prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Den offentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster ochövrig påverkan på ekonomin i sin helhet måste utvecklas på ett sådant sätt attbalans mellan totala anspråk och tillgängliga resurser upprätthålls. Genom attredovisa vilken resursmängd som är intecknad av redan fattade beslut utgörlångtidsbudgeten ett hjälpmedel för en sådan avvägning. Samhällsekonominstillväxt är i huvudsak beroende av förändringar i arbetskraftstillgång ochproduktivitet. Enligt långtidsutredning kommer befolkningen iyrkesverksamma åldrar att öka mycket svagt . De naturligabefolkningsförändringarna leder sålunda till en ökning av arbetskraften medmindre än 1 »/o för . kan nettoinvandringen beräknasmedföra ett årligt tillskott till arbetskraften med i genomsnitt ca 10 000personer . Antalet män och ej gifta kvinnor i arbetskraftenväntas minska, medan däremot relativt kraftiga ökningar kan beräknas förgruppen gifta kvinnor, vilket förklaras av en beräknad ökning av de giftakvinnornas förvärvsfrekvens. Sammantaget innebär de här nämndaförutsättningarna att antalet personer i arbetskraften kan beräknas öka med ca0,5 "/o . Denbeslutade förkortningen av den lagstadgade arbetstiden iveckan kommer att vara helt genomförd , varförnågon minskning av arbetsvolymen av detta skäl inte beräknas förlångtidsbudgetperioden. Trots den nyssnämnda ökningen av antalet personer iarbetskraften beräknas volymen arbetstimmar bli i stort sett , vilketbl. a. sammanhänger med att inslaget av deltidsarbete väntas öka. Därmedskulle tillväxten i bruttonationalprodukten (BNP) bli nästan helt avhängigt avproduktivitetsutvecklingen. angavs den möjliga ökningen av den totala produktionen,dvs. kapacitetstillväxten, till i genomsnitt 3,8 "/o . Detta svarade i sin tur mot en förutsättning om attarbetskraftens produktivitet skulle öka med nära 5 "/o . Iutredningen konstaterades att kapacitetsutvecklingen under femårsperiodenslopp kunde beräknas bli ojämn med hänsyn till att arbetstidsförkortningenskulle vara genomförd under femårsperiodens första del och attarbetskraftsvolymen därefter skulle vara i stort sett Antal arbetstimmar Produktion Bruttonationalprodukt -0,7 + 5,5 + 4,8 -0,7 + 4,2 + 3,5 -0,1 + 4,1 +4,0 oförändrad.De genomsnittliga BNP-ökningarna för den period under vilken förkortningengenomfördes angavs till ca 3 "/o varefter den kunde beräknas stiga tillnära 5 "/o . Detkan nu konstateras att huvuddelen av arbetstidsförkortningen ut-tagits redankring /72. kan konstateras att den realiserade BNP-ökningenför 1970-talets första år ligger väsentligt lägre än vad utredningen beräknadeför dessa första år av femårsperioden. Enligt den reviderade nationalbudgetenberäknas BNP-ökningen för perioden 19701972 uppgå till endast 1,8 "/oper år. väsentlig del synes denna lägre utvecklingstakt kunna förklaras av detlägre kapacitetsutnyttjande som konjunkturdämpningen förorsakat. Det finnsanledning förutsätta att i takt med att detta kapacitetsutnyttjande ökarunder en del av den försämring av produktionsutvecklingensom inträffade kommer att kunna inhämtas. BNP-tillväxtenkommer i så fall att temporärt accelerera utöver den takt som förutsetts avlångtidsutredningen. Denklart lägre produktivitetstillväxt som kunnat observeras och1971 kan möjligen vara konjunkturellt betingad. Det är dock ännu osäkert hurdenna utveckling skall tolkas. I avvaktan på den avstämning av långtidsutredningensberäkningar som avses bli genomförda har här valts ett något lägreproduktivitetsantagande. Tillsammans med den gjorda förutsättningen omarbetskraftsvolymens utveckling leder detta till att BNP förutsätts öka med 4 "/oårligen. Mot bakgrund av de kalkyler som i anslutning till 1970 årslångtidsutredning gjordes över utvecklingen på har dennautvecklingstakt bibehållits för hela perioden t. o. m. . Detbör dock betonas att dessa förutsägelser måste omges med en betydande osäkerhetsraarginal.Utvecklingen första del har inneburit så kraftiga kortsiktsvariationeratt det är mycket svårt att avgöra om den långsiktiga utvecklingen förändrats iförhållande till långtidsutredningens bedömningar. Idetta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling under långtidsbudgetperioden.Redovisningen omfattar de totala utgifterna över statsbudgeten. Dessaredovisas grupperade efter ändamål. De elva största ändamålsgrupperna, vilkatillsammans svarar för ca 90 o/o av utgifterna under /73, särredovisas.En redovisning av de totala utgifternas utveckling lämnas i tabell 4 på s. 31.Beräkningarna redovisas i fasta priser och utgår från de utgifter /73 som redovisas i den reviderade finansplanen. För vissaanslag som är direkt knutna till prisindex redovisas också utgifternasutveckling i löpande priser. Till grund för dessa beräkningar ligger ettantagande om att priserna skall stiga med 3 "/o fr. o. /74. En redovisning av de totala utgifternas utveckling ilöpande priser lämnas i tabell 5 s. 32. Dennaändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbildningsväsendet och förden civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt stöd.Ändamålsgruppen har indelats i undergrupper, varav de största är ,gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samt studiesociala ändamål.Till högre utbildning och forskning har förts bl. a. anslagen till universitetoch högskolor, undervisningssjukhusen samt de statliga forskningsråden ochstyrelsen för teknisk utveckling. I denna undergrupp ingår även de statligautgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamhet på atomenergiområdét.Studiesociala Utbildningoch forskning (Milj. kr., fasta priser) -0,4 m. m. 1972: 90 8 ändamålomfattar det statliga studiestödet till samtliga kategorier av studerande. Denstarka ökningen av de statliga utgifterna för utbildning och forskning underperioden /671970/71 återspeglar den intensiva reformverksamhet som ägt ruminom området. Av tablån framgår att utgifterna under långtidsbudgetperiodenberäknas öka i en väsentligt lägre takt, vilket bl. a. är ett uttryck för atthuvuddelen av de utbildningspolitiska reformer som beslutades under 1960-taletnu är genomförda. Dennioåriga , vars genomförande beslutades , kommer att varafullt utbyggd i samtliga kommuner /73. Den nya läroplanen förgrandskolan, som successivt började införas /71, kommer läsåret1972/73 att tillämpas i samtliga årskurser. Denna reform innebär framför alltatt högstadiet blir mindre differentierat, vilket ger alla ungdomar en ihuvudsak gemensam grundutbildning. Utvecklingenför grandskolans del styrs i betydande utsträckning av befolkningsutvecklingen.Elevantalet i beräknas /73 uppgå till ca 998 000.Antalet elever stiger successivt och beräknas /77ha ökat till ca 1 051 000. Ökningen är mest markant på mellanstadiet, medanhögstadiet ökar först under periodens två sista år. På grund av förändringar iåldersgruppernas storlek väntas intagningen i årskurs 1 minska fr. o. /75. Behovet av lärare beräknas öka med 5001 200 . Anslagsutvecklingenstyrs förutom av elevutvecklingen även av klass-storlekarna. På låg- ochhögstadiet ligger klasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som låg tillgrund grundskolebeslut. På mellanstadiet beräknas klasstorlekarnasuccessivt anpassas till denna något högre nivå. Den nya läroplanen beräknasmedföra en viss minskning av lärarbehovet. Anslagsutvecklingen påverkasdessutom i stor utsträckning av de regler som styr utbetalningen avstatsbidragen till kommunerna. Enligt1968 års riksdagsbeslut ersattes gymnasiet, och yrkesskolan av enny skolform, gymnasieskolan, fr. o. m. . Beslutet innebar ävenatt den mera yrkesinriktade utbildningen fick en bredare inriktning och enlängre genomsnittlig studietid. Som en följd av detta byggs /73gymnasieskolan ut med en andra årskurs på de nya yrkeslinjerna. Läsåret1972/73 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan motsvara drygt 92 "/o av årskullen 16-åringar. Pålängre sikt bedöms praktiskt taget alla ungdomar gå vidare till fortsattutbildning efter grandskolan. Ökningen beräknas falla på de utpräglatyrkesinriktade linjerna. Reformeringenav vuxenutbildningen innebar en kraftig för- stärkning av resurserna för såväl utbildningen istudieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxna och de riksrekryterandestatliga vuxenskolorna i och . I propositioner till 1970,1971 och riksdagar har framlagts förslag om nya betydelsefulla steg iutbyggnaden av vuxenutbildningen. Det statliga stödet har härigenom förbättratsi olika avseenden. Utgifterna för vuxenutbildning antas öka . Beräkningen av anslagsutvecklingen inom undergruppen högreutbildning baseras vad avser universiteten och högskolorna på i huvudsak tvåfaktorer. För de fria fakulteterna har den beräknade närvaron uppskattats motbakgrund av prognoser från och universitetsmyndigheternasom gjorts i samband med anslagsframställningarna för /73.Antalet närvarande studerande på de fria fakulteterna beräknas enligt dessaprognoser minska . För de spärrade fakulteterna har beräknats detmedelsbehov som uppstår till följd av hittillsfattade beslut om intagningskapaciteten. Den kostnadsminskning som beräknasuppstå till följd av det sjunkande antalet studerande på de fria fakulteternauppvägs helt av de kostnadsökningar som betingas av den redan beslutadeutbyggnaden av de medicinska, odontologiska och tekniska utbildningsvägarna.Hänsyn har tagits till kostnader för utbyggnaden av högre teknisk utbildning iövre i enlighet med förslag i en proposition som förelagts vårtiksdag.Vidare har statsmakterna tidigare beslutat om en väsentlig utbyggnad avantalet utbildningsplatser vid socialhögskolorna. Uppförande ochiordningställande av lokaler för universiteten och högskolorna kommerlikaledes att ställa betydande krav på anslag . Medel till forskning och utveckling anvisas överriksstaten genom anslagen till dels de statliga forskningsråden, styrelsen förteknisk utveckling, AB Atomenergi m. fl., dels universiteten och högskolorna.Ökningen av anslagen till direkta forsknings- och utvecklingsändamål har underde varit betydande och för långtidsbudgetperioden förutses enfortsatt ökning. Anslaget till AB Atomenergi minskar dock under första hälftenav perioden i enlighet med en av antagen plan. Ett fortsattdeltagande i det europeiska och nordiska forskningssamarbetet enligt fattadebeslut har förutsatts vid anslagsberäkningarna. Hänsyn har härvid tagits tillbl. a. en framlagd proposition om utformningen av den fortsattarymdverksamheten. Anslagen till studiesociala ändamål, som omfattar såvälbidrag som krediter till studerande, har till följd av utbildningsväsendetsexpansion och de studiesociala reformerna ökat kraftigt . I en proposition till vårriksdag har föreslagitsatt fr. o. m. /74 alla elever överförs frånstudiehjälpssystemet till studiemedelssystemet. De finansiella effekterna avdetta har Folkpensioner m. m. (Milj.kr., fasta priser) Procentu- Genom- ell för- snittlig 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ändring procen- 74 75 76 77 1972/73 tuell för- 1973/ ändring 74 1972/73 + 557 +369 +363 +355 +5,4 +3,8 + 526 +342 +323 +315 +5,6 +3,8 + 30 +29 +40 +40 +3,5 +3,7 beaktats i de här presenterade beräkningarna. Det ökadeantalet vuxenstuderande beräknas medföra ett ökatstudiemedelsbehov, men väntas återbetalningarna av studielån ochstudiemedel stiga, vilket totalt beräknas innebära anslagsminskningar under detre sista åren i perioden. Den stora ökningen av medelsbehovet till budgetåret1973/74 förklaras av att anslagen till studiesociala ändamål har räknats nedmed drygt 200 milj. kr. för /73 på grund av att storareservationer förväntas på fonderna. Medelsbehovet ökar därför med motsvarandebelopp till /74. Utgifterna för studiemedel har beräknats medutgångspunkt i en antagen höjning av basbeloppet till . under början /73. 3.2 Folkpensioner m. m. Denna ändamålsgrupp domineras av utgifterna förfolkpensioneringen. Vidare ingår statens bidrag till sjukförsäkringen samtutgifter för vissa yrkesskadeersättningar och för den allmänna försäkringensadministration. Med undantag av administrationskostnaderna, som är statligkonsumtion, utgörs hela ändamålsgruppen av transfereringar till hushållen. Utgifterna för folkpetisionerna har under perioden1966/671970/71 stigit med i genomsnitt 6,3 »/o räknat i fasta priser.Ökningen beror dels på att antalet pensionärer stigit , dels påatt vissa standardförbättringar genomförts. Antalet folkpensionärer uppgick ibörjan av till ca 1 430 000, varav ca 990 000 ålderspensionärer. Vid riksdag fattades beslut om ett nytt systemför standardhöjning av folkpensionerna . För folkpensionärersom inte uppbär ATP eller har låg ATP utgår s. k. pensionstillskott. Dettautgjorde under /70 3 "/o av basbeloppet och ökar därefter för att vid tioårsperiodens slututgöra 30 o/o av basbeloppet. uppgår pensionstillskottet till12 "/o av basbeloppet. Tillskottet utgår med samma belopp oberoende avcivilstånd, dvs. makar erhåller dubbelt tillskott. För ifrågavarande pensionärerkommer folkpensionen att för ensamstående utgöra 120 o/o av basbeloppetoch för makar 200 o/o av basbeloppet. Motsvarande andelar var resp. 140 o/o. Den 1 juli1970 trädde ändrade regler i kraft för förtidspensionering. Personer med tungteller pressande arbete fick därigenom ökade möjligheter att få folkpension före67 års ålder. I en proposition till vårriksdagen 1972 har lagts fram förslag omviss ytterligare utvidgning av möjligheterna till förtidspensionering att gällafr. o. m. . a. med hänsyn härtill har antalet förtidspensioneringarantagits fortsätta att öka . Till följd av förändringari befolkningens ålderssammansättning beräknas vidare antalet ålderspensionärerkomma att öka med ca 23 000 . Eftersom allt fler pensionärer får ATPberäknas emellertid antalet ålderspensionärer med pensionstillskott, somberäknas uppgå till i runt tal 800 000 personer, komma att minska med ca 18 000per år. Vid beräkningen av folkpensionsanslaget i fasta priserunder långtidsbudgetperioden har utgångspunkten varit gällande basbelopp om . Vidare har antagits att basbeloppet höjs i början av budgetåret1972/73 till . Beräkningarna omfattar därefter endast sådanautgiftshöjningar som följer av ett ökat antal folkpensionärer och de fortgåendehöjningarna av pensionstillskotten. Utgifterna för folkpensioner ökar /74 medca 375 milj. kr., vartill kommer effekterna av en beräknad merbelastning på ca150 milj. kr. av anslaget /73 till följd av ökad förtidspensionering.Effekten av det ökade antalet pensionärer och av pensionstillskottens höjningframgår av nedanstående tablå (milj. Kompensationen för prisstegringar följer utvecklingen avbasbeloppet vilket i sin tur följer konsumentprisindex. för ensamstående och . för makar.Motsvarande belopp inkl. pensionstillskott var . resp.10 902 kr. och beräknas uppgå till . Med en antagen prisstegring om 3 o/o fr. o m. 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 Ökat antal pensionärer +174 +180 +173 +180 Höjdapensionstillskott +177 +164 +]50 +135 Summa +351 +344 +323 +315 Procentu- Genomeli föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig 1972/ -------------------------- procentuell73 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ring 1972/ procentuell förändring 74 75 76 77 731973/ förändring 1966/67 74 1972/73 1970/71 1976/77 + 762 +723+584 +575 +8,1 vecklingen av folkpensionsanslaget i löpande priser bliföljande (milj. /671970/71 genomfördes ett flertalreformer inom sjukförsäkringen. slopades karensdagarna och sjukpenningenhöjdes väsentligt. Är 1968 höjdes läkemedelsrabatterna och ersättningen förläkarvårdskostnader. Sjukförsäkringens utgifter för till-läggssjukpenning ochläkemedelsrabatter finansieras emellertid genom arbetsgivar- och egenavgiftertill försäkringen, varför reformverksamheten inte helt kommer till uttryck ianslagsutvecklingen . genomfördes ett nyttsystem för en enhetlig ersättning för läkarvård meddelad av läkare i offentligtjänst. I samband med övergången till obligatorisk särbeskattning har hemarbe-tandemake utan arbetsinkomst befriats från sjukförsäkringsavgiften. För att täckaavgiftsbortfallet har statsbidraget till sjukvårdsförsäkringen höjts. Anslagsberäkningen för långtidsbudgetperioden utgår frånoförändrade bestämmelser, taxor och statsbidragsregler. Till följd av förändringari folkmängden och förskjutningar i åldersstrukturen beräknas sjukförsäkringsutgiftemaöka . Vidare beräknas utgifterna för sjukvårdsförsäkringen ökatill följd av den fortgående utbyggnaden av den öppna vården. Sjukfrekvenseninom resp. åldersgrupp beräknas bli oförändrad. Kostnaderna för genomförande av den tandvårdsförsäkringsom riksdag avses komma att få ta ställning till har inte medräknatsi detta sammanhang. Eftersom utredningsarbetet om formerna för försäkringenpågår, saknas ännu underlag för beräkningar. Utgifterna inom ändamålsgrupppen totalförsvar avser tillhelt övervägande del det militära försvaret. Därutöver ingår civilförsvaret,det ekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret. Utgifterna förtotalförsvarsändamål uppgår /73 till ca 12,5 "/o av detotala statsutgifterna. Försvarets andel av de sammanlagda statligakonsumtions- och investeringsutgifterna är däremot avsevärt högre och uppgårtill ca 35 o/o. kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till Procentu- Genom snittlig 1972/ ----------------- ellföränd- snittlig procentuell 73 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ring procentuell förändring 74 75 76 77 1972/73 förändring 1966/67 1973/74 1972/73 1970/71 1976/77 -0,0 -0,0 Kungl.Maj:t har i en proposition till vårriksdagen 1972 mot bakgrund av ensäkerhetspolitisk bedömning lagt fram förslag till framtida inriktning av detmilitära försvaret och civilförsvaret samt totalförsvaret i övrigt. Beträffandedet militära försvaret förordas i denna proposition att resurserna används påsådant sätt att en framtida styrketillväxt underlättas även om detta medför enlägre operativ styrka än vad som eljest vore möjlig.Försvaret skall byggas på den allmänna värnpliktens grund. För att begränsakostnaderna för de värnpliktigas utbildning kommer emellertid grundutbildningenatt något förkortas. Om valet står mellan olika vapensystem skall hellreanskaffas ett större antal tekniskt mindre kvalificerade vapensystem än ettfåtal kvalificerade. Fjärrstridsförbanden, vilka bl. innehåller attackflygoch ubåtar, ges en lägre prioritet än andra system. I syfte att inomden givna ramen skapa så stort utrymme som möjligt för materielanskaffning haröverbefälhavaren fått i uppdrag att minska antaletanställda inom försvaret räknat brutto med omkring 2 500. 1propositionen föreslås en utgiftsram för /73 om något mer än 6950 milj. kr. vilket är 90 milj. kr. mer än en fortsatt tillämpning av tidigaregällande försvarsramar skulle ge. Den föreslagna ramen består av ett basbeloppom 6 470 milj. kr. uttryckt i prisläget . Härtill har lagts enpreliminärt beräknad priskompensation /73 enligt nettoprisindexom 480 milj. kr. Enligtgrundtanken i det nya planeringssystemet skall inte föreslås beslutaom en flerårig utgiftsram. Planeringen måste dockenligt propositionen ske med utgångspunkt i en viss planeringsram. Med hänsyntill att stor restriktivitet med statsutgifterna måste iakttas de närmasteåren bör denna planeringsram utgå horisontellt från det nämnda basbeloppet.Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligt nettoprisindex. Föratt belysa utvecklingen av de miltära försvarsutgifterna även i löpande priserhar beräkningar gjorts på gmndval av de prisantaganden som tillämpas vidberäkningen av statsinkomsterna. 1972: 90 14 Utvecklingen av de militära försvarsutgifterna /731976/77 i löpande priser (Milj.kr.) 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 Militär ram 6951,7 7 160,0 7 375,0 7 595,0 7 820,0 varav priskompensation ( 480,0) ( 690,0) ( 905,0) (1125,0) (1 350,0) Förändring från föregå ende budgetår +208,3 +215,0 +220,0 +225,0 Denna planeringsram medger att ungefär 2 000 milj. kr.årligen kan användas för materielanskaffning. Till de störreanskaffningsprogrammen hör infanterikanonvagnar, terrängbilar ochluftvärnsrobotar för armén, patrullbåtar och kustartilleribatterier för marinensamt fortsatt anskaffning av attackversionen av flygplanet ochutveckling av jaktversionen av för flygvapnet. Beträffande civilförsvaret föreslås att planeringen börutgå från att befolkningen kan komma att beröras av biverkningar vid bekämpningav militära mål i samband med en invasion eller vid markstrid varvid i förstahand konventionella stridsmedel används. Liksom i fråga om det militäraförsvaret bör civilförsvarsåtgärderna ges långsiktig inriktning. Vissabegränsningar i den operativa styrkan kan godtas under de närmaste åren.Exempel härpå är att manskapsutbildningen något begränsas. För /73 föreslås en utgiftsram om 126,8milj. Denna ram består av ett basbelopp om 118 milj. kr. uttryckt iprisläget , till vilket har lagts en preliminärt beräknad kompensationenligt nettoprisindex för /73 om 8,8 milj. kr. Planeringen denärmaste fem åren bör enligt propositionen utgå horisontellt från det nämndabasbeloppet. Härtill kommer kompensation för prisstegringar. Dennaplaneringsram medger bl. a. att skyddsmasker kan anskaffas i nuvarande takt.Det bör observeras att denna planeringsram endast avser de civilförsvarsåtgärdersom finansieras över fjärde huvudtiteln. Andra åtgärder såsom byggande avnormalskyddsrum, verkskydd och kommunernas utgifter för skyddsrum m. m. finansieraspå annat sätt. Dessa kostnader har varit ungefär likastora som de som belastar statsbudgeten och bärs direkt av enskilda ochkommuner. Övrigt totalförsvar omfattar beredskapsåtgärder inom enrad skilda funktioner, t. ex. livsmedelsförsörjningen, industriproduktionen,energiförsörjningen, kommunikationerna, hälso- och sjukvården, polisverksamhetenoch det psykologiska försvaret. Verksamheten inom dessa områden i krig ochandra krissituationer bygger i stor utsträckning på den bas som fredsinriktadverksamhet utgör. Behovet av beredskapsåtgärder blir därför beroende av den fredsinriktadeverksamhetens utveckling. Aktiviteterna förutsätts fortlöpa på en ungefäroförändrad Dennaändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna för vägvä-sendet, de statligakommunikationsverken dvs. postverket, , ,luftfartsverket och vissa investeringsutgifter för SverigesRadio samt vattenfallsverket. Vid bedömningen av denframtida utvecklingen har hänsyn i första hand tagits till den väntade efterfrågeutvecklingen.Som nämnts i avsnitt 1.2 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilkeninvesteringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen tillefterfrågan. För att få en praktiskt användbar beräkningsmetod harinvesteringarna, efter reduktion med väntad produktivitetsstegring, förändratsi takt med den beräknade efterfrågeökningen. Vidare har vissa beslutade programoch engångsprojekt beaktats. Som exempel kan nämnas uppförandet av en ny utrikesterminalpå . Inom vägväsendet beräknastrafikvolymen öka med ca 4 o/o , vilket ären långsammare takt än vad som varit fallet . Det även vid enoförändrad nivå på vägbyggnadsanslagen snabbt stigande vägkapitalet kräveremellertid en viss uppräkning av driftanslagen för att det ökadeunderhållsbehovet skall kunna tillgodoses. Målsättningen för vägbyggandetinnefattar bl. a. ökad satsning på kollektiv trafik samt miljöförbättrande och trafiksäker-hetshöjandeåtgärder. Televerketsinvesteringar omfattar investeringar dels i telenätet, dels irundradioanläggningar för distribution av radio- och TV-programmen. Medelsförbrakningenför dessa ändamål beräknas uppgå till ca 750 milj. kr. under budgetåret1972/73, varav ca 35 milj. kr. Investeringarna itelenätet har bedömts mot bakgrund av den väntade teletrafikutvecklingen. Dennatrafik förutses öka med 4 o/o . Mot denna trafikökning har ansetts svaraen ökning av investeringarna med 2 o/o . Vadgäller rundradioanläggningar har medel beräknats för bl. a. en fortsattutbyggnad av sändarnätet för . Statensjärnvägars investeringar för lokaltrafik beräknas uppgå till 25milj. under /73 och förutses under påföljande budgetårminska till 10 milj. kr. för att därefter upphöra. Medel har vidare beräknatsför färdigställandet av en ny huvudverkstad i .