prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — En totalbedömning av valutauppgörelsen mellan de ledandeindustrinationerna ger för vår del som resultatatt en positiv injektion tUl vår industrieUa aktivitet och internationellakonkurrenskraft uppkommer. En annan stor fråga med verkningar förvår framlida ekonomiska utveckling är förbindelserna mellan vårt land och denutvidgade Europeiska gemenskapen, EEC. Som utgångspunkt för de nu pågåendeförhandlingarna en utgångspunkt varom parterna är ense gäller att frihandelskapas för industrivaror och att ömsesidigt tillträde ges lill resp. marknader utanhinder av hillills gällande tullbarriärer. De krav på särbehandling av vissavaror som kan väntas under förhandlingarna torde bli av begränsad omfattning.Efter en uppgörelse kommer de besvärande tullhinder att försvinna somhitintills gällt mellan vårt land och EEC och som tvivelsutan varit enbelastning för utvecklingen av vårt handelsutbyte med den gemensamma marknadenunder . Konjunklurdämpningens styrka under 1971jämte den allmänna osäkerheten med avseende på arbetsfred, valutastabilitet ochförhållandet till Europamarknaden har sammantaget medfört en arbetslöshet sommed våra anspråk på sysselsättning måste betraktas som för hög. Gradvis har därför sysselsättningspolitiken underhela 1971 förstärkts och en serie olika stimulansåtgärder satts in såvalda att de kunnat inriktas på de regioner, branscher och grupper av människorsom varit mest utsatta och där effekt i ökad sysselsättning med storsannolikhet kunnat uppnås. Sålunda har kraftiga anslagshöjningartill arbetsmarknadsmyndigheternamöjliggjort en ökad volym av beredskapsarbeten och omskol-ningsverksamhelen.Frisläpp av investeringsfonder och en expansion i byggandet har genomförts ifråga om såväl bostäder, skolor och andra offentligaanläggningar som s. k. oprioriterade byggnadsobjekt. Kommunerna harstimulerats lill beställningar i industrin och ökade anläggningsarbeten genomkraftigt förstärkta statsbidrag. Bidragen har utformats för att ge en starkinitialverkan och skapa arbetsmöjligheter i första hand och våren1972. Industrin har genom extra avskrivningsmöjligheterför maskininvesteringar och ökad tillgång till kapitalmarknaden förfinansiering av sina investeringar kunnat bibehålla sin konkurrenskraftunder konjunkturdämpningen och lägga grunden till ökad produktion ien förväntad konjunkturuppgång. Den här beskrivna insatsen, som är denulan all jämförelse kraftigaste , har direkt inriktats på alt lösaproblemen för de arbets- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 42 lösaoch stimulera den varuproducerande industrin. Stödåtgärderna har redan givit enklar sysselsättningseffekt. Efterfrågan på arbetskraft har ökat och dennaefterfrågan förstärks av den arbetstidsförkortning som genomförts . Vi bör kunna möta en ökad efterfrågan på arbetskraft genom enmotsvarande minskning av de nu omfattande sysselsättningspolitiskaåtgärderna och därmed löpa mindre risk för in-flationistiska effektervid den förväntade konjunkturuppgången. Årets budgetförslag har som förutsättningatt en klar konjunklurför-bättring kan väntas under nästa budgetår. Ambitionenhar därför varit att staten för sin del inte skall göra anspråk på enoproportionerlig del av tillgängligt sparande och tUlgänglig kapitalmarknad.Den upplåning som i dagens konjunkturläge kan accepteras för innevarandebudgetår måste således begränsas nästa budgetår. Denna målsättning för budgetarbetet måsteframstå som logisk och befogad med hänsyntill att industrins tiUgång till kapitalmarknaden i folkhushållets intresse måstebreddas. Från statsmakternas sida har också gjorts åtaganden och ställtsgarantier härför. På samma sätt kommer från kommunerna vid nuvarande högakommunalskatt den kommunala meddutdebUeringen kommer att uppgå tiUnära . ett allt starkare krav på tillgång till kapitalmarknaden för attgenomföra erforderliga utbyggnader.Budgetarbetet har således mot denna bakgmnd tagit sikte på altnedbringa statens upplåning med ca . till totalt drygt 3 mUjarderkr., en upplåning som med hänsyn till övriga konkurrenter om kapitalmarknadenstillgångar ej bör överskridas. Trots den restriktivitet som präglatårets budgetarbete har väsentliga intressen kunnat tillgodoses. Förutom debundna utgiftsökningarna såsom förstärkningar av folkpensioner, bidrag tillkommunerna, u-hjälp och utbildningsutgifler, har utrymme beretts för angelägenreformverksamhet. Sålunda har det bostadsbelonade stödet lill barnfamiljernaförstärkts och statsbidragen lill daghem och fritidshem ökats. Arbetslivetsfrågor har av naturliga skäl stått i förgrunden vid fördelningen avanslagsökningen. Arbetsmarknadspolitiken, arbetarskyddet och yrkesinspektionenär sålunda avsnitt i budgeten som präglas av stark reformvilja. MUjöpolitiken har gradvis intensifierats och konsekvensernahärav har beaktats i budgetarbetet. På den statliga investeringssidanstår kraftulbyggnad och insatser inom kommunikationssektorn i förgrunden. då konjunktursituationengjort att statens insatser dominerats av åtgärder för alt lindraarbetslösheten bör vi nu kunna gå till mötes av normal ekonomisktillväxt och med goda utsikter till balans såväl i den inre ekonomin som i våraförhållanden med omvärlden. Vi bör ha passerat den besvärandekonjunkturnedgången och kan se fram mot en normalisering av förhållandena. Vårnation har tUlräckligt med kunskap, yrkesskicklighet, arbetsvilja och tro på Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 43 framtidenfor att vi skaU ha alla utsikter all försvara vår plats som en av världens högst utvecklade nationer. Vi börkunna hålla den ställningen också i av allt starkare integreradvärldsekonomi och en allt hårdare intemationell konkurrens. Totalbudgelens utgifter, exkl. förändringari anslagsbehållningar och disposition av rörliga krediter, är i riksstalen /72 upptagna med 51 577 milj. kr., varav 44 252 milj. kr. pådriftbudgeten och 7 325 milj. kr. har därefter pålill-läggsstat I anvisat sammanlagt 1 938 mUj. Av dessa medel avser 1 477milj. kostnader för konjunkturslimulerande åtgärder enligt prop. 1971:140(FiU 1971:47, rskr 1971:293). Bland de större anslagsbeloppen kan nämnas 925milj. till beredskapsarbeten, 285 mUj. tUl särskilt tUlägg tillfolkpensionärer och 125 milj. kr. till särskUt statligt bostadstillägg förbarnfamiljer. Vidare har på tilläggsstat I anvisats bl. tUllån tUl , 145 milj.kr. tUl kraftstationer m. m., 75 milj. kr. tUl bostadstillägg för barnfamiljer,m. m. och 40 milj. kr. till ersättning till för drift av ickelönsamma jämvägslinjer m. m. På tilläggsstat föreslåsdenna dag anslag om sammanlagt 74 milj. kr., varav 40 milj. kr. tillbyggnadsarbeten för statlig förvaltning och 20 milj. kr. Inberäknat de nämnda av riksdagenbeslutade medelsanvisningarna och de somföreslås på tilläggsstat uppgår sålunda totalbudgelens utgiftsanslag för /72 tUl 53589 milj. kr., varav 45 783 milj. kr. på driftbudgeten och 7 807 milj. kr. För budgetåret1972/73 uppgår totalbudgelens utgiftsanslag till 58 160 milj. kr., varav 50 571milj. på driftbudgeten och 7 589 milj. kr. på kapitalbudgeten (bilaga 5, tabell 1). Totalbudgetens inkomster samt investeringsplan har med skrivelse den14 lämnat bl. a. beräkningar av totalbudgetens inkomster underbudgetåren 1971/ 72 och 1972/73. För en närmare redogörelse härför hänvisar jagtill verkets skrivelse (bUaga 2). Vid beräkning av statsinkomsternasutveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av avgörande betydelse. Med utgångspunkti prognoser har i sina beräkningarutgått från att inkomsten av tjänst för fysiska per- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 söner ökar med 9 o/qår 1971, 10 o/q år 1972och 8 o/q . föreliggande information tyder på attökningen blev ca 9 o/o. Med hänsyn till bl. a. att vissalönehöjningar hänförliga kommeratt utbetalas först kan jag ansluta mig till antagandet om en uppgång med 10 o/q för . Beträffande år 1973antar jag i likhet med kalkylmässigt en uppgång med 8 o/q. Med dessautgångspunkter beräknar jag liksom inkomstema under titeln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m. liU 19,7 miljarderkr. för /72 och till 21 mUjarder kr. för budgetåret1972/73. JagviU i detta sammanhang erinra om att den av riksdag beslutadeskatteomläggningen medför ett uikomstbortfaU för kommunerna genom att debeskattningsbara inkomsterna blu- lägre tiU följd av höjt grundavdrag vidtaxeringen. Kommunerna skall kompenseras över statsbudgeten för dettainkomstbortfall fr. o. m. . Detta förhållande har beaktats vidberäkningen av förevarande inkomsttitel. Jag avser vidare alt föreslå attunder sjunde huvudtiteln förs upp etl anslag om 500 milj. kr. I delta sammanhang vill jag också ta uppfrågan om skogsvårdsavgiftens storlek.Enligt förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift skall sådan avgift utgå förjordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsätts särskilda värden förskogsmark och växande skog, med högst 1,5 promilleav summan av dessa värden. bestäms med vilket promilletalskogsvårdsavgiften för året skall utgå. Jag förordar att promilletalet för år1972 sätts till 0,9, vUkel är samma tal som för . Min beräkning avuppbörden överensstämmer med . Antagandena om lönesummans utvecklingpåverkar också beräkningen av inkomsten avmervärdeskatt. Jag beräknar liksom inkomstema avmervärdeskatt till 12 050 mUj. för /72 och 13,3miljarder kr. för /73. har bemyndigat Kungl. Maj:l atti konjunkturslimulerande syfte förordna om nedsättning av eller befrielse frånallmän energiskatt som skall utgå den 1 december 1971den (FiU 1971: 47, rskr 1971: 293). Medstöd härav har Kungl. Maj:t fattat beslut om sänkning av energiskattenför bränslen och elektrisk kraft som förbrukas inom industrin under nämndatid. Jag räknar preliminärt med att inkomsternaav energiskatt i förhåUande till beräkningarkommer att bli i runda tal 50 milj. kr. lägre för /72 och 45mUj. lägre för / 73. Jag vill i anslutning härtill erinra omvissa ändringar i expeditionskungörelsen (1964: 618) och slämpdkungördsen(1964: 619), vUka ej kunnat beaktas i inkomstberäkning.Dessa ändring- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 45 ar innebär bl. a. vissa avgiftsjusteringarföranledda av den nya jordabalken och den nya gravationsbeviskungördsen.Vidare sänks avgifterna för bevis om svenskt medborgarskap. Jag finner dockinte anledning att på grund av dessa ändringar avvika från riksrevisionsverketsberäkningar av berörda inkomsttitlar. Beträffande inkomstposterunder rabriken uppbörd i statens verksamhet förordar jag, efter samråd medberörda departementschefer, följande justeringar av riksrevisionsverkelsberäkningar. Beroende på enanslagsteknisk omläggning från brutto- lill nettoredovisning bör posteninkomster vid flygtekniska försöksanstalten utgå fr. o. m. /73.Inkomster vid den statliga läkemeddskon-irollen bör för budgetåren 1971/72 och1972/73 räknas upp med . resp. 2,1 milj. kr. med hänsyn till alttaxorna höjdes vid ingången av . Inkomster vid statens rättskemiskalaboratorium beräknar jag tUl . för /72 och lUl 1,7milj. för /73, vUket är . resp. 800 000 kr.mindre än enligt bedömning. Jag räknar med att inkomstervid sjukhuset med hänsyn till höjda vårdavgifter kommer att uppgåtiU 168 milj. kr. för /72 och 170 milj. kr. för budgetåret1972/73, vilket är 1 milj. kr. resp. 8 milj. kr. mer än vad riksrevisionsverketangett. Jag beräknar inkomster vid statens vårdanstalter för alkoholmissbrukaretiU . för /73 vilket är . mer än vadriksrevisionsverket räknat med. Vidare förordar jag att rubriceringen avposten inkomster vid vissa elevhem för handikappade ändras tUl inkomster underanslaget kostnader för viss utbildning av handikappade. Jag räknar med enuppbörd av . för /73, vUket innebär en nedräkningmed . i förhållande tiU förslag. Rubriceringama avposterna inkomster vid arbetsmedicinska instilutel och inkomster tillarbetarskyddsstyrelsens och arbetsmedicinska institutets verksamhet bör medverkan fr. o. m. nästa budgetår ändras lill inkomster vid arbetarskyddsstyrelsenresp. inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens verksamhet. Posten inkomster vid arbetarskyddsstyrdsen börföras upp med . för /73 vilket är . mer änriksrevisionsverket beräknat. Fartygsinspektionsavgifter m. m. bör / 73 tas upp med . mer änriksrevisionsverket angett. Vidare beräknar jag inkomster vid statens institutför konsumentfrågor under /73 tUl , vilket är . mindre än enligt . Inkomster vid patent-ochregistreringsväsendet bör tas upp med 39,8 milj. kr. för /72 ochmed 41,3 milj. kr. för /73, dier med . resp. 200 000kr. mer än vad räknat med. Avgifter för registrering iförenings- m. fl. 4 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 /72 till 2,2 milj. kr. och för /73 till 3 milj.kr. eller 1 milj. kr. resp. 1,8 milj. kr. mera än enligt riksrevisionsverket.För inkomster vid statens planverk budgetåren 1971/ 72 och 1972/73 för jag upp1 . mindre resp. 150 000 kr.mer än beräknat. Jag räknar vidare med att inkomstema fråntillsyn av atomenergianläggningar m. m.blir 2,1 milj. kr. för /73, vUket är . Ersättning för vissa komplementkostnader vidvissa myndigheter m. m. beräknar jag tiU . för /72 och tiU . för budgetåret1972/73. mera än vadriksrevisionsverket räknat med. Uppräkningen för /73 förklarastUl övervägande del av att ,som föreslås få anslag i programbudgettermer fr. o. m. nästa budgetår,beräknas inleverera 19,2 milj. kr. under denna inkomstpost. Jagövergår nu till alt redovisa de ändringar i beräkningarsom jag förordar under rubriken inkomster av statens kapitalfonder. För postverket beräknas något överskott hänförUgt tUl den allmännapoströrelsen för /72 inte uppkomma. Detta inverkar påinleveranserna både för /72 och /73. Med hänsynhärtUl beräknar jag efter samråd med chefen för attinkomsterna från postverkets fond under budgetåren 1971/72 och 1972/73 kommeratt uppgå tiU 12,5 milj. kr. resp. 11,5milj. Detta är 7 milj. kr. resp. 3 milj. kr. mindre än riksrevisionsverketangett. För fabriksverkens fond har jag efter samråd med chefen förindustridepartementet inte tagit upp någon inkomst för /73. /73 bör vidare inkomstema under delfondav statens allmänna faslighetsfond tas upp méd , eller med 635 000kr. mindre än beräknat. Beträffande inkomsterna påkapitalbudgeten beräknar jag efter samråd med cheferna för berörda departementavskrivningsmedel inom fond tiU816,1 milj. kr. för /73 och avskrivningsmedel förluftfartsverkets fond till 16,7 milj. kr. för samma budgetår. Dessa belopp är47,9 milj. kr. högre än som anges av riksrevisionsverkel. Sammanlagt innebär dessa justeringar alltså attinkomsterna på kapitalbudgeten för /73 ökar med 48,4milj. jämfört med riksrevisionsverkels beräkningar. Riksrevisionsverkels beräkningar i övrigtföranleder inte någon erinran från min sida. Totalt innebär de av migförordade awikelsema en nedräkning av totalbudgetens inkomster i förhållandetill beräkning med ca 55 mUj. för /72och med ca 8 milj. kr. för budgetåret1972/73 (tabeU 7). Jag beräknar således totalbudgelens inkomster /72 liU 52 147 milj. kr. och för /73 tUl 55 831milj. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Justering av riksrevisionsTerkets beräkning avtotalbudgetens inkomster (1000-tal kr.) (ny ber.) 1 077 000 - 50 000 1129 000 - 45 000 Skatter, avgifter, m. m. Inkomster vid den stat liga läkemedelskon trollen 7 000 Inkomster vid statensrätts kemiska laboratorium 1 900 Inkomster vid karoUnska sjukhuset 167000 Inkomster vid statensvärdanstalter för alkoholmissbrukare Inkomster under anslaget kostnader för viss utbildning avhandikappade Inkomster vid patent- och registreringsväsendet 39 700 Avgifter för registreringi förenings- m. fl. Inkomster vid statens planverk 1875 Ersättning för vissa komplementkostnadervid vissa myndigheter m. m. Inkomster av statens kapitalfonder Summa förändring enligt departementschefen 17 600 - 17 600 -1- 300 6 200 - 2100 - 350 2 500 - 800 + 1000 162 000 -f 8000 9 692 - 635 1 801 676 + 48 400 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Jag vill nu ta upp fråganom investeringsplan och investeringsslater för /73. För varjekapitalfond fastställs en inves-leringsstat. På statens ena sidaredovisas den sammanlagda bruttoinvesteringen, investeringsanslagen, och påandra sidan upptas de medel som slår till förfogande för finansiering härav.Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedel inom fonderna samt övriga inomfonderna tillgängliga kapitalmedel, dels av avskrivningsmedel anvisade pådriftbudgeten. De medel som härutöver behövs betecknas investeringsbemyndigande.Investeringsbemyndigandena sammanställs lill en investeringsplan, vars summa sedan avdrag skett för medel som tillförs kapilalbudgelen över fonden föroreglerade kapitalmedelsförluster samt för övrig kapitalåterbetalning avseendelån från icke revolverande fonder utvisar det ytterligare meddstUlskott sombehövs för investeringarnas genomförande. Investeringsplanen utgörkapitalbudgetens utgiftssida enligt riksstaten. På motsatta sidan las förkapitalbudgetens finansiering under beteckningen lånemedel upp en balanspostmed samma belopp som investeringsplanens slutsumma. Det bör emellertidunderstrykas, alt del på detta sätt framräknade lånemedelsbeloppet inte ärdetsamma som statsverkets faktiska upplåningsbehov, eftersom här intemedräknats driftbudgetens över- eller underskott och hänsyn inte heller tagitstill förändringar i anslagsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter. För /73beräknas invesleringsanslagen till totalt ca . Förfinansieringen av dessa investeringar skall i första Kapitalbudgetens utgifter och /73 Avskrivning Övrigakapi- Avskrivning Investerings inom fon- talmedel från drift- bemyndi- dema inom budgeten gande fonderna 46 418 000 3 052 527 000 195 000 000 594 876 000 34 867 000 331 636 000 15 001000 55 361 000 4 724 347 000 1 000 000 31619 000 4 691 728 000 45 885 000 26 782 000 I. Affärsverksfondema 2 522 396 000 1 515 900000 II. Statensallmänna fastig hetsfond 496 041 000 III. Försvarets faslighets fond 284 200 000 rV. Statens utiåningsfonder 3647 403 000 V. Fondenför låneunder stöd 425003 000 VII. Diverse kapitalfonder 168 701 000 107 188000 7 588 745 000 1 695 755 000 30000 000 650 000 122 702 000 1 045 941000 Avgårkapitalåterbetalning: Oregleradekapitalmedelsförluster Övrigkapitalåterbetalning Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 49 handanlitas dels de avskrivningsanslag som i annat sammanhang denna dag begärs på driftbudgeten, delskapilalbudgelens inkomster. Avskrivningsmedlen från riksstaten uppgår lill 1046 milj. kr. och inom kapitalfonderna tillgängliga medel till 1 818mUj. Med utgångspunkt härifrån kan investeringsbemyndigandena preliminärtberäknas tiU 4 724 milj. kr. Efter avdrag för kapilalålerbelalning (inkl.oreglerade kapitalmedelsförluster) blir investeringsplanens slutsumma ca 4 692milj, kr. Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /73 framgårav sammanställning i labell 8. Ett preliminärtförslag lill investeringsplan och investeringsstater för /73 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats (bilaga 4). Det slutligaförslaget lill investeringsplan bor anstå iavvaktan på definitiva förslag om investeringsanslag. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling Anslagsbehållningarna beräknades i prop.1971: 115 komma att minska med 200 milj.kr. under /71. Del slutliga utfallet enligtbudgetredovisningen blev efter justering för effekten av indragnareservationer en ökning av anslagsbehållningarna på totalbudgeten med 314milj. I stället för en beräknad förbrukning av reservationsmedelsbehållningarskedde alltså en uppbyggnad. Detta förklaras av bl. a. alt förbrukningen avmedel hänförliga till lånefonden förbostadsbyggande blev mindre än väntat. En uppbyggnad av reservationsmedelskedde också inom fonden för låneunderstöd och fonden för statensaktier. Demera långsiktiga förändringarna i anslagsbehållningarna redovisas i sammanställningen i tabell 11. Under1960-lalel fördubblades behållningarna i det närmaste. Särskilt stora ökningarägde rum under budgetåren 1964/65 och 1967/68. Under /70skedde en ovanligt stor förbrukning avreserverade medel vilken huvudsakligen var hänförlig till lånefonden för bostadsbyggande. Under /71ökade reservationsmedelsbehållningarna återigen av skäl som jag redovisat.Den långsiktiga ökningen i meddsbehållningarna torde väsentligen höra samman med den statliga verksamhetens expansion med åtföljandeökade behov av kassamedel. Som framgår av nämnda labell har utvecklingen avanslagsbehållningarna i huvudsak skett parallellt med ökningen av de anvisadereservations- och investeringsanslagen, dockmed undantag för minskningen i anslagsbehållningarna under budgetåret1969/70 och en förhållandevis svag uppbyggnad under /71. Dekortsiktiga förändringarna är svåra all ge en entydig tolkning. Till en delberor de förmodligen på variationer i konjunkturläget och i tillgången pålediga resurser för alt tillfredsställa den statiiga 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Sammanställningöver behållningar pä riksstatsanslag: Driftbudgeten. Ökning (+) minskning () under /71 -22,4 och dess verk m. m. Tillkommer: indragna reservationer Avskrivning av nya kapitalinves- -81,1 Sammanställningöver behållningar på riksstatsanslag: Investeringsanslag. Ökning (+) minskning () under /71 -{- 10,1 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket -h433,6 Tillkommer: indragna anslags- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 51 Medelsbehållning vid utgången avbudgetåren 1961/621970/71. 61/62 62/63 63/64 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 Reservationer pådriftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) 1,47 1,57 1,50 2,11 2,25 2,48 2,96 3,07 3,15 3,00 Outnyttjade belopp päinveste ringsanslag 0,94 1,01 1,41 1,39 1,21 1,33 1,61 1,85 0,99 1,43 Summa 2,41 2,58 2,91 3,50 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 Ökning (-I-) resp.minskning () under budgetåret +0,02 +0,17 +0,33 +0,59 0,04 +0,35 +0,76 +0,350,78 +0,29 Behållning i procent avunder budgetåret anvisade: reservationsanslag 36,5 37,6 32,3 38,1 39,8 40,9 43,4 45,2 43,1 38,7 investeringsanslag 34,8 35,4 46,2 44,8 32,6 30,1 33,2 34,6 17,2 18,1 reservations- och investerings anslag 35,8 36,7 37,8 40,5 36,9 36,3 39,2 40,5 31,7 28,3 I många fall synes dock meraspeciella faktorer ha inverkat. För /72beräknades i riksstalen anslagsbehållningarna komma att minska med 350 milj.kr. Härvid inräknades kalkylmässigt ett lokaliseringspolitiskt motiverattillskott på 130 milj. kr. till med hänsyn till ettredan anmält behov av anslag på tiUäggsstat. Härigenom korrigerades denunderskattning av de totala utgifterna som annars skulle ha skett. Vidareräknade jag med en minskning av anslagsbehållningarna för myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde med ca 150 milj. kr. Som jag tidigareredovisat har på tilläggsstat I anvisat 130 milj. kr. för lån tillNorrbottens järnverk AB. Något behov av en kalkylmässigt upptagenmedelsförbrukning för detta ändamål föreligger därför numera inte.Riksrevisionsverkel har inhämtat uppgifter rörande myndigheternas beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning härav liksom min egenbedömning återges i labell 12. För egen del räknar jag med en förbrukning avreservationsmedel med 600 milj. kr. vilket nära ansluter till myndigheternasberäkningar. Beräknade förändringar ianslagsbehållningar under /72. (Ökning +, minskning ) Beräknad förändring tiU 30.6.1972 Myndig-1971: 115 heterna Driftbudgeten (exkl. avskriv ningar) Investeringsanslag 100 -213 250 -454 -200 -400 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 hardärvid beaktat den väsentUga höjning i förbrukningen av anslagsbehållningarsom kan väntas bli möjlig med hänsyn till konjunkturläget. För budgetåret1972/73 föralser jag en minskning av anslagsbehållningarna med i rant tal 500 milj. kr. Jagräknar därvid med en förbrakning på ca 350 milj. kr. inom lånefonden förbostadsbyggande. Jag viU dock understrykaatt beräkningar av anslagsbehållningarnas ulveckUng måste omges medbetydande osäkerhetsmarginaler. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet ochdärmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos riksgäldskonloret, vUka enligt beslut har ställts lill förfogande förvissa myndigheter och bolag.