prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — På grund av att arbetetmed pensionsansökningama fortlöpande ökat begärs medel för en kontoristuppgående till . Summan av posterna tUllönekostnader och omkostnader blir enligt anstaltens förslag (292 000+69 000). TiU uppbörd under anslaget skuUe sålunda tas (361 0001 000) . och medelsanvisningen på riksstaten ske med oförändrat . Sjömanspensionskommitlén,som tiUsattes för att se över formerna för den särskUda pensioneringenför sjöfolk och administrationen av denna, har avgivit betänkandetSjömanspension (SOU 1971: 30). Yttranden överbetänkandet har avgivits av , , ,statskontoret, försäkringsinspektionen, , ,, , Sjöbefäletspensionskassa (SPK), och . Gällande bestämmelser om sjöfolks pensionering Sedan är 1864 handhar HPAmed stöd av reglementen utfärdade åren 1864, 1939, 1944 och 1961 den särskildapensioneringen av sjöfolk. Pensioner enligt anstaltens samtliga reglementenutgår fortfarande. Prop.1972:1 BUaga 8 149 Pensionering enUgl reglemente ärbegränsad tiU manskap som antagits av redaren eller befälhavaren och förutrikes fart varit pämönstrat svenskt handelsfartyg.Befäl är således uteslutet. Sjömanspension tillkommer även utländsksjöman under föratsättning att denne från och med det kalenderår han uppnått50 ärs ålder oavbrutet varit mantalsskriven i . Rätt till sjömanspension inträder vid fyllda55 år om anställningstiden som manskap uppgår och iannat fall vid . För kvalificering räknas sjömannens hela manskapstid.Uppgår manskapstiden tUl 120 månader först efter det sjömannen fyllt , meninnan han uppnått inträder rätt tiU pension i och med att 120månader uppnåtts. Även manskapstid efter fyUda beaktas. Vid fyllda 60 årinträder rätt tiU pension för den som fullgjort mer än 72 manskapsmånader. Pensionens storlekberor på sjömannens manskapstid och pensions-givande lön. Med pensionsgivandelön förstås kontant lön för ordinarie arbetstidutan annat tillägg än tjänsleärstillägg. Sjömanspension enligt reglemente är temporär och upphör vidutgången av månaden närmast före den under vilken sjömannen fyller . Kommittén föreslåratt pension som skallavse sjömän i m an s k ap s s t äl Ining och att den skall kunna utgå som ett komplementinnan den aUmänna pensioneringen börjar vid . Segla-tionstiden underperioden skall vara avgörande för beräkningen av pensionens storlek. Genom att koncentrera pensionsrättentill manskap med lång seglationstid avser kommittén att sjömanspensioneringen kanförbehållas sådana kategorier som har påtagligt behov av ekonomiskt stöd idenna form. För att anses som långtidsseglare och därmed fä rätt tiU pensionställs, enligt kommitténs förslag, stora krav på kontinuerligtjänstgöring till sjöss frän och uppåt. För rätt tiU pension bör sålunda krävas, enligt kommitténs förslag,minst 120 seglationsmånader frän fyllda , varav minst 80 månaderfrån 40 ärs ålder. Kommittén erinrar här om alt det som allmän regel antagilsatt åtta seglationsmånader utgör full sysselsättning till sjöss.Kommittén framhåller vidare att manskap, särskilt vid högre ålder, inte säUan seglar som obehörigt befäl. Ävenom sjömanspensioneringen endast avser manskap bör sålunda hänsyn tas även tillbefälstiden. Vid avgörandet av frågan om är pensionsberältigadeller inte bör enUgt kommitténs uppfattning den totala seglationsliden efterfyllda beaktas. Andelen manskaps- och befälsmånader får då avgöra vilkenkategori vederbörande skall anses tillhöra i pensioneringshän- 1972:1 BUaga 8 150 Om inte enbart manskapstiden kan kvalificera förpension bör eventuellbefälslid få tUlgodoräknas om vederbörande efter seglat mer änhalva tiden som manskap. Detta får dock inte innebära att befälstiden beaktas även vid beräkning av pensionens storlek. Enligt nu gäUandepensionsreglemente äger utländska medborgaresom oavbrutet varit mantalsskrivna i rätt till sjömanspension. Kravet pämantalsskrivning har visat sig i realiteten uteslänga utländska sjömänfrån pensionsrätt. Kommittén anser därför att om utländsk vid uppnåddpensionsålder i fråga om seglationstid fyller de föreslagna kraven för rätttill pension, innebär detta att han ägnatstörre delen av sitt yrkesliv i högre ålder ål svensk sjöfart. Han hardärmed enligt kommittén visat sig ha haft stadigvarande anknytning till och bör således ha samma pensionsrätt som svenskasjömän. Det socialtbetingade syftet med sjömanspensioneringen innebär, enligt kommitténsuppfattning, att pensionen bör vara likaför alla oavsett arbetsinkomsten. Pensionsnivån bör därför anpassasefter det genomsnittliga inkomstläget för sjöfolk. Storleken av den pensionsom utgår vid viss ålder föresläs sålunda bU beroende endast av antaletmanskapsmånader. Maximipension utgår då till dem som tillhörtsjömansyrket under minst åtta seglationsmånader . Vid vilken nivåminimipensionen bör ligga är enavvägningsfråga. Även en sådan pension bör ha betydelse för försörjningenoch således inte vara för låg. En bestämd gräns mäste ocksä sättas för denkrets som skall fä pension och det är då, framhåller kommittén, oundvikligtall någon enstaka seglalionsmänad kan bli avgörande för rätten att få pension.Den som böriat lyfta pension vid bör enligt kommitténs förslag kunnapåräkna en årlig pension på fuU försörjningsnivå. Full pension vid bUrdärvid lägre men bör dock vara så pass hög alt den ger ett väsentligt bidragtill försörjningen. Enligt kommitténs uppfattning skall varoch en efter kunna välja den för honom lämpligaste pensionsåldernutan att det sammanlagda pensionsbeloppetunder pensionstiden nämnvärt påverkas. Kommittén föreslär därför att pensionenstiger med som pensionsuttaget uppskjuts intUl dessvederbörande fyller , vilket är något längre än de nuvarandereglemente stadgar. Liksom vidnuvarande pensionering får, enligt kommitténs förslag, manskapstid utgörapensionsunderlag så länge sjömannen seglar och till dess pension beviljas, docklängst intill . För att görasjömanspensionen värdebeständig föreslår kommittén vidare att pensionensätts i förhållande tiU det basbelopp som anges i 1 kap. 6 § lagen (1962: 381)om allmän försäkring. Syftet med kommitténs förslag länks bli förverkligat pä följande Prop.1972:1 BUaga 8 151 sätt.De 40 först fullgjorda manskapsmänadema ger ingen pension. För var och en av dedärpå följande mänadema utgår en viss procent av basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring, dvs. med p procent för varie månad fullgjord före , med2 p procent för var och en av de 80 först fullgjorda obligatoriska månadernaefter samt med 3 p procent för varje övrig månad. Procenttalet p sätts såatt den önskade pensionsnivån uppnäs. En ärspension pä ca . vidnuvarande levnadskostnadsnivå bedöms av kommittén ge full försörjning och skaUdärför utgä då pensionen börjar lyftas vid älder. Pension från ellerden senare tidpunkt dä rätt till pension inträtt, föresläs utgä med ett beloppför varie månad utöver de 40 först fullgjorda, som utgör av basbeloppetför månad fullgjord före 40 är, för månad tillhörande de 80 förstfullgjorda månaderna efter 40 är samt för månad därefter. Den sålunda beräknade sjömanspensionen bör dock enUgt kommittén maximeras till ett belopp motsvarandeett och ett halvt basbelopp. För kontinuitetens skull måste under enövergångstid pensionsräll kunna byggas upp, antingen enligt nu gällandereglemente eller enligt de nya regler som föreslås. Kvalificering bör dock intekunna ske enligt båda reglementenasamtidigt. Kvalificering för pension enligt nu varande reglemente börsåledes upphöra när det nya reglementet träder i kraft. Vid tillämpningen avdet nya reglementet måste dä beaktas ävenseglationslider före dess ikraftträdande. Var och en som är kvalificeradoch som uppnått föreskriven pensionsålder föreslås sålunda få rätt till pensionenligt det nya reglementet även om pension redan utgår från HPA. a. att all seglalion före 60 ärs ålder somfullgjorts innan pension enUgt det nya reglementet börjat utgä medräknas, alltså även sådan tid som inseglats sedanpension enligt äldre reglementen tillträtts. De som redan uppbär pension från HPA böremeUertid inte få större förmåner totalt sett än andra. Beräkningen av den nyapensionen bör därför göras så att den totala pensionsförmånen under hela pensionstidenblir i möjUgaste mån oberoende av om vederbörande tidigare uppbär pension frånHPA. När det av kommittén föreslagnareglementet börjat tUlämpas, bör samtliga som är kvalificerade för den nyapensionen bland pensionslagarna hos HPA utan särskild ansökan få sina äldrepensioner utbytta mot pensioner enligt de föreslagna bestämmelsema, om dettaär fördelaktigare. Med detta förslag blirdet nya pensionssystemet fuUt utbyggt redan frän starten. Eftersomsjömanspensioneringens samlade fonder visar stort överskott finnsekonomiska föratsättningar för alt reducera nivåskiUnaden meUan de olikapensionerings- 1972:1 BUaga 8 152 systemengenom att förbättra pensionsläget för dem som inte kan få pension enligt detnya reglementet och som fyllt när reglementet träder i kraft. Dessasjömän har inte samma möjUgheter som de yngre attgenom fortsatt seglalion anpassa sig till de nya kraven. En övergångsbestämmelseföreslås därför av kommittén för sjömän som fyller eller mer det årreglementet träder i kraft innebärande att de som har minst 80seglationsmånader ges pension enligt det nya reglementetsgrander. Pension enligt övergångsbestämmelsen fårersätta pension enligt äldre reglementen om det är förmånUgare för pensionstagaren.Även i de fall då 40 månader inte uppnås efter bör, enligt kommitténs uppfattning, pension utgå. I fråga om utländska sjömän anserkommittén att dessa bör få kvalificera sig för pension och kunna fäövergångspension på samma villkor som svenska sjömän. Förstärkning av manskapspensionerenligt och tidigare reglementen.Seglationstid ger en väsentUgtlägre pension än tid därefter. SärskUt låg är pensionen för månader fuUgjordaföre . Ju längre tiUbaka i tiden seglationen inträffade, destolägre blir pensionen. Kommittén föreslår därföratt pension enligt reglemente, avgifts- och tUläggspen-sionernasammantagna, ävensom pension enUgt 1864 och reglementen,förstärks och görs värdebeständig för manskap, som fyUer eUer mer underdet är det nya reglementet träder i kraft. Förstärkningen avses utgå till aUai nämnda åldrar, således även till dem som redan uppbär manskapspension.Pensionerna kan vara temporära eller livsvariga.Enligt reglemente skall alla ha fullgjort minst 36 seglationsmånader.De som har kortare seglationstid och endast kan emotse återbetalning av erlagdahyresavgifter omfattas inte av kommitténs förslag. Det förekommer alt manskap även kanredovisa viss lid som befäl. Sådan lid ger dem pensionsräll. Detpensionsbelopp som enligt förslaget skall höjas, kan således innehålla pensionför såväl befäls- som manskapslid.Avgörande är att vederbörande tillhör manskapsklassen. Med hänsyn tagentiU övriga ändamål bedömer kommittén fondema medge en höjning av den pension som utgår enligt1944 års reglemente, avgifts- ochtilläggspensionerna sammantagna, liksom tidigare reglementen. Den totalapensionen föreslås vidare värdesäkrad inte bara i den del pensionen utgårenligt reglemente utan även i dendel som kan utgå enligt reglemente. Kommittén pekar på att det finns ettantal ombordanstäUda som under sin seglationstid före är 1961 inte varinskrivna i sjömanshus och som därför fär pension endast efter 1961 ärsreglemente. Kommitténs förslag innebär inte någon pensionshöjning för derasdel, men 1972:1 BUaga 8 153 däremot att de får sin pension värdebesländig. Ett specialproblem är förenat med att ettmindre antal pensioner enligt reglemente är livsvariga. Dessa bör,framhåller kommittén, också komma iåtnjutande av pensionsförslärkningen, men det nya reglementets huvudregler ochövergångsregeln kan givetvis endast till-lämpas för beräkning avtemporär pension. Del kan länkas faU då en så beräknad temporär pensionframstår som förmånligare, totalt sett, än den äldre livsvariga pensionen inkl.förstärkning. I så fall bör etl utbyte kunna ske, dock endast om denpensionsberättigade medger det. Förstärkning av befälspensionerenligt och tidigare reglementen.I fräga om befäl måste beaktas att deras situation avviker från manskapets. När1961 års reglemente trädde i kraft innebar del en avveckling av befälets anslutningtill sjömanspensioneringen i HPA. För befälets del kvarstod endast de pensionsrätter de dessförinnanförvärvat enligt äldre reglemente. Det bör i detta sammanhang beaktas,framhåller kommittén, att både befäls- och manskapstid ligger till grand förde pensioner som ges inom befälsklassen lika väl som inom manskapsklassen. En förstärkning av pensioner bör därförkunna ske även inom befälsklassen. Befälet stod visserligen kvar i HPA lillår 1961, men långt hade en särskild befälspensionering införts.Redan från är 1938 bar flertalet befäl kunnat bygga upp sin speciellapensionsrätt. Endast vissa mindre grapper har anslutits . I åtskilligafall har för övrigt även anställningstider beaktats. Endastanställningstid frän räknas. Det innebär i stort sett all befälfödda eller senare har möjligheter altvinna full pension i SPK. Där är emellertid pensionsåldern högre än hosHPA. Befäl fär HPA-pension från ochnågra år senare lUldelas de normalt en väsentligt större pension frånSPK, Det innebär att de då fär livsvarig pension från två håU. Även bland befälkan urskiljas en grapp som är sämre ställd i pensionshänseende än övriga. Beaktas de förmåner pensioneringeni SPK ger framstår även här de äldsta som minst gynnade. Åldersgränsen liggerdock väsentligt högre. Kommittén föreslår att pensionsförslärkningen begränsaslill dem som fyllt det år då det nya pensionssystemet träder i kraft.Pensionsförstärkning kommer således endast all utgå till sådant befäl som redanuppnått pensionsåldern. De representerar dock ganska många årsklasser eftersompensionen är Uvs-varig. Eftersom detföreslagna pensionsreglementel liksom reglemente endast avsermanskap, kan den i det föregående beskrivna över-gängsregeln inte tillämpas på dem som fär befälspension fränHPA, 1972:1 BUaga 8 KommunUationsdepartementet 154 bortsettfrån det fåtal som haft så lång seglationstid som manskap att de fyller degivna kvalificeringsreglerna. Frånsett dessa undantagsfall kan, enligt kommitténs mening, för befäl endastpensionsförstärkningen komma ifråga. Det är emellertid frän olika synpunkterönskvärt att denna pensionering snabbt avvecklas. Kommittén föreslår därför,att som kan antas få pension i befälsklass får byta ut sin pensionsrättefter ansö-k.in från det att han erhöll underrättelse om dennarättig-hel mot ett kontant utbetalt kapitalbelopp under föratsättning att haninte fyUt och har god hälsa, eller mot ell fondkapital alt överförastill SPK för förbättring av hans pensionsräll där under föratsättning att haninte fyllt och att SPK lämnar sitt medgivande. Enligtövergångsbestämmelserna till 1961 ärs reglemente krävs för återbetalning av erlagda hyresavgifterföre pensionsåldern att vederbörande dokumenterat sig som befäl genom sinbefattning under de senaste tolv månadernas seglalion. En friare bedömning ärönskvärd för att få en snabb avveckling. Kommittén föreslår därför att dennarätt till förtidsåterbetalning skaU tillkomma den som kan antas bli hänfördtill befälsklass vid en återbetalning först efter uppnådd pensionsålder. Samordning av sjömanspensionmed andra utgående förminer. Kommittén har i sitt förslag gåttigenom de förmåner av olika slag som ryms inom lagen om allmän försäkring ochlagen om yrkesskadeförsäkring. Flertalet av dessa förmåner är av sådan naturalt de bör kunna utgå till en sjö-manspensionstagareutan att dennes sjömanspension påverkas. Endast förtidspension från folkpensioneringen och tilläggspensioneringen samt livräntatiU skadad från yrkesskadeförsäkringen behöver, enligt kommitténs uppfattning,bedömas särskilt. En lämplig avvägning finner kommitténkunna nås genom samordningsregler som gårut på att sjömanspensionen minskas med aUmän pension i form av förtidspension (sjukbidrag) och livränta från yrkesskadeförsäkringen i den mån sammanlagda beloppenöverstiger högsta sjömanspension som utgår från och med , varvidsjömanspensionen dock alllid skaU utgå medminst en tredjedel. Inkomslprövade förmåner och tiUägg beaktas däremot inte idetta sammanhang. Det finns, framhåller kommittén,anledning att uppmärksamma den speciellasituationen för dem som väntat liU med att ta ut sjömanspension.De fär då en ärspension som till pensionsperiodens utgång ger ungefär sammapensionssumma som de skulle fått om de börjat lyfta pension från ålder.Den del av pensionen som ligger över60-årsnivån har en speciell karaktär. Den kan sägas vara utbetalningsteknisktbetingad och är oberoende av försörjningssynpunkter. En rimlig lösningbör, enligt kommittén, vara att vid samordningen Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUiationsdepartementet 155 räknamed det pensionsbelopp som skulle utgått vid 60 är och dra delta från detfaktiska, högre pensionsbeloppet. Det bör liU sist observeras att ensjömanspensionstagare kan uppbära förmåner från utiandet. Får hanförtidspension enligt svensk lag, blir eventuella utiändska förmåner avjämförUg art beaktade om han inte är bosatt i . Är han bosatt i det på den utiändske förmånsgivaren att ta ställning. Utländskyrkesskadelivränta jämställs aUtid medsvensk vid tUlämpningen av samordningsreglerna. Även bland pensionstagare,som inte har förtidspension eller svensklivränta, kan finnas sädana som har exempelvis livränta efter yrkesskada vid anstäUning utomlands, till sjösseller i land. Sädana förmåner bör beaktas och behandlas som svenska isamordningshänseende. Antalet fall torde dock bli litet, eftersomsjömanspensionen föratsätter attvederbörande, svensk eller utlänning, varit knuten till den svenska handelsflottanen större del av sitt arbetsliv i högre ålder. Det är inte heller uteslutet atten del skulle kunna ha sjömanspension även från annat land. En sådan pensionfår då antas vara grandad på tjänstgöring underandra tider än de som legal till grand för den svenska sjömanspensionen.Den utländska pensionen kan i så fall betraktas som ett komplement lill densvenska, som måste vara relativt låg och bör förbli orubbad. Sjömanspensioneringsfonderna och derasbehållning.Hyresavgifts- och lilläggspensionsfondernasvarar för pensioner och återbetalning av erlagda hyresavgifter enUgt 1944 årsreglemente. Frän tilläggspensionsfonden bestrids även kostnadema för frivilligapensioner enligt 1944 ärs reglemente och för pensioner enligt 1864 och reglementen. Ränteinkomstema är numerade enda medel som tillförs dessafonder. Sjömanspensionsfonden svarar för pensioner enligt 1961 årsreglemente. Denna fond tillförs utöver sina ränteinkomster även inflytande redareavgifter sedan medelavdelats för att läcka ad-ministralionskostnadema för HPA. Pensionsulbelalningarnabar uppgått till belopp något understigande de inkomster redareavgifterna gett. Fondernahar därför sammantagna fått avsevärda förstärkningar och deras sammanlagdabehållning har ökat snabbt. Fondernas utveckling framgår av följande tablå. 30.6 i milj. kr. 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 125,1 131,3 137,8 145.3 153,2 161,9 170,9 Fonderna sammantagna beräknas av kommittén fortsätta alt öka Prop.1972:1 BUaga 8 156 nu gällande pensionsbeslämmelserbestår. Med anledning avpensionsulbetalningamas utveckling och underföratsättning av oförändrade inkomster av redare-avgifter beräknas fondernasstäUning vara följande (milj. Om nuvarande reglementebestår ännu torde de samlade fonderna öka ytterligare meduppskattningsvis ca 10 milj.kr. och deras behållning såledesbli i runt tal 195 mUj.kr. skulle pensionsförpliktelserna enligt1961 års reglemente och deras kapitaUserade värde inte växa i tUlnärmelsevissamma mån. Utöver nämndapensionsfonder har pensionsanstalten tre mindre fonder för särskilda ändamål. Kostnaderna för p e n s i o n s f ör p 1 i k t e 1 s e r och pensionsförstärkningar.De samlade fonderna ger utöver en betryggande täckning för framtidapensionsförpliklelser enligt 1944 och reglementen ett stort överskott.Det motsvarar vid beräkningsräntan ett kapital av 81,9 milj.kr. den 1januari 1972. Även den av kommittén föreslagna höjningen av pension, som utgårenligt reglemente, avgifts- och tilläggspensionerna sammantagna, ochäldre reglementen, kostnaderna för värdebeständigheten ochöver-gångspensionema, ryms inom den ram fondernas tillgångar sätter. Disposition av fonderna. Fondmedlen beräknas bli disponeradepå sätt som framgår av följande tablå. Kapitalvärden den milj. kr. Pensionsförpliktelser enligt 1944 och 1961 ärs Fondernas behållning den1 beräknas som nämnts uppgå lill 185 milj.kr. blir disponerade föreligger ett överskott av 13,4 milj.kr.överskottet är emellertid i realiteten större. Kapitalbehoven för pensionsutbetalningarnahar nämligen beräknats med en räntefot av medan fondernas ränteavkaslningkan emotses bli högre än . överräntan beräknas motsvara ett kapital av 9,5milj. Överskottet blir därmed reellt sett Prop.1972:1 BUaga 8 157 22,9milj. och kan tjänstgöra som en stödfond för sjömanspensioneringen och då närmast för den nyapensioneringen. Motiven för denhittillsvarande uppdelningen av fondkapitalet pä tre skilda fonder, tilläggspensions-,hyresavgifts- och sjömanspensionsfonden upphör i och med att ett nyttreglemente med föreslagen disposition av medlen börjar gälla. Fonderna bör däenligt kommitténs uppfattning föras samman till en och samma fond. Någotavskiljande av del överskott som kanberäknas tjänstgöra som stödfond för den nya pensioneringen bör inteske. Pensionsanstalten har, som redan nämnts,däratöver tre mindre fonder. har en av dem, nämligenförvallningskoslnadsfon-den, endast i obetydlig män fyllt sitt ändamål. Den börenUgt kommittén upphöra och dess medelföras lill pensionsfonden. Den nya pensioneringen.Det är givet att kostnaderna för ensjömanspensionering pä blir beroende av hur manskapsbemanningen,dvs. den givna personkretsen, kommer att ändras lill sin omfattning. När rätten till pension, såsom föreslåsav kommittén, blir koncentrerad tiU en begränsad krets avlångtidsseglare kan en ändring i seglationsvanorna bli en faktor som fåravgörande betydelse för kostnadsutvecklingeninom ett pensionssystem. Detta innebär, enligt kommittén, att det är svårt attgöra en långtidsbedömning, vUket medför att sjömanspensioneringenbehöver omprövas med relativt korta tidsintervall. Administrationen av s j ö m a n s p e n s i o n e r i nge n har alltsedan pensioneringens tillkomst skötts av HPA. Verkställande organär enligt anstaltens instraktion (1969: 699) en direktion med fyra av Kungl.Maj:t utsedda ledamöter jämte anstaltens direktör. Hos anstalten finns förutomdirektören f. n. fyra anställda. Anstaltens uppgifterbestår väsentiigen i behandling av pensionsansökningar och utbetalning avpensioner. Debitering och uppbörd av redareavgifter handhas numera av riksförsäkringsverketenligt lagen (1961:300,ändrad senast 1971:93) om redareavgift för sjöfolks pensionering. Anstaltens fondmedel förvaltas av statskontorets fondbyrå. Ett omfattande arbete i samband medsjömanspensioneringen består i fortlöpande registrering av bl. a. sjötid ochpensionsgmndande lön och sammanställning avdylika uppgifter i sjötjänstutdrag vid aktuella pensionsfall. Detta arbete, som tidigare utförts vid sjömanshusen,vilar numera på det centralasjömansregistret vid sjömansförmedlingen i . Kommittén harenligt sina direktiv undersökt hur den administrativa verksamheten vidsjömanspensioneringen skall kunna förenklas. Ett nytt syslem fördebitering och uppbörd av redareavgiften är genomfört i enlighet med ell av kommittén tidigare framlagtförslag (stencil K 1968: 6). Genom att avgiften samordnats med redaréavgiftenliU 1972:1 BUaga 8 158 sjuk-och yrkesskadeförsäkringarna har såväl debiteringen som uppbörden blivitmycket enkel och de administrativa kostnaderna av mycket blygsam omfattning. Sjömanspensioneringenkräver fortlöpande insamling av uppgifter om sjömännens ombordanställningar.