prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — I diagram 4 redovisasinvesteringsutvecklingen för de tyngst vägande industribranscherna.Branschernas uppgifter har schablonmässigt korrigerats påsamma sätt som ovan angivils för industrin som helhet. Inom järn- ochstålverken minskade investeringarna efter ökningar . Av enkäluppgiflerna att döma är en vändning uppåt att väntaunder 1972. Investeringarna inom verkstadsindustrin som ökat kraftigt sedan1968 väntas fortsätta all öka . Uppgången tycks dock bli något Bil.1 Preliminär nationalbudget 165 måttligare än de närmast föregående årens.Investeringsverksamheten inom massa- och pappersindustrin ökade kraftigt undermitten av 60-lalel och den nivå som uppnåddes 1968 tycks med undantag för vissasmärre fluktuationer ha bibehållits . tycksinvesteringarna ha ökat något medan en viss minskning nu synes trolig under1972. För industrin i övrigt har investeringsulvecklingen varit ganskaodramatisk . Den minskande investeringsnivån undersåväl 1970 som 1971 tycks 1972 förbylas i en svag uppgång. Handel m. m. Till grund förberäkningarna över byggnadsinvesteringarna i fristående lokaler! under 1971och 1972 ligger dels en insamlad enkät avseende faktiska ochplanerade investeringar inom varuhandel, bank- och försäkringsföretag och delsen konstruktion baserad på uppgifter över totala kostnader för påbörjadebyggnadsprojekt. De totalabyggnadsinvesteringarna minskade enligt preliminära beräkningar med 6,5 o/omellan 1970 och 1971. Investeringarna i frislående lokaler minskade härvid med9,5 o/o medan investeringarna i butikslokaler i bostadshus, vilkaberäkningstekniskl följer investeringsulvecklingen för flerfamiljshus,minskade med 4 o/o. Investeringsnedgången vad gäller fristående lokaler kanhelt förklaras av en mycket låg igångsättning till följd av att den25-procentiga invesleringsavgiften infördes under 1970minskade påbörjade byggnadsprojekt med 20 o/o i volym jämfört med årsnivå. Under våren 1971beviljades dispens från investeringsavgiften för etl flertal byggnadsprojektinnan den slutiigen upphörde . Med utgångspunkt från uppgifterangående påbörjade byggnadsprojekt samt beviljade igängsältningslillslånd framt. o. m. beräknas den totala igångsättningen ha ökat med 60o/o i volym jämfört med nivå. En myckel stor del av den totala igångsättningenutgjordes av s. k. stora byggnadsprojekt, dvs. projekt med byggnadstider somväsentligen överstiger den genomsnittliga för byggnadsprojekt inom gruppenhandel m. m. har i investeringsberäkningarna räknats med en minskningi igångsättningen med 15 o/o jämfört med höga nivå. a. på etl anlagande om en jämfört normal andel storabyggnadsprojekt. Främst till följd av den höga igångsättningen under 1971beräknas investeringama i fristående lokaler öka med 20 o/o i volym 1 Byggnadsinvesteringarnainom gruppen handel m. m. beslår till 4/5 av investeringar i fristående lokaleroch till resterande del av butikslokaler i bostadshus. Med investeringar ifristående lokaler avses investeringar i varuhandel, bank- ochförsäkringsverksamhet, teatrar, biografer, hotell, restauranger,lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 166 Totalt inklusiveinvesteringar i butikslokaler i bostadshus har investeringsökningen beräknatstill 17 o/q. Med utgångspunkt från denovan nämnda handelsenkäten har maskininvesleringarna beräknats minska med 7o/o i volym jämfört med . Planerna anger en ökadinvesteringsaktivitet. I beräkningarna har bl. a. mot bakgrund av de storabyggnadsinvesteringarna samt med hänsyn till investeringsavdragetantagits all maskininvesleringarna kommer att öka med 10 o/o mellan 1971 och 1972. De totala byggnads- ochmaskininvesleringarna inom gruppen handel m. m. minskade således med 6,5 o/o ivolym 1971 jämfört med . 1972 resulterar ovan redovisade beräkningar i en ökning på 14 o/o jämfört med nivå. De totala investeringarnai handelsflottan, dvs. inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varvminus neltoutförsd av begagnade fartyg, uppgick enligt nu föreliggandeberäkningar till 560 milj. kr. 1971 en ökning med drygt 150 o/o jämfört med1970 års nivå. Denna kraftiga uppgång förklaras dels av en kraftigleveransökning från svenska varv, dels av att utförseln av begagnade fartyg varbetydligt lägre än . Beräkningama överinvesteringarna i nybyggda fartyg bygger dels på en i oktober 1971insamlad varvsenkät, dels på en insamlad enkät från ett urval svenskaredare avseende deras fartygsbeställningar hos utländska varv. Enligt dessaenkäter kommer leveransvärdel av nybyggda fartyg från svenska och utländskavarv att i det närmaste fördubblas jämfört med årsleveransvärde. Exporten av begagnade fartyg har på basis av myckel osäkrakalkyler antagits bli oförändrad . Utifrån ovan redovisadeberäkningar skulle således de totala investeringarna i handelsflottan öka mednärmare 100 o/o i volym 1972 jämfört med . De totala statligainvesteringarna ökade med ca 5 o/o i volym 1969 1970. De statiigabyggnadsinvesteringarna minskade härvidlag med ca 4 o/o medan maskininvesteringarnaökade med inte mindre än 17,5 o/o. Minskningen av byggnadsinvesteringarnahärrör både från de statliga affärsverken och de statiiga bolagen. För destatiiga myndigheternas byggnadsinvesteringar redovisas en svag volymökning.Däremot expanderade såväl affärsverkens som bolagens maskininves-teringarkraftigt medan myndigheternas maskininvesteringar minskade nå.aot. Under loppet av1971 kunde en alltmer oroande utveckling av arbetslösheten iakttas kanske framförallt inom byggnads- och anläggningsverksamheten men även inomtillverkningsindustrin. För att stävja dennautveckling vidtogs en rad stimulansåtgärder under sommaren och hösten 1971.Till en del fick dessa åtgärder formen av tidigare-läggning och utökning av denstatiiga investeringsverksamheten. ochjuli 1971 beslöts således om viss tidigardäggning av statliga industribestäUningar.Vidare beslöts om tidigardäggning och utvidgning av byggnadsarbeten inomramen för såväl allmänna faslighelsfonden som för försvarets faslighetsfond.Dessutom tidigardades byggnadsarbeten inomvissa affärsdrivande verk, framför allt inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde (, postverket, SJ). utökades ramen förberedskapsarbeten framför allt inom det icke-ordina-rie vägbyggandet. Ytterligare beslut om utökning av den statiiga byggnadsverksamhetenkom och avsåg arbeten inom såväl myndighets-som affärsverkssektorn. Det är något vanskligt att försöka beräkna hurstor effekt de vidtagna stimulansåtgärderna har haft och kommer all få på denstatliga investeringsverksamheten. Det är bl. a. något oklart hur snabbt debeslutade lidigardäggningarna och utökningarnakunnat ske. Oklart är vidare i vilken takt den utökade byggnadsverksamhetenkan bedrivas. I nedanstående tablå redovisas dock resultatet av vissaschablonmässiga kalkyler över åtgärdernas inverkan på de statiigabyggnadsinvesteringarna. Osäkerheten i dessa kalkyler måste dock understrykas. Byggnads- och anläggningsverksamhet inom därav som följd av stimulansåtgärder därav som följd av stimulansåtgärder Statliga affärsverk Statliga myndigheter -2,5 0,0 -F2 + 5 TUl grund för denedan redovisade beräkningarna över den statliga investeringsverksamheten ligger lUl stordel insamlade enkäter från statligaaffärsverk och myndigheter. Enkäterna insamladesi , varför de enskUda verkens och myndigheternas egna bedömningar av effekterna avde vidtagna stimulansåtgärderna redan finns inkluderade i de lämnadeenkätsvaren. Utifrån dettaenkätmaterial beräknas de statliga byggnadsinvesteringarna ha ökat med ca2 o/o en ökning som helt härrör från de statliga bolagen. Destatliga affärsverkens byggnadsinvesteringar,som minskade kraftigt , synes ha 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 168 fortsatt alt minska, även om minskningstaklenblev betydligt lägre. Del synes framför allt vara televerketsbyggnadsinvesteringar som blivit lägre än . Även statensjärnvägars byggnadsinvesteringar fortsatte dock att minska medanvattenfaUsverkets uppvisar en fortsatt expansion. De statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar, som framför allt omfattar arbeten inom ramen förallmänna fastig-helsfonden och försvarets fastighetsfond, synes ha varitungefär oförändrade . Trots den utökning av deticke-ordinarie vägbyggandet som skett minskade de statliga väginvesteringarna.Även byggnadsarbeten inom försvarels faslighetsfond synes ha blivit lägre under1971 än . Byggnadsarbeten inom allmänna faslighets-fonden fortsattedock alt expandera. De totala statligamaskininvesteringarna beräknas ha ökat med ca 8,5 o/o i volym meUan 1970 och1971. De statiiga myndigheternas ma-skininvesleringar minskade härvidlag. Inomde statliga affärsverken var del framför allt och vattenfaUsverketsmaskininvesteringar som fortsatte att öka. De totala statiigainvesteringarna skulle härmed ha ökat med ca 5 o/o i volym 19701971, dvs. istort sett i samma takt som året innan. väntasemellertid de statiiga investeringarna komma att öka i en något snabbare takt(ca 6 "/o) inte minst beroende på att en stor del av effekterna av destimulansåtgärder som vidtogs kan väntas falla påframför allt . De statligabyggnadsinvesteringarna väntas således komma att öka med alt ca 16 o/o i volym19711972 efter alt året innan endast ha ökat med ca 2 o/o. Denna kraftigaökning väntas komma från såväl de statliga affärsverken (en ökning med 11 o/o ivolym) som från de statliga myndigheterna (en ökning med 18 o/o i volym). Investeringsökningen inomaffärsverken väntas i första hand härröra från en utökad byggnadsverksamhetinom , vars byggnadsinvesteringar har minskat under de tvåföregående åren. Inom vattenfallsverket förutses en fortsatt utökning avbyggnadsinvesteringarna om än i måttlig takt. Statens järnvägarsbyggnadsinvesteringar väntas däremot minska ytterligare. Inom myndighelsseklornförutses en utökad byggnadsverksamhet inom såväl allmänna fastighetsfonden sominom försvarels fastighelsfond. Expansionen av myndigheternas byggnadsinvesteringaremanerar dock i huvudsak från ett kraftigt utökat icke-ordinarie vägbyggande.Den utökning av del icke-ordinarie vägbyggandel, som beslöts om under hösten1971, väntas nämligen få full effekt först . De statiigamaskininvesleringarna väntas däremot komma att minska efter alt haökat kraftigt under de två föregående åren. Minskningen avmaskininvesleringarna väntas härröra från både affärsverken och de statligabolagen. Inom affärsverken är det framför allt 1 Preliminär nationalbudget 169 som väntas minska efter att ha ökatunder de föregående åren. Däremot förutses en viss ökning avmaskininvesteringarna hos både vattenfallsverket och . De definitiva beräkningaröver den kommunala investeringsverksamheten , som föreligger,avviker i betydande utsträckning från vad som angavs så sent som i oktober1971. Del kan därför finnas anledning att något mer utförligt än vad som ärbrukligt i en nationalbudget kommentera utfallet bakåt i liden. TiU konjunkturinstitutetshöslrapport redovisade nationalräkenskaperna en volymökning av de totalakommunala investeringarna 19691970 på ca 5 o/o. Till föreliggande nationalbudgetredovisas en volymökning på ca 10 o/o varvid byggnadsinvesteringarna redovisasha ökat och maskininvesleringarna med inte mindre än 24,5 o/o. Det kan vara lämpligt attvid denna återblick koncentrera uppmärksamheten på de kommunala myndigheternasoch affärsverkens investeringar och bortse från investeringsverksamheten inomde kommunägda bolagen och stiftelserna. a. har revideringen just skett påmyndighetssidan och dessutom kan utvecklingen då knytas samman medbl. a. finansieUa uppgifter samt med kommunernas egna investeringsplaner. (Investeringsulvecklingen inom de kommunägda bolagen och stiftelsernakommenteras senare i texten.) De kommunalamyndigheternas och affärsverkens sammanlagda investeringar uppges ha ökat medca 6,5 o/o i volym 19691970. Ökningstakten är visserligen lägre än vad somnormalt rådde men framstår ändå bl. a. mot bakgrund av den dårådande kredilåt-slramningen och mot bakgmnd av kommunernas egnainvesteringsplaner som närmast häpnandsväckande. I diagram 5 redovisaskommunernas successiva investeringsplaner . I diagrammet har äveninlagts en "normal" revideringslinje (streckad linje). Kommunernasegna planer angav en invesleringsökning 19691970 på ca 5 o/o ivolym. Som framgår av diagrammet uppreviderades dessa planer både ochseptember 1970. Kommunernas likvida medel minskade visseriigen relativt kraftigtunder som upplåningen var förhållandevis låg.Så sent som synes dock kommunerna inte ha varitsärskilt oroade eller besvärade av kreditåtstramningen (jämför upprevideringenmeUan i diagrammet). Under loppet av andra halvåret 1970fortsatte emellertid likviditeten att försämras som upplåningen ävenunder tredje kvartalet synes ha varit mycket låg. Först i detta läge syneskommunerna ha blivit oroade över den finansiella situationen och misströstat ommöjUghetema alt genomföra det fastställda investeringsprogrammet 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 170 Enkätvärdenför priraärkommunenias oeh landstingens investeringar 1970 samt motsvarandegenomsnitt för perioden 19621969 Kommunemas planer för år t t 1har satts till 100 ----- Enkätvärden ärs investeringar I_J \ I I I I t1 t t t t + 1 t-1-1 Källor: ochkonjunkturinstitutet. (jämför den mycket kraftiga nedrevideringenmellan ). Upplåningen, som under årets tre förstakvartal synes ha varit förhållandevis låg, tycks under årets sista månader hablivit re-kordslor. Det är dock svårt att föreställa sig, alt effekterna påinvesteringsvolymen av denna finansiella förstärkning skulle bli så omedelbar,som diagrammet utvisar (jämför upprevideringen mellan novemberplanerna ocb detfaktiska utfallet). Man får nog tyvärr konstatera, all kvaliteten påuppgifterna över de kommunala investeringarna och investeringsplanerna inte ärav sådan beskaffenhet alt några mer säkra slutsatser om förloppet kan dras. Deltorde dock vara rimligt att räkna med att investeringsprogramgenomfördes med ett "nödrop". Mot den bakgmnden framstår också deplaner investeringar, som kommunerna lämnat, som förståeliga. Förförsta gången redovisas nämligen planer på enminskad investeringsverksamhet. I jämförelse med de lågaplaner som kommunerna lämnat , ,innebär de planer, som redovisas i enkät i november1971, och som ligger tUl gmnd för de nu aktuella beräkningarna, en ytterligareneddragning. (En mycket stark reservation måste dock här göras, då kvalitetenpå enkäten synes ha värk ovanligt låg.) De borgerligaprimärkommunema uppger nu en förväntad investeringsminskning vad 1 Preliminär nationalbudget 171 gäller byggnadsinvesteringarna på ca 16 o/o ivolym 19701971. Landstingen uppvisar däremot planer på en ökning av sinabyggnadsinvesteringar med ca 9 o/q. Förden kommunala myndighetssektorn totalt innebär delta en volymminskning mednästan 12 o/o mellan 1970 och Del finns emellertidstarka skäl, som talar för att kommunerna i relativt hög grad har underskattat1971 års investeringsutfall. a. framgår av diagram 5 (streckad linje)synes kommunerna regelmässigt underskatta del faktiskautfallet. beslös att statsbidragen till kommunalaberedskapsarbeten skulle höjas från normalt 33 o/o till 75 o/o för arbeten sompåbörjas och avslutas den 1 november 1971den En viss möjlighet tillförlängning av perioden antyddes dock. Medelsramen för statsbidragen tUlkommunerna väntas härigenom öka med ca 500 milj. kr. Vidare harstatsbidragsprocenten till kommunala reningsverk m. m. höjts för samma period.Man torde kunna räkna med att en del av dessa medel kommer att utbetalas redanunder 1971, vilket skulle medföra en finansiell förstärkning tiU kommunerna.Mot denna bakgrund har enkätens uppgifter uppjusterals med ca 4 procentenhetertill en anlagen volymminskning med knappt 8 o/o . Vad gäller de kommunalamyndigheternas maskininvesteringar visar enkäten på en volymminskning på ca 12o/o en investeringsulveckling som i föreliggandeberäkningar också har anlagils komma alt motsvara del faktiska utfallet. I de kommunalainvesteringarna ingår även investeringsverksamheten inom de kommunägda bolagenoch stiftelserna. Som framgår av tabell 7 har investeringarna inom dessa bolagökat i mycket snabb takt . Av tabellen framgår vidareatt den kraftiga expansionen plötsligt bröts åtminstone vadgäller byggnadsinvesteringarna. Informationen om de kommunala bolagens investeringarär något knapphändig men del vill synas som om kommunerna successivt överlåteralltmer av sin investeringsverksamhet lill sina egna bolag. a. tordekreditåtstramningen 19691970 ha påskyndat denna De kommunalabolagens och stiftelsernas investeringar exkl. bostäder 19661972 kr., löpande priser 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Byggnader ochanläggningar 107 138 170 372 676 455 808 Maskiner och apparater 46 158 84 79 118 145 194 Totalt 153 296 254 451 794 600 1002 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 172 Dessa kommunala bolag bUdas ofta föratt bygga ett speciellt projekt centrumbebyggelse, hotell m. m. är färdigbyggt upphör i stort sett bolagets investeringsverksamhet.Över hälften av bolagens investeringar avser just sådan fastighetsförvaltning.Den markanta nedgången av investeringarna får därför främst ses motbakgrund av investeringsavgiflens införande . Tillsammans medinvesteringarna inom de kyrkliga kommunerna beräknas de totala kommunalainvesteringarna ha minskal med ca 11 o/o i volym 19701971 varvidbyggnadsinvesteringarna beräknas ha minskat med ca 11,5 o/o ochmaskininvesleringarna med ca 7,5 o/o. Den stadiga ökning av de kommunalainvesteringarna som skett skulle härmed ha brutits enutveckling som torde få ses som en följd av kvardröjande effekter av den hårdakreditålstramningen . I den tidigare nämndaenkäten redovisas även kommunernas egna investeringsplaner för1972. Kommunernas egna planer pekar mot en volymminskning med knappt 4 o/o vadgäUer byggnadsinvesteringarna (jämför tabell 8). Den planerade minskningengäller såväl primärkommuner som landsting. Liksom fallet var med investeringsplanerhar det här antagUs alt kommunerna underskattat del faktiskainvesteringsutfallet. De höjda statsbidragen tUl kommunala beredskapsarbetenoch reningsverk kan väntas medföra en relativt betydande finansiellförstärkning. Såsom framgår av kapitel VIII och IX väntas också kommunernasfinansiella sparande förbättras högst Tabell VU: 8. Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar19631972 (-2) (-12) (-4) »Planerna beräknade somkvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätårets utfall. Förplanförändringen 19711972 har använts det prognoserade utfallet . Anm. Uppgiftema inom parentes är prognoserade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. 1 preliminär nationalbudget 173 Del har därför här kalkylerats med att de kommunala myndigheternasoch affärsverkens byggnadsinvesteringar kommeratt öka med ca 2 o/o i volym 19711972 (jämför tabell 8). De kommunala myndigheternas ochaffärsverkens planer vad gäller 1972 årsmaskininvesteringar pekar mot en volymminskning med ca 4 o/o . Av tabell 8 framgår dockalt kommunerna nästan regelbundet i november året innan underskattarsina maskininvesteringar. Den förbättrade finansiella situationen, som ovanhar omnämnts, kan väntas medföra enuppdragning av kommunernas maskininköp. Kommunernas egna planer hardärför uppjusterals med 12 procentenhetertill en anlagen ökningslakt på ca 8 o/o i volym. De kommunalabolagens och stiftelsernas investeringar, som synes ha minskat högst väsentiigt mellan 1970 och1971, väntas enligt en i november 1971insamlad enkät åter expandera . InvesteringsaVr giftenssuccessiva avveckling torde ha medfört ett relativt stortpåbörjande inom sektorn fastighetsförvaltning. Till följd av de långabyggnadstider som karakteriserar dessa projekt torde effekten härav i investeringsbänseende falla påframför allt 1972. Även byggnadsinvesteringarna inom bolagens övrigaverksamhetsområden hamnar, kommunikationer, näringsliv m.m. planeras emellertid komma att öka i enmycket betydande utsträckning. De kommunala bolagenis maskininvesteringarväntas fortsätta att expandera. Då osäkerheten om realismen i bolagens planerär stor har här valls att använda bolagens egnaupgifter (jämför tabell 7). Den härav betingade osäkerheten i prognosernaöver den kommunala investeringsverksamheten måste emellertidunderstrykas. De totala kommunala investeringarna skullesåledes ånyo komma att öka (med drygt 6,5o/o i volym) efter den kraftiga minskningen året innan. Härvid beräknasbyggnadsinvesteringarna komma att öka med ca 6 o/o och maskininvesteringarnamed ca 11 o/o. 1970 och 1971 kännetecknas somframgår av diagram 6 av en starkt dramatisklagerutveckling inom industrin med en massiv lageruppbyggnad och endärpå följande kraftig uppbromsning aV lagerinvesteringarnaunder 1971. Ökningen av lagerinvesteringarna med ca 2 1/2miljard kr. priser följdes av en ungefär Uka kraftigminskning av lagerinvesteringarna således ell omslag på ca 5 miljarder. Ökningen av industrins lagerinvesteringar 19691970 motsvarar ca 1 1/2o/o av bmttonationalprodukten och minskningen 19701971 varförhållandevis lika bety dande. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen - Totalt (exkl. bränslen) -400'- 1962 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Källor: ochkonjunkturinstitutet. 1 Preliminär nationalbudget 175 Som också framgår avdiagram 6 var lagersvängningarna inom in duslrin i samband medkonjunkturavmatlningen 19661967 inte all. Minskningen avlagerinvesteringarna lill 196) stannade vid knappt 1 1/2 miljard kr.och följde efter en nedgång med knappt 1/2 miljard lill 1966. Ser manutvecklingen budgetårsvis i stället för kalenderårsvis är lagersvängningarnanågot kraftigare mellan de olika åren under perioden 19651967.Lagerinvesteringarna ökade sålunda med ca 300 milj. kr. från /65till 1965/66 och minskade med närmare 1,7 miljarder /66 till 1966/67 således etl omslag på nära . all jämföra med ovannämnda 5miljarder kr. 19691971, allt mätt priser. Ser man till utvecklingen19691971 kulminerade lageruppbyggnaden , då man kannotera en markant lopp framför allt för råvarulagren. bromsades tillväxten av lagren av råvaror och varor i arbete uppkraftigt, medan ökningen av färdigvarulagren fortsatte att växa fram t. o. m.första halvåret 1971. Färdigvarulagrens tillväxt synes dock ha dämpats kraftigtunder jämsides med en nedragning av industriproduktionen.Samtidigt tycks en betydande minskning av råvarulagren ha skett. Sammantagetinnebär denna utveckling ungefär en halvering av lagerökningen jämfört med och för hela 1971 skullelagerökningen därmed stanna vid ca 1 1/. att jämföra med drygt 4miljarder således som redan nämnts en minskning av lagerinvesteringarnamed 2 1/. Lagerökningen under 1969och 1970 gällde främst verkstadsindustrin. Sålunda hänförde sig då ca 3/4 avuppbyggnaden av lagren av råvaror och varor i arbete lill denna industri. Underförsta svarade emellertid skogsindustrierna för över hälften avindustrins totala lagerökning framför allt dominerade deras andel avråvarulagrens tillväxt, men en markant ökning skedde också för derasfärdigvarulager. tycks skogsindustriernas totala lager habromsats upp kraftigt, främst till följd av etl starkt omslag i utvecklingenför deras råvarulager, medan färdigvarulagren fortsatte alt stiga trots enminskning av produktionen. För verkstadsindustrin tycks också den totalalagerökningen ha varit myckel måttlig; en viss fortsall ökning av färdigvaroroch halvfabrikat har delvis motvägts av en minskning av råvarulagren. Under första halvåret1972 beräknas lagerutvecklingen följa i stort sett samma mönster som underandra , dvs. en fortsatt kraftig minskning väntas av industrinstotala lagerinvesteringar. Denna kalkyleras blir så stor att lagren inomindustrin minskar säsongrensat sett med totalt närmare 200 milj. kr. i 1968 årspriser. Då det gäller råvarulagren bedömde företagenfortfarande dessa som 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 176 myckel för stora och man tordefå räkna med försiktiga inköp av råvaror en bit in på 1972. Följaktligenväntas en fortsatt minskning av råvarulagren, varav skogsindustrierna beräknassvara för en stor del.