prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — UNHCR fungerarvidare som samordnare av FN-hj alpen till flyktingarna på den . Svenskabidrag till denna verksamhet, som ligger utanför UNHCR:s normala uppgifter, tasupp under anslaget C 2. Under hänvisningtill vad som sagts beräknas det totala medelsbehovet för budgetåret1972/73 tUl 6,6 mUj. Med hänsyn tiU de stora flyktingproblemen i och vill jag inteutesluta alt det svenska stödet kan behöva ytterligare ökas under budgetåret1972/ 73. Jag återkommer senare till detta.Enligt tidigare gjord utfästelse kommer det svenska bidraget till UNHCRför att uppgå tUl motvärdet till 1.3 milj. dollar eller6.4 milj. kr. Minskningen av anslagsbehovet sammanhänger med denbudgettekniskt motiverade engångsuppräkningen av 1972/anslag. Vidareföreslår jag att medgivande inhämtas att göra utfästelse för (/75) med eUer 6,9 milj. kr. FN:s hjälpprogram för palestinaflyktingar(UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning. Programmet, somfinansieras helt genom frivUliga bidrag, bar f. n. en omfattning av ca . Det svenska bidraget /72 utgör 2,4 milj. dollar. UNRWA befinner sigi en finansiell krissituation. Bakgrunden tiU det svåra läget är den snabbaökningen av flyktingbefolkningen, som under UNRWA: s verksamhetstid stigit från ca600 000 tUl ca 1 500 000 personer.Bidragen har icke ökat i proportion härtill. UNRWA anses fungera med godeffektivitet och låga administrationskostnader. Humanitära skäl talar för en ökning avdet svenska bidraget. Mot bakgrund av detsagda räknar jag med en ökning av det svenska bidraget för /73tUl motvärdet av 3 milj. doUar, dvs. ca 14,8 milj. kr. för socialutveckling (UNRISD) utför forskning som bl. a. syftar tiU att kartläggasambandet mellan ekonomiska, sociala och andra faktorer i utvecklingsprocessensamt lill att skapa en enhetiig metodik och begreppsapparat på det socialaområdet. Bland pågående projekt märks särskUt den av UNDP finansierade forskningenom den gröna revolutionens sociala konsekvenser samt ett forskningsprojektavseende metoderna för s. k. integrerad utvecklingsplanering. För /72 har lämnatbidrag tiU UNiaSD med . Utfästelse har gjorts till institutet omoförändrade bidrag för budgetåren 1972/73 och 1973/74. I enlighet härmedberäknar jag medelsbehovet för UNRISD för /73 till . () bedriver forsk- Prop.1972:1 BUaga 5 33 ning inom olika områden av betydelse för FN:sverksamhet, bl. a. bi-slåndsevaluering och opinionsbildningsproblem. Institutetbedriver vidare seminarieverksamhet med deltagare företrädesvis frånu-länderna och avses bli centrum för utbUdning av FN-personal. För /72har utgått svenskt bidrag tUl UNITAR med . Utfästelse har i enlighetmed bemyndigande gjorts med . för vart och ett avbudgetåren 1972/73 och 1973/ 74. I enlighet härmed beräknar jag medelsbehovelför / 73 till . FN:s forskningsinstitutför socialskydd (UNSDRI) ger tekniskt bistånd på grundval av institutetsforskning rörande brottsprevention och kriminalvård. Till detta institutberäknar jag ett bidrag om . för /73. skapades påinitiativ av FAO, och en konsultaliv grupp för stöd tillinternationeU jordbruksforskning. Avsikten är att gruppen med stöd av ensärskild expertgrupp skall överväga långsiktiga prioriteringar avforskningsinsatser på jordbruksområdet samt bidra till ett rationelltutnyttjande av tillgängliga finansieringskällor. Vid de överläggningar somföregick gruppens tillkomst framfördes från svensk sida önskemål om attu-länderna, som själva satsar betydande belopp på jordbruksforskning, skulleges tillfälle alt delta i gruppens verksamhet samt alt jordbruksutvecklingenssociala betingelser och verkningar skulle beaktas inom gruppen. Med hänsyn bl. a. härtill beslöts att skulle inträda sommedlem i gruppen. Gruppens tillkomst fårbl. a. ses mot bakgrund av det betydande behov som finns av effektiva åtgärderpå jordbruksforskningens område. Det är angeläget att forskningen får eninriktning som i högre grad än beaktar de sociala aspekterna,exempelvis vid valet av forskningsobjekt. Därvid bör resultaten av UNRISD:stidigare nämnda forskningsarbete kunna tillgodogöras. Avsikten är allmedlemmarna skall kunna åta sig att finansiellt stödja projekt som gruppenprioriterar. Medlemsländerna får således i varje enskilt fall ta ställning tillhuruvida de önskar bidra. Bland gruppens medlemmar har bl. a. , ,, och förklarat sig preliminärt beredda att gefinansiellt stöd. För svensk del bör bidrag kunna bli aktuella såväl frånanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete främst då för projekt som hardirekt anknytning till enskilt land som från anslaget C 1. Bidrag tiUinternationella biståndsprogram. I fråga om det senare förutser jag ett medelsbehovav i första hand 10 milj. kr. under /73. Såsom förutskickades iprop. 1971: 1 (bU. 5 s. 30) har det visat sig att FN:s generalsekreterare isitt arbete med uppföljningen av FN-stra- Prop.1972:1 Bilaga 5 34 tegin är beroende av frivilliga bidrag frånmedlemsstaterna. har, som svar på en vädjan från generalsekreteraren,beslutat ställa motvärdet lill 1 milj. dollar till förfogande för detiaändamål. Inom denna ram beslutar generalsekreteraren för vilka konkreta ändamålbeloppet skall utnyttjas. Jag förutser motsvarande bidrag för budgetåret1972/73. FN:s enhet för ekonomiskoch social information (CESI) inrättades för att sprida kunskap om detarbete som bedrivs på det ekonomiska och sociala området. Dess verksamhetstyrs av en programkommitté i vilken alla de organ som inom FN-systemelsysslar med utvecklingsfrågor ingår. Det är ännu för tidigt att bedöma hureffektiv verksamheten kan bli. Fömtsätiningar synes emellertid föreligga fören värdefull information i linje med utvecklingsstrategins huvudprinciper ochtäckande utvecklingen på hela det ekonomiska och sociala området. De nordiska regeringarnahar därför beslutat ställa sig positiva till bidrag tUl ifrågavarande ändamål.Sverige har sålunda lämnat ett bidrag på . Även för budgetåret1972/73 torde motsvarande belopp böra beräknas. Därefter torde ökademöjligheter föreligga till en mer långsiktig bedömning av verksamheten. För vissa av deinternationella organisationerna kan de företagnaväxelkursändringarna ha medfört en minskning av bi-slåndsresursernas realavärde. Härigenom kan frågan om kompletterande bidrag från medlemsländerna bliaktuell. I tillämpliga fall bör kunna lämna sådana bidrag. Behov avmedel för detta ändamål bör kunna tiUgodoses under förevarande anslagspost. Som jag tidigare nämntkan det hämtöver bli aktuellt med ökade insatser för vissa multilateralaändamål. Sålunda kan medel behöva las i anspråk för extra bidrag till FN:sflyktingkommissariat (UNHCR). Ett svenskt bidrag till FN:s enhet förkatastrofberedskap för att möjliggöra inilialinsalser vid kalastrofer kanvidare bli aktuellt. världssyssel-sättningsprogram har från svensk sidastötts genom all experter ställts till förfogande för detta arbete genom SIDA.Anledning kan föreligga att fortsättningsvis stödja denna verksamhet även iandra former. Totalt kan för /73 för de nämnda ändamålenberäknas 21,5 milj. kr. Bidrag tillinternationella biståndsprogram 1969/701972/73 (milj. Prop.1972:1 BUaga 5 35 Under anslagspostenövriga multilaterala bidrag beräknar jag totalt ett medelsbehov om 59,2 milj.kr. för /73. Under hänvisning till delanförda hemställer jag att Kungl. a) attgodkänna de av mig i det föregående angivna riktlinjerna för multilateraltutvecklingssamarbete b) alt medge att Kungl.Maj:t i enlighet med vad jag förordat i det föregående gör utfästelser förbudgetåren 1973/74 och 1974/75 c) att till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /73 anvisa ellreservationsanslag av . 1970/71 Utgift 1387 704 796 Reservation 2408057 918 1971/72 Anslag 572 222 000 1972/73Förslag 744 916 000 som överförts till anslaget Bidrag tiU internationella biståndsprogram. hänför sig till utvecklingskrediter. Av detta belopp var . Från och med innevarandebudgetår upptas samtliga medel för bilateralt utvecklingssamarbete, alltsåbåde kredit- och gåvomedel, på anslaget C 2, Bilateralt utvecklingssamarbete.Inom anslagets ram har angetts en fördelning på gåvo- och kreditbislånd. Ipetita ifrågasätter SIDA det berättigade i denna uppdelning och anför bl. a.att det i några fall varit tillfälligheter som avgjort valet mellan olikafinansieringsformer. SIDA föreslår att man inte bör göra någonåtskillnad mellan krediter och gåvor i anslagslekniskl avseende. Vidareföreslår SIDA alt Kungl. Maj:t bör utverka bemyndigande att fördelamedlen meUan gåvor och krediter på sätt som under löpande budgetår befinns meständamålsenligt. SIDA efterlyser också enöversyn av villkoren för svenskt kreditbislånd. SIDA förordar helt räntefrialån och anser att klausuler i avtalen om automatiskt verkandeamorteringseftergifter bör kunna diskuteras med mottagarländerna. Man föreslårdärför att Kungl. Maj:t begär medgivande att ingå avtal omräntefria krediter samt alt efter prövning helt eller delvis avskrivaamorteringarna. Enligt nuvarandebudgeteringssystem för krediter begränsas rätten till åtaganden genomriksdagens beslut (prop. 1968: 101 s. 126) till tre och en halv gångeranslagsposten tUl kreditverksamhet för löpande budgetär jämte eventueU ingåendeointecknad reservation. 1972:1 BUaga 5 36 denunder kredilavtal får periodiseras på högst fyra budgetår inklusive det budgetår under vUket avtal tecknas,medan enligt SIDA de projekt som kreditfinansieras kräver fem till sexår för att slutföras, har en omfattande reservation av intecknade kreditmedeluppstått. För gåvobiståndet gäller ej någon liknande begränsning i rätten attgöra åtaganden och en anslagsteknisk sammansmältning av gåvor och krediter därför enligt SIDA angeläget att undvika ålaganderamar av detta slag. SIDAföreslår därför all del nuvarande systemet för begränsning av ålagandevolymenför krediter avskaffas. Medelsberäkning för /73 SIDA:s förslag rörande medel förbilateralt utvecklingssamarbete har som förutsättning all de totalabiståndsanslagen skall uppgå till 1 250 milj. kr. Därav antas mellan 715 milj.kr. och 750 milj. kr. avdelas förbilateralt utvecklingssamarbete. SIDA räknar i sin anslagsframställningmed 715 milj. kr. Detta belopp skulle representera en ökning avmotsvarande anslagsbelopp för /72. Om de totala bislåndsanslagenskulle uppgå till mer än 1 250 milj. kr. föreslåsöverskjutande medel jämte erforderliga personalresurser ställas till myndighetensförfogande. SIDA redovisar ett medelsbehov förkrediter på 315 milj. kr. och för gåvobiståndpå 400 milj. kr. mot 246 milj. kr. resp. 326 milj. kr. under /72. Om anslagsbeloppet skulleuppgå liU 750 milj. kr. beräknar SIDA att dessa medel skulle fördelasmed 340 milj. kr. på krediter och 410 mUj. Enligt SIDA:s bedömning kommer dettUlgängliga utrymmet för den del av anslaget som avses utnyttjas förgåvobistånd att kunna fyllas om en växande andel härav utgår i form av stora,lälladminislrerade insatser av typ varubistånd eller katastrofhjälp. Enförskjutning i denna riktning förutses i anslagsframställningen. I petita pekar SIDA på del växandebehovet av medel för katastrofhjälp och föreslår en medelsreserv på 50 milj.kr. för detta ändamål. Såsom anmäldes i prop. 1971: 1 (bU. 5 s.1819) skall det direkta svenskautvecklingssamarbetet med de större mottagarna av svenskt biståndutformas i långsiktiga program. Riktlinjer för programmeringsarbetet harutarbetats i samverkan mellan och och tillämpas nu iplaneringen. Som ett led i planeringsarbetet har SIDA till Kungl. Maj:t ingeltförslag till sådana program för de större mottagarna av svenskt bistånd. Med hänsyn lill deresurser som kan beräknas ställa till förfogande under de närmasteåren utformas, i nära samarbete med mottagarlandets regering, en plan överkonkreta insatser som baseras på mottagarlandets behov och prioriteringar. Medundanlag av insatser som företas av enskilda organisationer förutsätts dessasamarbetsprogram omfatta totala bilaterala utvecklingssamarbete medländerna i fråga. Däri skall således ingå även samfinansieringar med ochs. k. multibiprojekl som genomförs av . Utbetalningar av bilateralt bistånd /71 Fördelning påmottagarländer Familjeplanering m. m. Landsbygdsutveckling och livsmedels- försöijning Industri, kraftverk m. m. UtbildningSamfärdsel Förvaltningsbistånd och biträdande »374,9 1 Avser ändamål som i detföljande tas upp under . =Siffran avviker något från de totala utbetalningarna från anslagen (387,7 milj.kr. )eftersom den baseras pä utbetalningar från konton i samt genom altden innehåller vissa utgifter av multilateral karaktär. ä Avser insatsförberedelser och katastrofbistånd. Prop.1972:1 Bilaga 5 38 utsätteri vissa fall en omläggning av sättet för insatsernas programmering. I samtligafall bör regeln vara att bidrar med resurser till projekt eller programdär u-landet självt har det fulla ansvaret för genomförandet. Jag räknar medatt enighet skall kunna uppnås med samtiiga större mottagarländer(programländer) om samarbetsprogram före utgången av /72. En översyn av samarbelsprogrammen kommeratt ske . De regelbundet återkommande diskussionerna med programländernaom programmens vidareutveckling bör möjliggöra en smidig anpassning avverksamheten till dessa länders planering och utvecklingsarbete. Länderprogrammeringenger ökad långsiklighet åt direkta utvecklingssamarbete med en rad länder. Förekomsten av fastaramar och riktlinjer för samarbetet skapar också förutsättningar för en effektivisering av resursöverföringen. Många moment isamarbetet från insalsförberedelser till avtalsutformning och utbetalningar kommer alt kunna standardiseras och förenklas. Samarbetets karaktär gör detockså möjligt och angelägel för biståndsgivaren alt i växande utsträckning lämna den detaljerade kontrollen ochuppföljningen av den bi-ståndsfinansierade verksamheten ålmottagarlandets egna organ. Av de svenskautvecklingsresurserna ställs redan nu en del till förfogande som s. k. programbistånd, dvs.bistånd som inte i förväg knutits till enskilda projekt i mottagarlandet.Programbistånd kan utformas på skilda sätt och ges olika resursinnehåll.Importprogramstöd kan avse finansiering av ell lands importbehov för en visssektor eller av en viss vara. Stödet lill en sektor kan också innefattalokalkostnadsfinansiering och kankombineras med personell förstärkning av den ansvariga myndigheten, t. ex. iform av konsultinsatser för planering. De finansiella resurserna kanställas lill förfogande som kredit eller gåva. i form av pengar eller varor.Som exempel på importprogrambistånd i del svenska biståndet kan nämnaskrediterna till samt varubislåndel i form av papper och konstgödning lUl och . Importprogrambistånd haralllid dominerat det svenska utvecklingssamarbetet med , där kapacitetenatt planera och genomföra utvecklingsprojekt är hög, medan bristen på utländskvaluta utgör en flaskhals. Stödet till och för landsbygdensvattenförsörjning är exempel på sektorprogrambistånd. Avvägningen mellanprogram- och projeklbistånd bör liksom hittUls bestämmas av önskemålen från de olikaländerna samt de resurser som Sverigehar att erbjuda. I samband med biståndsanslagens ökning torde dockprogrambiståndet få ökad betydelse. Som SIDA framhåller kommer denna tendensnu att kunna förslärkas ytterligare genom länder-programmeringen. Inomsamarbetsprogrammens ram blir det naturligt 1972:1 Bilaga 5 39 att koncentrera huvuddelen av de svenskabiståndsresurserna till ett fåtal omfattande programinsatser som under en följdav år stöder prioriterade verksamhetsområden i mottagarlandet. En sådanuppläggning av bistån-del förbättrar också dess möjUghet all totalt integrerasi mottagarlandets egen verksamhet. För biståndsgivaren är fördelarna medprogrambistånd att det har större flexibilitet och kan överföras snabbare änprojektbistånd samt alt det i regel kräver betydligt mindre administrativaresurser. Med hänsyn tUl att en betydande del av del svenska utvecklingssamarbetethittills bedrivits som projektbistånd kan dock övergången lill ökat programbislånduppnås först . Gåvobistånd i form avvaror från , främst papper och konstgödsel, har ingått idet svenska biståndsprogrammet. har det igenomsnitt uppgått till ca 25 milj. kr. TotaU har under perioden1962/631970/71 levererats varor lill ett värde av ca 185 milj. kr. Vambiståndet har avsetthögt prioriterade områden inom resp. mottagarlands utvecklingsplaner. Syftethar varit att det skall utgå då landets egenproduktionskapacitet är under utbyggnad och del aUlså föreligger ett klartimportbehov, som annars fått tUlgodoses genom ianspråktagande av knappavalutor. På svensk sida har vambiståndet anpassats så att man i första handutnyttjat ett temporärt överskott av kapacitet. Härigenom har biståndetinneburit en relativt sett mindre kännbar belastning på betalningsbalansen.Inköpen har som regel gjorts till världsmarknadspriser och befraktningenordnats på fördelaktigaste sätt. Varubislåndel har visat sig administrativtmindre krävande än flertalet andra biståndsformer. Genomfört efter dessariktlinjer och väl samstämt med mottagarnas utvecklingsplanering börvarubistånd även fortsättningsvis kunna spela en viktig roll i slödel till programländerna.Jag räknar därför med att ökade belopp kan komma att anslås för dennabiståndsform. All fastställa någon viss andel av det bilateralabiståndsanslaget för varubistånd synes dock inte ändamålsenligt och har hellerinte föreslagits av SIDA. Vambislåndels omfattning i de olikasamarbetsprogrammen och därmed i det totala biståndsprogrammet får bliresultatet av en sammanvägning av olika faktorer vid de individuellaprogrammens utformning. Biståndsvillkor m. m. ökandeskuldbörda innebär i många fall, som jag anfört i del föregående, etl reellthot mot dessa länders ekonomiska oberoende. Skuldtjänsten liksom annatfinansiellt utflöde reducerar de tillgängliga investeringsresurserna ochdämpar därmed takten i de skuld-salta ländernas ekonomiska utveckling. Undersenare tid har i ökande Prop.1972:1 BUaga 5 40 utsträckningskuldkriser inträffat med åtföljande krav på omförhandlingar avålerbelalningsskyldighelen, s. k. skuldkonsolideringar. Villkoren för det svenskautvecklingsbiståndet är synnerligen förmånliga. En betydande andel avbiståndet utgörs av bidrag lill multilaterala organisationer, vilka lämnarbistånd som gåva (UNDP) eller som lån på mycket mjuka vUlkor (). Av detdirekta biståndet utgörs betydligt mer än hälften av gåvor. Även den del av detsvenska biståndet som utgår i form av bilaterala krediter lämnas på förmottagarländerna gynnsamma villkor.Krediterna lämnades ursprungligen på s. k. normalvillkor, dvs. 20 årsamorteringstid, varav amorteringsfria, samt 2 o/o ränta.Riksdagen medgav dels en förlängning av såväl kredittiden somden amorteringsfria perioden med , dels användningen av s. k. IDA-vUlkor(amorteringstid, varav de tioförsta åren amorteringsfria samt 3/4 o/o administrationsavgifl). IDA-villkorentillämpades tidigare endast vid samfinansiering med /menhar kommit tiU användning i allt större utsträckning. De svenska utvecklingskrediternasobundenhet när det gäller upphandling ger också låntagaren ett väsentligtbättre utbyte än bunden finansiering. Några återbetalningar under svenskakrediter har på grund av den inledande amorteringsfria perioden ännu inte ägtrum; räntor och avgifter uppgick /71 till knappt 5 milj. kr. Det svenska utvecklingsbiståndet harsåledes inte i nämnvärd utsträckning bidragit till alt öka den finansieUabelastningen på . Del finns emellertid etl behov att vidta åtgärderför att underlätta vårt deltagande i de skuldkonsolideringar som i framtidenkan bli allt vanligare. medgav att betalningsanslånd medgesför de svenska utvecklingskrediterna i samband med internationellaskuldkonsolideringsaktioner (prop. 1968: 101, SU 128, rskr 302). Jag förordaralt det åt Kungl. Maj:l givna bemyndigandet utvidgas så att det i samband medinternationella skuldkonsolideringsaktioner blir möjligt att medgeränteeflergift, nedskrivning av skuldbeloppet, förlängning av denamorteringsfria perioden samt, för 25-åriga krediter, förlängning av löptiden. Avvägningen mellan gåva och kredit inomländerprogrammets ram får i första handavgöras av landets aUmänna ekonomiska läge och skuldsituation. Arten avde projekt eller program som erhåller stöd genom svenska insatser, liksom deresurser som insatserna består av, bör spela en underordnad roll. Inte hellersynes insatsernas storlek böra vara avgörande för finansieringsformen. Starkaskäl talar för en hög gåvoandel i samarbetsprogrammen för flertalet av mottagarländernaför det svenska biståndet. Likaså böranvändningen av IDA-villkor för krediterna kunna ske i ökad omfattning. I syfte att åstadkomma större likformighet mellan gåvo- resp. 1972:1 Bilaga 5 41 kredilfinansieradeinsatser torde en översyn böra ske av de regler som gäller för upphandling,medelsöverföring till mottagaren m. m. Vissa gåvoinsalser har avtalats utannågon fast preciserad belopps-mässig begränsning av det svenska åtagandet,medan krediterna avsett på förhand bestämda belopp. Något skäl föreligger inteatt behandla gåva och kredit olika i dettaavseende; gåvoavlalen bör i fortsättningen liksom krediterna avsebeloppsmässigt avgränsade svenska åtaganden. Maj:l har, som nämnts, erhållitriksdagens bemyndigande alt göra kredilåtaganden lill etl belopp om tre och enhalv gånger det löpande budgetårets anslag för kreditverksamhet jämte eventuellingående ointecknad reservation. Dessaåtaganden får periodiseras över högst fyra budgetår inklusive det årunder vilket avtal ingås. Syftet med denna fullmakt är all geKungl. Maj:l möjlighet att bättre utnyttja anslaget för långsiktiga åtagandensamtidigt som erhåller garanti för all ingångna åtaganden alltidskulle kunna infrias från svensk sida vid oförändrad medelsanvisning underytterligare två a tre budgetår. Fullmakten har utnyttjats i den utsträckningsom SIDA:s kapacitet att arbeta fram nya insatsförslag medgett. Såsom SIDA framhålleri sina anslagsäskanden kräver emellertid flertalet av de projekt och programsom erbjuder sig till finansiering i mottagarländerna fem till för attslutföras. Del nuvarande systemet har därför lett lill all betydandereservationer samlats under anslaget. Vid utgången av /71 uppgickkredilreservationerna till ca 373 milj. kr. Meden utsträckning i tiden av fullmakt skulle en närmare anslutning till de faktiska utbetalningarna kunna åstadkommasoch därmed etl snabbare nyttiggörande av de anvisade resurserna. Jagförordar därför att fullmakten utsträcks lill att gälla över femframförliggande budgetår samt att de samlade åtagandena förutom ingående ointecknadreservation får uppgå lill högst fyra gånger anslaget för det löpandebudgetåret. Dessa principer bör gälla såväl gåvor som krediter. Vid genomförande av de nämnda förslagenkommer behovet av skilda syslem för budgetering och programmering av kredit-resp. gåvoinsatser all bortfalla. Medlen under anslaget synes därför fr. o. m. nästa budgetår böra vara tillgängliga för gåvoreller krediter i den utsträckning som befinns ändamålsenligt med hänsyntill genomförandel av samarbelsprogrammen. Familjeplanering tillämpas numera av ettväxande antal . FN slår också oförhindrat att engagera sig på områdetoch ges ökande resurser för sin verksamhetbl.a. Det direkta svenska famil-jeplaneringsbislåndet kandärmed koncentreras till ett mindre antal länder än tidigare, huvudsakligenprogramländerna, där en fördjupning 1972:1 Bilaga 5 42 och breddning av de svenska insatserna inomhälsovårdsseklorn kan äga rum. anslår ökade resurser för denverksamhet som bedrivs av mternationella organisationer på detta område samlför forskning. Förfamiljeplaneringsinsatser har under innevarande budgetår beräknats totalt ca58 mUj. kr., varav sammanlagt ca 40 milj. kr. för bidrag till internationellaorganisationers verksamhet. Motsvarande belopp för /73 beräknasav SIDA komma att uppgå till 75 resp. 46 milj. kr. Ett betydande stöd lämnastill (W HO) för forskning och utbildning i fråga om den mänskliga fortplantningen.Projektet, som anmäldes i prop. 1971: 1 (bil.