prop · FV036 · 1972-12-31 00:00:00 — Detär uppenbart att, bortsett från faU av rena misstäg, någon ändring av denregistterade könstUlhörigheten inte bör komina i fråga annat än när mycketstarka skäl föreUgger för en sådan åtgärd, Dettä gäller i särekUt hög grad dettanssexueUa, vilka i kroppsUgt avseende klart tilhör ett visst kön menupplever sig som tillhörande det motsattä könet. För ändring av den officieUakönstiUhörigheten i ett sådant faU måste fordras att den psykiska upplevelsensedan länge är mycket fast grundad i pereonUgheten, Om denna principupprätthålls finns enligt nun mening inte skäl att antä att den ifrågasattäregleringen skulle stimulera tankar på könsbyte hos andra än dem för vilkaregler- Inte heller behöver man befara att en författningsreglering påområdet skuUe hindra en utveckling av metoder att häva transsexuaUsm. SkuUeframgångsrika sådana metoder upptäckas blir dettä naturUgtvis en anledning atttä reglema under omprövning. Detkan givetvis ifrågasättäs om inte det aktueUa problemet skuUe kunna lösas påenklare sätt än genom en särskUd lag. En lösning som kan synas Ugga nära tiUhands är att i exempelvis folkbokföringsförordningen införa en allmän regel omändring av könsregistreringen för den som är att anse somtillhörande det kön under vilket han är registterad. En sådan regel skuUeemeUertid ttoUgen behöva kompletteras med en bestämmelse som preciserar vad somutmärker manUgt och kvinnUgt kön. Utformningen av en sådan bestämmelse stöterpå stora svårigheter. Vidare torde folkbokföringsmyndighetema inte kunnaavgöra tveksamma frågor om könstillhörighet utan tiUgång tUl specieUsakkunskap, och särskUda regler om förfarandet i sådana ärenden skulle därförknappast kunna undvaras. Jag har därför kommit tiU den uppfattningen att desakkunnigas förslag, som innebär att man genom en särekUd lag reglerar dematerieUa föratsättningama för ändrad könstUlhörighet och handläggningen avsådana frågor, är att föredra. En ytterUgare fördel med denna lösning är att mankan uppnå avgöranden som är bindande för framtiden och inte bara, som anteckningari folkbokföringen, har presumtionsverkan. Ilikhet med de sakkunniga anser jag att ett beslut om ändrad könstillhörighetbör leda tiU att den beslutet rör i aUa avseenden där könet har rättsUgbetydelse skaU anses tUlhöra det nya könet. En annan ordning skuUe innebäraatt det kunde finnas meUanformer meUan manligt och kvinnligt kön, vUket skuUemedföra konsekvenser som blir mycket svåra att överblicka. Det nu anförda utgörytterUgare ett stöd för att kraven för ändring måste sättas relativt högt. 5.2.1Materiella förutsättningar för fastställande av könstillhörighet Somjag inledningsvis nämnde förekommer två huvudgrapper av intereexueUa somatiskt och icke-somatiskt intereexueUa, Grappema skUjer sig åt sinsemeUan ibetydelsefuUa avseenden, och i Ukhet med de sakkunniga anser jag att dematerieUa föratsättningama för fastställande av ändrad könstUlhörighet börutformas olika för de bägge grappema. Detutmärkande för icke-somatisk intereexuaUtet transsexualism är attindividen uppfattar och upplever sig som tillhörande motsatt kön mot det somhan i anatomiskt avseende tillhör. I typiska faU är denna upplevelse tidigt ochstarkt utvecklad och några utsikter att genom terapeutiska åtgärder uppnåändring finns inte. Prop.1972: 6 48 lighetatt vinna faststäUelse av könstilUiörigheten skaU kunna bidra tUl att lösa dettanssexueUas särekUda anpassningsproblem måste därför den psykosexueUamriktningen tillmätas avgörande betydelse. föratsätter givetvis att dennainriktning är mycket fast grundad. De sakkunniga har i sitt förslag stäUt uppkravet att sökanden skaU sedan ungdomen uppleva sig som tillhörande motsatt könmot det registrerade. Jag finner denna föreskrift lämpUgt avvägd. Hos ttanssexueUaframträder oftä en önskan att genom hormoneU behandling eUer kirargiska ingreppförändra det somatiska tiUståndet så att dettä bättte överensstämmer med denönskade könstillhörigheten. Med hänsyn tiU den avgörande betydelse som börtillmätas den psykosexuella faktorn bör enUgt de sakkunniga sådana förändringarinte ha någon självständig inverkan på bedömandet av könstillhörigheten. Jagdelar dettä synsätt. Härav följer att det inte som riksåklagaren harifrågasatt bör krävas att sådana åtgärder har vidtegits för att faststäUelseav ändrad könstUlhörighet skaU kunna ske. Som de sakkunniga har framhållit kanemeUertid obenägenhet för somatiska förändringar vara ett tecken på att denpsykosexueUa inriktningen inte är tUlräckUgt stark för att motivera ettfaststäUelsebeslut I anslutning tiU det nuanförda viU jag underetryka att det fordras ingående och långvarig medicinskoch psykiatrisk undereökning för att man med säkerhet skaU kunna konstätera attdet verkUgen föreUgger en sådan upplevelse av motsatt könstillhörighet somfordras för en ändring. Man torde få räkna med en observationstid på åtminstoneett år. Itypiska faU av transsexuaUsm än den psykosexueUa faktom så stark att denmanifesterar sig utåt genom att individen uppttäder i den motsattä könsroUen.Om en ttanssexueU inte låter uppfattningen om sin könstiUhörighet te sig jrttteuttryck kan detta ge anledning tiU tvivel om hans upplevelse är så stark somden bör vara för att faststäUelse enUgt lagen skaU kunna komma i fråga. Desakkunniga har med hänsyn härtiU som ytterUgare krav stäUt upp att sökandensedan avsevärd tid uppttäder i enUghet med den uppfattning han har om sinkönstiUhörighet. Även jag anser en sådan regel motiverad. Som de sakkunnigahar framhåUit kan man inte få någon verkUg säkerhet för att sökanden kommer attkvaretä i den nya könsroUen om han inte har visat sig kunna hävda den ute isamhäUet, SomytterUgare föratsättnmg för ändrad könsregisttering bör som de sakkunnigaföreslår krävas en klar prognos för att sökandens könsidentifiering kommer attbestä, Omständighetema bör aUtså vara sådana att det måste antas att sökandenäven kommer att leva i den nya könsrollen. Enligtde sakkunnigas förelag skaU ansökan om faststäUelse av ändrad könstUlhörighetenligt reglema för transsexueUa kunna göras av densom har fyUt . Givetvis föratsätts att sökanden är i sådant smnestiUståndatt han inser betydelsen av ett faststäUelsebeslut Jag biträder de sakkunnigasförelag men viU framhåUa att de krav på fast etablering i den eftersttävadekönsroUen som stäUs upp och den långvariga observation som kommer att behövasinnebär att föratsättningar för ett faststäUelsebeslut ofta ännu inte tordeföreUgga vid 18 åre ålder. Någon säker bedömning torde inte kunna göras förränefter puberteten. Att, som en remissinstans har ifrågasatt, i lagen föreskrivaatt sökanden skaU ha passerat puberteten synes mig dock med hänsyn tiU detteuttrycks svårbestämbarhet inte lämpUgt, Vidarehar de sakkunniga uppstäUt krav på att sökanden inte är gift, är ennaturUg konsekvens av att äktenskap kan ingås bara mellan pereoner av olikakön. Jag biträder förelaget i denna del. I likhet med de sakkunniga, anser jagatt det däremot inte skall ha någon självständig betydelse om sökandentidigare har varit gift. Desakkunniga har Övervägt att uppstäUa ett krav på att sökanden inte har baraeUer adoptivbarn men stannat för att inte göra dette. Även på denna punkt synesmig goda skäl tala för de sakkunnigas bedömning. Hänsyn tiU bamet torde i ochför sig inte kräva en sådan regel. Vad som kan skapa svårigheter för ett bam ärdet faktum att dess far eUer mor i det dagUga Uvet uppträder och är fasteteblerad i den motsatta könsroUen, Däremot kan det inte ha någon nämnvärdnegativ betydelse för barnet om föräldem i ett sådant faU också får sinofficieUa könstillhörighet ändrad. Om ändringen får gynnsam inverkan påföräldems psyke kan dette snarare vara tiU fördel också för bamet. Ett skäl somhar anförts tiU stöd för ett krav på barnlöshet är inttesset av ordning ochreda i släktskapsförhåUandena, I likhet med de sakkunniga anser jag emeUertidatt dette inttesse bör få vika för den ttanssexueUes intresse av att fårättsändringen genomförd. Jag ansluter mig aUtså tiU de sakkunnigas förelagmen viU framhåUa, att förekomsten av bara kan vara ett tecken på attetebleringen i den nya könsroUen inte är helt fast och därför ge anledning tiUsärekUd försiktighet när det gäUer att bedöma hur stark sökandens upplevelseav den motsattä könstillhörigheten är. Föratt förebygga att en ttanssexueU pereon efter fastställande av den nyakönstillhörigheten får egna bam, dvs, att den som officieUt har manUgt kön blirmor och den som officieUt har kvinnUgt kön blir far, kräver de sakkuimigaslutUgen att sökanden skaU ha undergått steriUsering eUer av annan orsak saknafortplantningsförmåga. Det kan med visst fog ifrågasättas om ett sådant krav ärnödvändigt. Det torde kunna bettaktas som praktiskt teget uteslutet att enttanssexueU pereon efter att ha fått ändrad könsregisttering skuUe av fri vUjainleda ett sexueUt förhåUande med någon som hör tiU samma officieUa kön somhan själv. Risken för ett faderekap resp, en graviditet torde 4 1972.1 saml. därför,även om steriUtet inte föreUgger, vara utomordentUgt Uten, HärtiU kommer attsteriUsering är ett ingrepp av aUvarUg och inte helt riskfri karaktär. Trotsvad som har anförts har jag dock kommit tiU den uppfattningen att desakkunnigas förelag bör följas även på denna punkt. Det synes mig nämUgennödvändigt att helt eliminera risken för den förvirring isläktskapsförhåUandena som skuUe uppstå om en ttanssexueU pereon som fått sinkönsregistrering ändrad skuUe få egna bam. EftereomsterUisering i syfte att vinna faststäUelse av ändrad könstillhörighet inte ärtiUåten enUgt gäUande lag om steriUsering krävs en lagändring som gör sådansterilisering möjUg, Jag återkommer senare tiU denna fråga. Vadhärefter gäUer somatisk intersexualitet karakteriseras den av att detföreUgger missbUdningar i könsorganen, vilka företer både manUga och kvinnUgadrag. Däremot omfattas inte sådana faU då avvikelsen hänför sig endast tiU desekundära könskaraktärerna såsom utveckling av bröst behåring och röstiäge.För att faststäUelse av könstillhörigheten skaU kunna komma i fråga bör som desakkunniga föreslår krävas att missbUdningen är av sådan art att den verkligenger anledning tiU tvekan om könet. EnmissbUdning i könsorganen kan ofte rättas tiU genom ett operativt ingrepp. Vidmedfött adrenogenitelt syndrom, som karaktäriseras av att könskörtiama äräggstockar under det att yttte genitaUa är förändrade i maskulin riktning, kanindividen t, o. m, göras frukta sam, om viriUseringen inte har gått för långt.Det är därför naturUgt att när det gäUer att faststäUa könstillhörigheten fåstäavgörande vikt vid om missbUdningen kan rättas. Då sådan rättelse är omöjUgeUer av annan anledning anses inte böra ske bör i företa hand karaktären avyttte genitaUa få bU utslagsgivande. Är dessa varken typiskt manUga eUer typisktkvinnUga får man, som de sakkunniga anför, föreöka faststäUa vilkenkönstillhörighet som är mest förenUg med sökandens kroppsUga tiUstånd över huvudteget DethittiUs sagda har tegit sikte på de somatiska faktorema. Som de sakkunnigaframhåUer kompUceras emeUertid bestämningen av könstillhörigheten av att manockså måste te hänsyn tiU den psykosexueUa mställningen. I många fall tordevisserUgen dette problem inte uppstå. Fråga om faststäUande avkönstillhörigheten i faU av somatisk intereexuaUtet kan nämUgen ofte antasgäUa små bam, särskUt som det med hänsyn tiU utvecklingen av könsidentiteten ärangeläget att könstiUhörigheten faststäUs så tidigt som möjUgt. Ju äldre bametär desto större hänsyn måste man emeUertid te tiU dess psykosexueUa inriktning.Inte i något faU bör faststäUelse av könstillhörigheten få ske i strid mot enutvecklad könsroU. I de sakkunnigas förelag har detta kommit tUl uttryck genomatt som föratsättning för faststäUelse av ändradkönstillhörighet har angetts att den sökte faststäUelsen skaU vara fÖrenUg medutveckUngen av könsroUen. Denna föreskrift synes nug lämpUg. Desakkunniga stäUer inte upp något krav på att de operativa ingrepp somkonsteterats vara påkallade för att i anatonuskt avseende anpassa individen tiUden sökta könstillhörigheten också skaU vara vid-tegna för att faststäUelseskaU kunna komma i fråga. Som skäl härför anföre bl. a., att det skuUe varamkonsekvent att fordra en sådan korrigering vid somatisk intereexuaUtet, därkönsorganen ju redan i åtminstone något avseende överensstämmer med denefterettävade könstiUhörigheten, medan motsvarande krav inte stäUs upp vidttanssexuaUsm, där ingen som helst anatomisk överensstämmelse föreligger.Vidare är att märka att ansökningama i de fleste fall kommer att avse bam somännu inte har fått en fast eteblerad könsidentitet och att man därför inte kanuteslute möjUgheten att könsroUen utvecklas i strid mot den faststäUdakönstillhörigheten. Det vore då olyckUgt om barnets könsorgan genom operationhade anpassats tiU denna könstillhörighet, SlutUgen kan det i vissa faU varakirargiskt lämpUgt att vänte med en operation tiU dess baraet nått högre ålder. Föregen del instämmer jag med hänsyn tiU det nu anförda med de sakkunniga i attnågot krav på operativt ingrepp inte bör stäUas upp. om att sökanden skaU sakna fortplantningsförmåga bör som desakkunniga har anfört inte gäUa i fråga om somatiskt intereexueUa. Dessa är iallmänhet sterila. Endast vid medfött adrenogenitalt syndrom kan fruktsamhetföreUgga om viriUseringen hävs. En föreskrift om steriUsering skuUe för dessafaU motverka syftet med könsändringen. Desakkunniga har inte funnit anledning att, när det gäUer de somatisktintereexueUa, uppstäUa krav på att sökanden inte är gift. Som skäl härför harde anfört att man torde kunna bortse från möjUgheten av att så är faUet,eftereom könsrollsutvecklingen i överensstämmelse med den ureprungUgakönsregistteringen regelmässigt måste bettaktas som avsluted i varje faU innanäktenskap ingås. För egen del anser jag att det inte helt kan uteslutas att ensomatiskt intereexueU person, ttots att han upplever sig tillhöra motsatt könmot det registterade, ändå föreöker anpassa sig tiU den officieUakönstillhörigheten genom att gifte sig. Kravet att sökanden inte skaU vara giftbör därför enUgt min mening gäUa inte bara ttanssexueUa utan också somatisktintersexueUa, EnUgtde sakkunnigas förslag skaU ansökan för den som är göras avvårdnadshavaren. Om den för vilken ansökan göre har fyUt fordras dessutomdennes eget samtycke, I ett remissytttande har iftågasatts om inte sistnämndaålderegräns borde sänkas tiU . Det är självfaUet angeläget att beslut i enfråga av så djupt pereonUg na- tursom frågan om en människas könstUlhörighet inte i något faU meddelas i stridmot den enskUdes egna önskningar, UttryckUgt samtycke bör fordras i faU då densom avses med en ansökan av nu ifrågavarande slag kan antagas ha fuU insikt omiimebörden av ett beslut om ändrad könstiUhörighet, Jag vUl därför för egendel förorda att den berörda ålderegränsen bestäms tiU , Ilikhet med de sakkunniga anser jag att lagen i princip bör vara tiUämpUg endastpå svenska medborgare. Det måste nämUgen anses högst osäkert om ett i Sverigemeddelat beslut om faststäUelse av könstillhörigheten för en utiändskmedborgare skuUe accepteras i utiänningens hemland, I och för sig skuUe detkunna övervägas att late statslösa pereoner och poUtiska flyktingar få möjUghettiU faststäUelse enUgt lagen, åtminstone efter viss tids bosättning här ilandet, EnUgt min mening saknas det emeUertid anledning att i förevarandehänseende bereda dessa grapper en förmånUgare ställning än andra utiänningar.Jag anser därför att det inte bör göras något undanteg från kravet på attsökanden skaU vara svensk medborgare. 5,2,2Rättsverkan av beslut om fastställande av könstillhörighet Somjag har anfört bör den nya könstillhörigheten gäUa i aUa sammanhangoch inte bara ha karaktären av en motbevisbar presumtion. Av deföratsättningar som har uppstäUts för faststäUande av könstillhörigheten vidttanssexuaUsm framgår också tydUgt att det är avsett att byte avkönstUlhörighet måste bU en engångsföreteelse i den ttanssexueUes Uv, När detgäUer de somatiskt intersexueUa finns emeUertid som jag påpekade en vissrisk för att deras könsroU inte utvecklas i överensstämmelse med den nyakönstillhörigheten. Om i något sådant faU individen blir fast eteblerad i denkönsroU som är motsatt hans officieUa kön kommer han att befinna sig i ensituation som motsvarar en ttanssexueUs. För dessa faU har de sakkunniga föreslagitatt det skaU finnas en möjUghet att återgå tiU den tidigare könstUlhörighetenunder samma förutsättningar som gäUer bettäffande faststäUande av ändradkönstillhörighet för ttanssexueUa, Jag bittäder dettä förslag. Attden intereexueUe, som har fått sin könsregisttering ändrad, i aUa sammanhangskall anses tUUiöra det nya könet innebär t, ex, att ett sexuellt förhållandemeUan honom och en pereon, som tiUhör det kön varunder han före ändringen varregistrerad, i rättsligt avseende skaU anses som ett förhåUande meUan tvåpereoner av olika kön. Ändringen av könsregistteringen för den intersexueUeskaU dock inte innebära att han även för tiden före ändringen skaU anses hatUlhört det kön som genom ändringsbeslutet har fastställts för honom. Det nyssnämnda sexuella förhåUandet fåi från rättsUg synpunkt således betraktes som ettförhåUande meUan två personer av samma kön tiU den del det Uggeri tiden före ändringen av den enes könstillhörighet. Ett äktenskap kan intebetraktas som en nulUtet endast därför att en av makarna efter äktenskapetsupplösning har fått faststäUt att han tUlhör motsatt kön mot förut. Och enttanssexueU som har bam får även efter faststäUelsen bettaktas som far resp.mor tiU bamet. Teoretiskt skuUe aUtså faderekapstelan kunna anstäUas mot den somgenom beslut enUgt lagen har fått knnUgt kön. Även andra situationer kantänkas där den tidigare könstUlhörigheten kan få rättslig betydelse, exempelvisnär det gäUer pension, Uvränte, underhållsbidrag och Uknande, Jag anser migemeUertid med Mnsyn tiU problemens ytteret teoretiska karaktär inte haanledning att gå närmare in på dem, EventueUt uppkommande frågor får lösasfrån faU tiU faU med beaktande av det föreUggande rättsförhåUandets natur ochmed iakttegande av att individen fram tiU ändringsbeslutet skaU anses hatillhört det tidigare könet om inte annat visas. Detär inte avsett att för normalfaUen göra någon ändring i principen attkönsregistteringen endast utgör en presumtion för att vederbörande har det könsom registteringen visar. En domstol eUer aiman myndighet som har att prövanågons könstillhörighet skaU aUtså, om det visar sig att registtenngen ärfelaktig, kunna grunda sitt avgörande på det verkUga könet. Den möjUghet tillrättelse av anteckning i kyrkobok och av pereonnummer som finns och som äravsedd för faU då den förete registteringen har bUvit felaktig tiU följd avrent förbiseende eUer liknande bör aUtjämt bestå. Om en intersexueU har fåttsin könstUlhörighet ändrad bör emeUertid detta beslut inte kunna rabbas. ManskuUe annare riskera att den intereexueUes könstiUhörighet oavsettändringsbeslutet oupphörUgen kunde sättas i fråga. Har prövningen av ett ärendeom ändrad könstillhörighet utmynnat i ett avslagsbeslut anser jag däremot ilikhet med de sakkuimiga att könsregistteringen skaU behålla sin karaktär avmotbevisbar presumtion. Som de sakkunniga har påpekat måste emeUertidavslagsbeslutet i dessa faU komma att utgöra ett starkt bevis förregistteringens riktighet, 5.2,3Operativa ingrepp Frågorom operativa eUer liknande ingrepp i könsorganen kan ofta aktuaUseras vidintersexuaUtet, Vid vissa former av somatisk intereexuaUtet måste könskörtiamaavlägsnas för undvikande av tumörbUdning. Bettäffande vissa ttanssexueUa kankastrering på den humanitära grunden i lagen om kastrering komma i fråga. Denavsky för de egna könsorganen som är ett utmärkande drag för typisktttanssexueUa personer gör att dessa ofta önskar genom hormonell behandling ochoperativa ingrepp förändra sina könsorgan tUl bättre överensstämmelse med detmotsatte könets, I den mån en ttanssexueU pereon inte redan saknarfortplantningsförmåga bör, som jag har anfört, steriU- seringkrävas för faststäUelse av den nya könstillhörigheten. Vid somatiskintereexuaUtet slutUgen är det ofta påkaUat med rekonstruktiva operationer avgeniteUa, Attingrepp som är påkaUade för att häva eUer förebygga sjukdom i könsorganen ärtUlåtna om de vidtas med patientens samtycke följer av aUmänna regler. Ingreppi könsorganen som syftar tiU att skapa bättre överensstämmelse meUan dessa ochpatientens officieUa kön torde också vara tiUåtna utan särekUt lagstöd.Detsamma gäUer rekonstruktiva operationer av missbUdningar hos nyfödda förvUka något kön ännu inte har hunnit faststäUas. Som exempel på ingrepp i könsorganeni syfte att bättte anpassa dem tiU det officieUa könet kan nämnaspenisamputetion på en ttanssexueU man som har vuimit faststäUelse av att hantillhör det motsatta könet. Vad härefter gäUer ingreppi könsorganen som vidtas i det omedelbara syftet att förändrakönstillhörigheten utan att vederbörande ännu har ansökt om ändradkönstillhörighet anser jag i likhet med de sakkunniga att sådana ingrepp kanvara motiverade och därför bör tiU-låtas. En okonttoUerad möjUghet för individenatt få tiU stånd ingrepp av dette slag kan emellertid inte godtas. Ingrepp börfå ske endast då det finns föratsättningar för bifaU tiU en begäran om ändradkönstiUhörighet. I annat faU skuUe ingreppet kunna medföra en meningslösstympning som föreätter individen i en ännu svårare situation än förat. Som desakkunniga har föreslagit bör därför ingrepp i könsorganen i syfte att vinnafaststäUelse enUgt lagen få göras endast efter särekUt tUlstånd, bör gäUaäven sådan sterilisering som i vissa faU fordras i fråga om ttanssexueUa,Tillstånd bör kunna meddelas endast om föratsättningar föreUgger för vinnandeav faststäUelse av den önskade könstUlhörigheten, LämpUgast synes vara att somde sakkunniga föreslagit, tillståndsfrågorna handläggs av samma myndighet somhandhar faststäUelseärendena, I praktiken torde tUlstånds- ochfaststäUelsefrå-goraa komma att prövas i ett sammanhang, EnUgtde sakkunnigas förelag skaU SteriUsering och andra ingrepp i könsorganen isyfte att vinna faststäUelse av ändrad könstillhörighet företas på sjukhus avdär anstäUd läkare, överensstämmer med vad som gäUer vid sterilisering avkvinna och vid kasttering. Med hänsyn tiU att operativa korrigeringar avgenitaUa i regel är betydUgt mer kompUcerade än både steriUsering ochkasttering och tiU att endast ett fåtal läkare inom landet torde ha erfarenhetav dette slags operationer har de sakkunniga vidare ansett att det bör finnasmöjUghet att vrid meddelande av tiUstånd tiU operationen anvisa viss bestämdläkare att utföra ingreppet Givetvis förutsätts att läkaren har samtyckt tUlatt göra dette. Jagbittäder de sakkunnigas förelag. Med hänsyn tiU att liUståndsmyndigheten skaUkunna anvisa viss läkare för utförande av ingreppet anserjag det inte erforderUgt att som har ifrågasatts vid remissbehandlingen föreskriva att vissa slag av ingrepp aUtid skall utföras av speciaUstgrapp vidregionsjukhus. Antaletärenden om faststäUelse av könstillhörighet och om tiUstånd tiU SteriUseringeUer annat ingrepp i könsorganen i syfte att vinna sådan faststäUelse fårantäs bU ringa. Ärendena torde emeUertid oftä komma att visa sig varasvårbedömda. Med hänsyn härtUl anser jag i Ukhet med de sakkunniga attövervägande skäl talar för att handläggningen anförtros åt ett för hela landetgemensamt organ, dit kunskap och erfarenhet i ämnet kan koncentteras. Desakkunniga har i valet meUan att förlägga prövningen tiU eUertiU en fristående nämnd stannat för det senare altemativet, I den föreslagnanämnden skaU finnas representänter för juridisk och medicinsk sakkunskap samtlekmän. Som skäl för sitt förslag har de sakkunniga bl, a, pekat påangelägenheten av att prövningsinstänsen får en så fri och oberoende ställningsom möjUgt, Vidare har de framhålUt att ett aUtför ensidigt medicinsktbedömande bör undvikas och att det rättsUga elementet måste få en starkareställning än som skuUe vara möjUgt inom ramen för socialstyrelsenshandläggning.