prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Enligt avtalet mellanavtalsverket och omanställningsvillkor 19711973 för vissa statliga och icke-statliga läkare m.fl. höjs löneplanslöner och löneklassanknulna förmåner för åren 1971,1972 och 1973 på samma sätt som skett i 197173. Vad gäller pensionerna var parternaöverens om att avtalsverkel skulle hemställa hos Kungl. om ändring avvissa pensionsbestämmelser m. m. De begärda ändringarna innebär bl. a. att helegen-pensions brultolopp för månad höjs med . för och med 84 kr.för ett vart av . Vidare innebär ändringarna att vissapersonalkategorier, bl. a. militär personal och polispersonal, får sinpensionsålder höjd fr. o. m. . Parterna är ense om att underavtalsperioden fortsätta förhandlingarna om höjning av pensionsåldern förpersonalkategorier som tillhör pensioneringsperiod I eller med lägrepensionsålder än i den mån denna fråga intelösts avtalsrörelse. Dessutom rådde enighet mellan parterna om attåldersförhöjningen av egenpension vid skall för månad utgöra 2,9"/o av det gällande basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring och vidare att bestämmelsema dels om minskning av familjepension som sammanträffar med annan pensionsförmån,dels om inskränkning i pensionsrätten för partiellt arbetsföra skall upphöraatt gälla. Riksdagenslönedelegation har på vägnar godkänt de överenskomna lönehöjningarna samt grundernaför höjning av bruttopensionsbeloppen. Maj:l har godkänt 197173och avtal om anställningsvillkor 19711973 för vissa statliga och icke-statliga Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensanuna frågor 4 samt beslutat om de ändringar i pensionsbestämmelserna för åren 1971 och1972 som avtalsverkel hemställt om. Till grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och till pensioner under nästa budgetår har lagtsde löne- och pensionsbelopp som enligt här angivna avtal gäller fr. o. m. den 1januari 1972. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag har anfört. Lönegradsplacering för vissa tjänster m. m. I ATF har parterna medavtalsverket å ena samt SF och TCO-S å andra sidan kommit överens omlönegradsplacering och avlöningsförstärkning för tjänst. Enligt avtalet skallen gång ske en översyn av anställningsvillkoren för tjänstemän vidvarje myndighet. Vid denna översyn får anställningsvillkoren för tjänsternaändras om vissa i avtalet preciserade villkor är uppfyllda. Ändring av anställningsvillkorenför tjänst får i övrigt ske vid bl. a. störreorganisationsförändring. Vid inrättande av nytt verk, störreorganisationsförändring eller årlig översyn skall personalorganisationernaberedas tillfälle lill förhandling om anställningsvillkoren. I andra fallprövas frågan om anställningsvillkoren för nyinrättad tjänst av arbetsgivaren.Personalorganisation kan dock alllid påkalla förhandling i dessa fall. Sådanförhandling förs mellan arbetsgivaren och berörd huvudorganisation, om inteparterna kommit överens om annat. Förhandlingarna förs under fredsplikt. Enligtsärskilda föreskrifter som avtalsverketmeddelat utövas arbetsgivarens befogenhet i fråga om lönegradsplacering ochavlöningsförstärkning i stor utsträckning av den myndighet som fårinrätta tjänsten. Påkallar personalorganisation förhandling med anledning avmyndighetens beslut bestämmer avtalsverkel i varje särskilt fall omförhandling får föras av annan myndighet än avtalsverket. Enligt TFU och TFK sammadag gäller i huvudsak motsvarande regler när ny tjänst skall inrättas. Denårliga översynen i ATF motsvaras dock i TFU och TFK av en översyn en gång underavtalsperioden, om inte parterna kommer överens om annat. I tjänsteförteckningsavtalet den 12 juli1969 för statliga läkare m. fl. (TFL) med de ändringar som framgår av avtal den30 om anställningsvillkor 19711973 för vissa statliga ochicke-statliga läkare m. fl. har partema kommit överens om all, om tjänstnyinrättas eller direkt berörs av ändrad förvaltningsorganisation, förhandlingskall las upp om anställningsvillkoren för tjänsten på parts begäran. Sådanförhandling förs under fredsplikt. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 Lönegradsplaceringen av de tjänster somKungl. Maj:t föreslår till inrättande har skett enligt de regler förlönegradsplacering av tjänster som gäller enligt avtalen. Även när det gällertjänster som kan inrättas utan medverkan men för vilka Kungl. Maj:tberäknar medel under de olika huvudtitlarna har anslagsberäkningen skett medutgångspunkt i lönegradsplacering enhgt gällande regler. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag har anfört. Handläggningsordning vid lönegradsplacering av tjänsteri samband medorganisationsförändringar 1968: 1(bil. 2 s. 4) redovisade chefen för dåvarande att han ansåg att manförsöksvis borde pröva en ny handläggningsordning vid lönegradsplacering avtjänster i samband med organisationsförändringar. Till grund för dennya handläggningsordningen låg ett förslag av förhandlingsutredningen. Enligt detta förslag skulleförsöksvis genomföras enhandläggningsordning vilken som huvudregel innebar att förhandlingsuppdragskulle ges till i samband med att proposition iorganisationsfrågan lämnades till . Utredningen underströk dock attden föreslagna huvudregeln inte borde utesluta att avtalsverket isärskilda fall kunde få förhandla i lönefrågan innan proposition lämnades Ullriksdagen. Den av förhandlingsutredningen föreslagnahandläggningsordningen har tillämpats . I allmänhet harförhandlingsuppdrag kunnat lämnas enligtden föreslagna huvudregeln i samband med att proposition lämnats lillriksdagen. Under den nu gångna liden har man inte i något fall behövt geavtalsverkel uppdrag att förhandla i lönefrågan innan proposition lämnats tillriksdagen. Däremot har det i vissa fall hänt alt förhandlingsuppdrag intekunnat lämnas i samband med proposition till utan först vid senaretidpunkt. De erfarenheter som gjorts av nuvarandeförsöksvis tillämpade handläggningsordning är sådana alt den bör gälla tillsvidare. Jag hemställer, attKungl. Maj:t beslutar delge vad jag har anfört. Reglering av vissa arvoden Inom pågår en översynav arvoden lill ledamöter av styrelser, nämnder och kommissioner samt andrauppdragstagare. På gnmd av det stora antalet arvoden som berörs av översynensamt 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 önskvärdhetenatt systematisera de sinsemellan olikartade grander efter vilka arvodena f. n.är avvägda har det inte varit möjligt att ännu få fram preciserade förslag. I vissa av myndigheternasanslagsframställningar har yrkanden förts fram om uppräkning av arvodenlill uppdragstagare. Dessa yrkanden har inte behandlats i samband med budgetarbetet.Beräkningen av anslagen under resp. huvudtitlar har därför skett medutgångspunkt i oförändrade arvodesbelopp. Om arvodena vid översynen anses börahöjas kan detta därför medföra merbelastning av vissa anslag. Vissa av statstjänstemannenshuvudorganisationer har anmält synpunkter på arvodessättningen.Statstjänstemannalagen omfattar endast arbetstagare och inte uppdragstagare. Ledamöterav styrelser, nämnder och kommissioner är i denna sin egenskap i regel inteatt betrakta som arbetstagare utan som uppdragstagare. Arvodena till innehavareav sådana uppdrag blir därför inte föremål för förhandlingar. Tillfälle kommer dock att beredas organisationerna att vidöverläggningar med företrädare för löne- ochpersonalenheter framföra sina synpunkter. Den arvodesjustering som översynen kankomma att resultera i bör ske räknat fr. o. m. . Jag hemställer, att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag har anfört. Kostnader för vissa personalvårdande åtgärder Med stöd av cirkuläret (1966: 381) ombestridande av kostnader för vissa personalvårdande åtgärder får myndighet somanvisats medel lill expenser (molsv. medel för programbudgetmyndighet) ta ianspråk högst . per årsanställd och budgetår för åtgärder ipersonalvårdande syfte. Exempel på sådanaåtgärder anges i cirkuläret. Bland exemplen märkes kostnader för enklareförtäring i samband med informationsverksamhetoch avgifter för fritidssludier som är angelägna från myndighetenssynpunkt. Genom 4 §kungörelsen (1968: 104) om företagsnämnder m. m. inom statsförvaltningen fick företagsnämndöverta myndighetens rätt att besluta om användningen av ifrågavarande medel.Sådant övertagande har skett i mycket betydande omfattning. Med hänsyn till kostnadsutvecklingensedan nuvarande belopp fastställdes och angelägenheten av alt man åstadkommeren realförbäll-ring av personalvårdsålgärderna bör beloppet höjas till 20 kr.per årsanställd med verkan fr. o. m. /73. Belastningen på anslagen som omfattarmedel till expenser torde härigenom komma att öka med drygt 1 milj. kr. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 Jag hemställer, all Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag har anfört. Psykologiska undersökningar inom statsförvaltningenm. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandeden tillkallade chefen för dåvarande åttasakkunniga med uppdrag att utreda frågan om förutsättningarna och formerna förpsykologiska undersökningar inom statsförvaltningen m. m. De sakkunniga, som antog benämningentestutredningen, har av-gett belänkandet(SOU 1971:47) Psykologiska urvalsmetoder inom statsförvaltningen. Tillbetänkandet har som bihang fogats framställningen(SOU 1971: 48) Personurval med hjälp av psykologiska undersökningar. Efter remiss har yttranden överbetänkandet med bihang avgetls avjustitiekanslem, , , överbefälhavaren, , ,postverket, , ,statens vägverk, luftfartsverket, statskontoret, ,, , statens personalulbild-ningsnämnd,statens personalnämnd, universitetskanslersämbetet efter hörande av rektorsämbetena och psykologiska institutionerna viduniversiteten i , och , rektorsämbetet och samhällsvetenskapligafakulteten vid i samt rektorsämbetet, psykologiskainstitutionen och psykotekniska institutet vid i ,, , , domänverket,förenade fabriksverken, länsstyrelserna i och i och , ombudsmän, , TCO-S, SR, , i (LO), SF,Personaladministrativa rådet och iSaltsjöbaden. I motioner lill riksdag (1965:1:341 och II: 411) föreslogs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t skulle begära att problem i anknytning till användningen avpsykologiska testmetoder vid anställning och befordran i statlig tjänst skulleutredas i lämplig form. Allmänna beredningsutskottet (1965: 46)förklarade sig inte kunna bedöma i vad mån en sådan omfattande utredning, somavsågs i motionerna, kunde behövas men förutsatte att befintligt och framkommande material från utredningar inom området förden psykologiska testningsverksamheten gjordes till föremål för ensamlad översyn och 1972:1 Bilaga 2 Gemensanuna frågor 8 Maj:t på grundval härav tog de initiativ till ytterligare undersökningaroch till praktiska åtgärder som kunde befinnas påkallade. Utskottet hemställdeatt skulle ge till känna vad utskottet anfört. (rskr1965: 417) beslöt i överensstämmelse med utskottels hemställan. I motioner till riksdag (1967:1:120 och II: 158) föreslogs att i skrivelse lill Kungl. Maj:t skulle anhålla om prövningav frågan om inrättande av ett centralt organ för granskning av sådanapsykologiska testinslrument som anlitas i samband med anställning och befordran i statlig tjänst. Allmänna beredningsutskottet (1967: 35)uttalade all det inte skulle vara ändamålsenligt att då inrätta ett centraltgranskningsorgan, eftersom många frågor isamband med psykologiska testmetoder och testinslrument först måstevara bättre utredda. Utskottet hemställde att skulle ge till kännavad utskottet anfört. (rskr 1967: 299) biföll utskottets hemställan. Psykologiska undersökningsmetoder vidpersonurval började användas . Under senare delen av 1960-talelhar användningen av sådana metoder vid personurval inom statsförvaltningenvarit tämligen . Vid de 18 statligamyndigheter inom den civila statsförvaltningen där psykologiskaundersökningar använts har 3 0003 650 personertestals. Ungefär lika många urvalsprov har under samma lid ägt rum inomförsvaret. De psykologiska proven utförs av någraprivata institut och de statliga instituten psykotekniska institutet viduniversitetet i och militärpsykologiska institutet. Undersökningarna har enligt utredningensuppfattning utförts enligt allmänt accepterade metoder och av kvalificeradpersonal. Det slår var och en fritt att utarbeta,distribuera och försälja test och att ulföra psykologiska undersökningar. Visskontroll inom området utövas avSkandinaviska och . Offentliglegitimation av psykologer förekommer inte i landet. Frågan om gemensammabestämmelser i de nordiska länderna om sådan legitimation aktualiserades vid session . provisoriska bestämmelser om utbildning för psykologexamen.Sveriges psykologförbund meddelar för sina medlemmar bevis om behörighet alt utöva psykologyrketsom psykolog eller biträdande psykolog. 1968: 126 föreslogs sådana ändringar i lagen (1937: 249) om 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 9 inskränkningari rätlen alt utbekomma allmänna handlingar den s. k. sekretesslagen all möjlighet öppnades till instrumentensekretess och personsekretess i samband med psykologiska undersökningar. Riksdagenhade ingen erinran mot förslagen (KU 1968: 23, rskr 1968: 343). Genom kungörelse (1968: 643) omhandlingar som gäller psykologisk undersökning har Kungl. Maj:t förordnat attstatlig myndighet skall se till att alla handlingar från etttestningsförfarande och skrifflig redovisningav resultatet skall lämnas till myndigheten så snart undersökningen harslutförts. Utredningenpresenterar en arbetsmodell för psykologisk undersökningsmetodik vidpersonurval. Med utgångspunkt i modellen definierar utredningen uttrycket psykologiskundersökning vid personurval som ett förfarande där man med användande avsystematiserade och utprovade metoder försöker alt göra så tillförlitligaförutsägelser som möjligt om en personsframtida beteende i en given arbets- eller utbildningssituation. Utredningen utgår från att de stadigamyndigheterna kommer att använda psykologiska urvalsmetoder i sinpersonaladministration i nya sammanhang och beträffande ett ökat antalkategorier anställda. Beslut om att använda en psykologiskurvalsundersökning bör övervägas noga. Undersökningen bör utgöra ettkomplement till mera konventionella urvalsmetoder. Den information en urvalsundersökningkan tillföra beslutsunderlaget skall bedömas mot kostnader, tidsåtgång m. m.för undersökningen. Av betydelse är också antalet sökande i förhållande tilldet antal personer som skall anställas eller las ul lill utbildning. Ju störredel av de sökande som skall antas, desto mindre relativ betydelse harpsykologiska urvalsinstrument. Det finns enhgt utredningen anledning attiaktta särskild aktsamhet vid användningenav metoder för s. k. personlighelsdiagnostik. Sådana metoder har ofta lägre grad av tillförlitlighetän övriga systematiserade urvalsmetoder. Dessutom löper man vid användningen avdessa metoder ofta större risk än eljest alt råka i konflikt med denundersöktes berättigade krav på hänsyn till den personliga integriteten. Bestämmelser saknasom skyldighet att undergå psykologisk undersökning som beslutats av stadigmyndighet. Myndighels beslut att föranstalta om psykologisk undersökning avsökande till statlig anställning anserutredningen inte likvärdigt med sådana villkor i fråga om kunskaper ellerutbildning m. m. för innehav eller utövande av tjänst som avses i 4 §statstjänstemannalagen (1965: 274). Beslutet innebär närmast en reglering av etl visst led i det förfarande som föregår tillsättningsbesluteti syfte att öka kunskaperna om sökandes lämplighet.-Utan författningsenligtstöd torde undergånget prov inte utgöra förutsättning för att vinnanyanställning eller befordran. It 1971.1 saml. 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 10 vägrar att undergå psykologisk undersökning men vidhållersin ansökan, skall dennasåledes prövas på grundval av eljest tillgängligt material. Däremot torde detligga inom myndighets kompetens alt som villkor för utlagning till viss utbildning ställa upp krav på genomgång avpsykologisk undersökning. Statliga myndigheter har fört framönskemål om råd och vägledning i samband med användning av psykologiskaundersökningar. Åtskilliga metodspörsmålskulle enligt utredningen lösas med tillgång till expertis genom ettcentralt statligt organ. Med lämplig sammansättning skulle ett sådant organ också ge en form av offentlig insyn i undersökningamaoch ett skydd mot oberättigat intrång i de undersöktas personliga integritet.Utredningen förordar att ett särskilt statligt organ bildas för psykologiskaundersökningar inom civil och militär statlig verksamhet, nämnden förpsykologiska undersökningar. Också statliga aktiebolag bör få anlita nämnden.Personalorganisation skall ha rätt att i vissa fall påkalla udåtande frånnämnden. Nämnden skall vara rådgivande och vägledande utan rätt all meddelabindande föreskrifter. Myndighet skall inte vara skyldig att inhämta råd frånnämnden. Verksamheten skall bedrivas försöksvis . Nämnden bör ha åtta ledamöter. Den vetenskapliga forskningenoch den tillämpade psykologin bör vara representerade inom nämndenliksom arbetsgivar- och arbetstagarintressena inom det statliga området.Vidare bör i nämnden ingå företrädare för allmänt medborgerliga intressen. I administrativthänseende synes nämnden kunna knytas lill befintligt statligt organ. De årligakostnaderna beräknas lill . jämte medel för informationsverksamheten. Nämndensrådgivning förutsätts vara kostnadsfri under försöksskedet. allmänna synpunkter påbehovet och värdet av psykologiska undersökningar delas i allt väsentligt ellerlämnas utan erinran av så gott somsamtliga remissinstanser, som också instämmer i utredningensbedömningar när det gäller lämpligheten att använda sådana undersökningar inomstatsförvaltningen. Testresultatens karaktärav komplement till övriga urvalsmetoder understryks av vissa remissinstanser. TCO-S understryker att psykologiskaurvalsmetoder bör användas med stor urskillning och endast som komplement tillövriga instrument vid personurval. SR ifrågasätter om det går att förenapsykologiska undersökningar under sekretess med personalinflytande i urvalet. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 11 SF anser att psykologiska undersökningarkan vara ett värdefullt instrument, vid sidan av andra, när del gäller att göraett riktigt urval vid tillsättning av tjänst eller utlagning till utbildning. Någraremissinstanser framhåller att psykologiska undersökningar ibland möts med skepsis eller misstro. finner del vara avsärskilt intresse, mot bakgrund av tidigare kritik mot psykologiskaundersökningar, att utredningen konstaterat att undersökningarna utförtsenligt accepterade metoder, med kvalificerad personal och enbart i erforderligafall. TCO-S anser att nu tillgängligapsykologiska urvalsmetoder lider avbetydande brister, särskilt när det gäller personlighetsdiagnostik, och förutsätteratt urvalsförfarande handhas med starkt beaktande av arbetslagarnas intressen. SF ser anledningentill skepsis och misstro mot psykologiska undersökningar i bristande information till dem som skallundersökas liksom i brister i uppläggning och genomförande av undersökning.Sådana brister torde bero på oerfarenhet inom myndigheterna i fråga om användningen av psykologiska undersökningar och avsaknadav vägledning i planeringsarbetet. Utredningensförslag att en särskild rådgivande nämnd inrättas för att ge främststatsmyndigheterna råd och vägledning i frågor om psykologiska undersökningartillstyrks eller lämnas utan erinran avdrygt hälften av de remissinstanser som avgivit yttrande. Övriga remissinstansersom yttrat sig i denna fråga förordar att denna uppgift åläggs statenspersonalnämnd. Statskontoret anser att den särskildarådgivande nämnden i administrativthänseende bör knytas till statens personalnämnd, varigenom personalnämndentillförs en för sin verksamhet värdefull kunskap och erfarenhet inom detarbelspsykologiska området. Användningen av psykologiska testmetoderinom statsförvaltningen har tilldragit sig ett stort allmänt intresse. a.har ämnet behandlats i . 1967väcktes förslag om att inrätta ett centralt granskningsorgan för sådana psykologiskatestinstrument som anlitas i samband med anställning och befordran i statligtjänst. Testulredningenredovisar skälen för användning av psykologiska undersökningar inomstatsförvaltningen och framhåller vikten av att försiktighet iakttas i sådant sammanhang.Enbart sådana förhållanden får undersökas som har ett klart samband med besluti en urvalssituation. Resultatet avpsykologiska undersökningar får utgöra endast en del av underlaget försådant beslut. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 12 Genomgång av enpsykologisk undersökning i etl anställnings- eller befordringsärende bör alltid varafrivillig. Myndighet bör således inte kunna ålägga någon att mot sin viljadelta i en psykologisk undersökning. Den som vägrar att gå igenom sådanundersökning bör i och för sig inte vara diskvalificerad från att delta iansökningsförfarandet i fråga om en statlig tjänst. En annan sak är attvederbörande genom sin vägran kan komma att undandra myndigheten väsentligtbeslutsunderlag varigenom möjligheten att objektivt jämföra denne sökande medövriga sökande försvåras. Konsekvenserna av en sådan vägran kan bli attmyndigheten utser annan sökande, om vars skicklighet myndigheten anser sig ha bättre kännedom. Däremot ligger det enligt utredningensuppfattning i princip inom en myndighets kompetens alt som villkor förtillträde lill utbildning som staten anordnar i egenskap av arbetsgivare kräva att vederbörande undergår psykologisk undersökning. Utredningen redovisar önskemål frånstadiga myndigheter om att kunna anlita rådgivande expertis i frågor ompsykologiska undersökningar. Likaså föreligger inom statsförvaltningen ettbehov av information om sådana undersökningar. Utredningen föreslår att ennämnd, sonl skall kunna ge statsmyndigheterna råd och vägledning i frågor ompsykologiska undersökningar, inrättas försöksvis . Remissinstansernahar i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens allmänna synpunkter och behovet av etlrådgivande organ. I frågan om lämpligaste organisatoriska lösning for alttillgodose detta behov har olika uppfattningar förts fram. Jag delar utredningens allmänna bedömningav användningen av psykologiska undersökningar inom statsförvaltningen. Detförtjänar kraftigt understrykas att sådana förfaranden måste utföras medstörsta grannlagenhet och hänsyn till individens personliga integritet. Enligt min mening föreligger inte någotmotsatsförhållande i den av SR upptagna frågan om hur sekretess röranderesultatet av en psykologisk undersökning skall kunna förenas medpersonalinflytande i beslut om tjänstetillsättning. I den månpersonalföreträdare deltar i sådant beslut gäller bestämmelser om sekretess ochtystnadsplikt för dem lika väl som för övriga som deltar i eller är närvarandevid beslutet. Behovet avrådgivningsverksamhet bör tillgodoses. Den organisatoriska lösningen avrådgivningsverksamheten påverkas av den speciella karaktär av förtroendesituation somkännetecknar många testningar. Enhgt minmening kan testningar f. n. principiellt inte helt jämställas med normalapersonaladminislrativa rutiner. Karaktären av förtroendenänlnd motiverar attförutom fackexperter även företrädare för samhället ingår som ledamöter. Jagdelar utredningens uppfattning att organet bör få ställning av en friståendenämnd och ansluter mig tUl utredningens förslag till sammansättning avnämnden. Den bör i administrativt hänseen- Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 13 devara knuten till statens personalnämnd. Sekreterare och annat behövligtarbetsbiträde åt nämnden bör förordnas av personalnämnden. Sekreteraren börvara tjänsteman hos personalnämnden. Försöksverksamhetenbör i första hand avse rådgivning beträffande psykologiska undersökningar inom statsförvaltningen. Dennabör t. v. vara kostnadsfri. Nämnden bör ha rätt att mot särskild ersättning åtasig uppdrag även för statliga aktiebolag. Försöksverksamheten bör pågå i treår. Erfarenheterna bör efter utvärdering läggas till grund för beslut om denfortsatta verksamheten. Myndighet bör själv bestämma, om den villta samråd med nämnden.