om expropriationsandamålen är i betydandeomfattning så utformade att de kommer att gälla relativt bestämda och välavgränsade situationer. I ej oväsentUg utsträckning kompletteras reglerna avsärskUda bestämmelser, som uppställer detaljerade vUlkor för möjligheten atterhålla expropriation, sä exempelvis belräffande vem som kan få tUlstånd attexpropriera. I det remitterade förslagel har bibehåUits ordningen att angebestämda ändamål, för vilka expropriation kan ske. Angivandet av ändamålen haremeUertid skett genom tämligen allmänt håUna uttryck. De särskUdabestämmelserna i gällande rätt, vilka inskränker möjligheterna tillexpropriation, saknar mestadels motsvarighet i det remitterade förslaget. Genomomarbetningen har vunnUs en önskvärd systematisering av bestämmelserna omändamålen, så att de skilda intressen som skall kunna tiUgodoses sammanförts ioUka, relativt enhelliga grupper. Gruppindelningen har dock ej kunnat görassådan att ett visst intresse kan hänföras till endast en grupp. Den valfrihetvid åberopande av expropriationsgmnd som härigenom i vissa faU föreligger förden exproprierande torde ej innebära någon olägenhet. Genom attförutsättningarna för expropriation är ganska allmänt hållna torde resultatetav prövningen oftast bli detsamma oavsett vUket ändamål som åberopas.