prop · FV03115 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition med förslag till förordning omändring i förordningen (1922: 260) om automobilskatt, m. m.; given Stockholmsslott . Maj:t vill härmed, underåberopande av bilagda utdrag av slalsrådsprotokollet över finansärenden,föreslå alt bifalla de förslag om vais avlåtande lill riksdagenföredragande departementschefen hemställt. Min allernådigste Konungs och frånvaro; I propositionen föreslås, alt andraetappen genomförs av den reform av den årliga fordonsskatten som inleddes år1971 enligt beslut av riksdag (prop. 1970: 138, BeU 1970: 58, rskr1970: 377, SFS 1970: 630). Förslaget berör, i likhet med den första etappen,endast fordon med en totalvikt om . Det innebär inom ramen för ettoförändrat tolalt skalleuttag en omfördelning av skatten som betyderskattesänkningar för flertalet bussar och bensindrivna lastbilar saml förlättare brännoljedrivna lastbilar. För tyngre brännoljedrivna lastbilar ochför släpvagnar innebär förslaget i allmänhet högre skatt. Vid utformningen avskatteskalorna har beaktats resultatet av en undersökning som gjorts omverkningarna av den första etappen av reformen. Vidare föreslås i propositionen,atl Kungl. Maj:l bemyndigas alt utfärda föreskrifter om inmontering avstämplande kilometerräknare i fordon, för vilka kilomelerskatt skall utgå fråningången av i enlighet med principbeslut av riksdag (prop.1971: 153, SkU 1971: 67, rskr 1971: 339). Kostnadema för räknarna föreslås tasul av berörda fordonsägare. Förordningom ändring i förordningen (1922: 260) om automobilskatt Härigenom förordnas, i fråga om förordningen(1922:260) om :uitomobilskalti, dels all i 3 § ordet"riksräkenskapsverket" skall bytas ut mol "", c/r/.valt bilayan till förordningen skall ha nedan angivna lydelse. Bilagatill förordningen (1922: 260) om automobilskatt' Tilläggsskatt, kronor. talvikt för buss. utöver vad som svarar 1 600 3 000 3 200 7 000 Senastelydelse av 5§ 1970: 630. Senastelydelse 1970: 630. för varje påbörjat hundra- utöver vad som svarar I 300 3 000 3 000 7 000 7 000 10 000 10 000 15 000 15 000 20 000 3 000 8 000 8 000 12 000 12 000 18 000 18 000 27 000 1 300 1 300 6 000 10 000 för varje påbörjat hundra- talvikt för buss. utöver vad som svarar 1 300 3 000 3 000 6 000 15 000 18 000 18 000 27 000 5 000 8 000 22 000 25 000 25 000 30 000 30 000 35 000 Fordonsslag Tjänstevikt för Grund- Tilläggsskatt, kronor, Mot grund motorcykel och skatt, för varje påbörjathundra- skatten personbil, to- kronor tal kilogram avtjänste- svarande talvikt för. buss, vikten eller total vikten tjänstevikt lastbil och" släp- utöver vad som svarar eller tolalvikt, vagn, kilogram mot grundskatten kilogram Annan släpvagn med en hjulaxel 3000 3 000 5 0005 000 8 000 8 000 11000 11000 14 000 14 000 17 000 17 000 20 000 20 000 25000 25 000 30 000 30 000 31000 31000 35 000 35 000 40 000 40 000 1000 1000 1 500 3000 3 000 5 0005 000 8 000 8 000 11000 11 000 14 000 14 000 17 000 17 000 20 000 20 000 25000 25 000 30 000 30 000 35 000 35 000 40 000 40 000 O O O 8 8 13 O O OO O O 5 000 8 000 11000 14 000 17000 20 000 25 000 30 000 3 000 5 000 8 000 Fordonsslag Tjänsteviktför Grund- Tilläggsskatt, kronor. Mot grund motorcykel och skatt, för varje påbörjat hundra- skatten personbil, to- kronor tal kilogram av tjänste- svarande talvikt för buss, vikten eller totalvikten tjänstevikt lastbil och släp- utöver vad som svarar eller totalvikt, vagn,kilogram mot grundskatten kilogram Annansläpvagn med två hjulaxlar 1 000 1 000 1 500 3 000 3 000 5 0005 000 8 000 8 000 11000 11000 14 000 14 000 17 000 17 000 20 000 20 000 22000 22 000 25 000 25 000 30 000 30 000 35 000 35 000 40 000 40 000 3 000 5 000 8 000 11000 14 000 17 000 20 000 Annansläpvagn med tre eller flera hjulaxlar men högst över men högst 1 000 1 000 1 500 3000 3 000 5 0005 000 8 000 8 000 11000 11000 14 000 14 000 17 000 17 000 20 000 20 000 25000 3 000 5 000 8 000 11 000 14 000 17 000 20 000 25 000 30 000 30 000 32 000 32 000 35 000 35 000 40 000 40 000 Tjänstevikt för motorcykel och personbil, totalvikt förbuss, lastbil och släpvagn, kilogram Tilläggsskatt, kronor, för varje påbörjat hundratal kilogram av tjänstevikten eller totalvikten utöver vad som svarar mot grundskatten Mot grundskatten svarande tjänstevikt eller totalvikt, kilogram 5 930 7 885 25 000 30 000 Denna förordning träder i kraft, ivad avser 5 §, dagen efler den, då författningen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i , och i övrigt den 1 januari1973. Utdragav protokollet över flnansärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsråden , , , , , ,, , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i den årliga fordonsbeskattningen, m. m. och anför. Frågan om utformningen av den årligafordonsbeskattningen har utretts av bilskatleutredningen (Fi 1966:29).Utredningen lämnade betänkandet (SOU 1969: 45)Fordonsbeskattningen. I betänkandet föreslogs en omläggning av den årligafordonsskallen för lastbilar, bussar och släpvagnar. Inom ramen för oförändrattotalt skatteuttag innebar förslaget höjd skatt för de tyngsta lastbilarna ochför släpvagnar samt sänkt skatt för bussar och för medeltunga och lätta lastbilar.Syftet med omläggningen var att åstadkomma en bättre anpassning avbeskattningen till den s. k. kostnadsansvarighelsprincipen. Omläggningen skulleske i fem etapper . Betänkandet remissbehandlades isedvanlig ordning. 1970: 138 godtogs i huvudsak den avutredningen förordade reformen och föreslogs att den första etappen, somutgjorde av hela omläggningen, skulle genomföras från ingången av år 1971.I övrigl förordades att omläggningen i sin helhet skulle vara genomförd den 1januari 1979 i följande etapper: Jag uttalade i detla sammanhang att en etappvisgenomförd omläggning hade bl. a. den fördelen, atl, om så skulle behövas,hänsyn kunde tas till nytillkommande omständigheter som var ägnade alt påverkareformprogrammet. Jämfört med utredningens förslag innefattadepropositionen bl. a. den ändringen, att beskattningen av bussar och lastbilarskulle grundas på fordonens totalvikt i stället för på deras tjänslevikt.Någon förändring av det totala skatteuttaget för berörda fordonskategorierskulle detla dock i princip inle innebära. I övrigt lorde jag belräffandeutredningens förslag, remissinstanserna och deras yttranden m. m. få hänvisatill vad jag anförde i prop. 1970: 138. Denna antogs av i oförändratskick (BeU 1970: 58, rskr 1970: 377, SFS 1970: 630). Åkeriföretagarnas centralförbundoch har i skrivelser tillfinansdepartementet gjorl vissa påpekanden angående verkningarna av den förstaetappen. avgavbilskattteutredningen betänkandet (SOU 1970: 36) Kilometerbeskattning, variutredningen redovisade sitt principiella ställningstagande till förmån för enomläggning av gällande vägtrafikbeskattning till en beskattning efler kördvägsträcka (kilomelerskatt) för brännoljedrivna fordon och tyngre släpvagnar.Beskattningen av motorfordonen borde enligt förslaget grundas på stämplandekilometerräknare. Utredningen angav att den avsåg att i ett slutbetänkandeåterkomma med bl. a. författningsförslag. Betänkandet remissbehandlades isedvanlig ordning. 1971: 153 föreslogs, attkilometerskatt skulle införas vid ingången av för brännoljedrivnamotorfordon och att stämplande kilometerräknare därvid skulle användas. Ifråga om släpvagnar med en totalvikt om föreslogs alt kilometerskattskulle införas så snart frågan om den tekniska apparaturen för dessa fordonlösts så, alt systemet kunde administreras och kontrolleras tillfredsställande.Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen (SkU 1971:67, rskr 1971:339). Genom beslut den 28 januari 1971tillsattes en särskild nämnd, kilometerskattenämnden (KSN), med uppgift attplanlägga och leda införandet av kilomelerbeskattning. Bilskatteutredningeni har numeraavgivit sitt slutbetänkande (SOU 1972:42) Vägtrafikbeskattningen, vari bl. a.kilometerskatleförslaget slutgiltigt redovisas. Över belänkandet har yttrandenefter remiss avgivits av hovrätten för , kammarrätten i Göleborg,riksåklagaren, , överbefälhavaren, postverket, statensjärnvägar, statens vägverk, , transportnämnden,bilregisternämnden, KSN, generaltullstyrelsen, ,riksrevisionsverkel, , , statens jordbruksnämnd,länsstyrelserna i Slockholms, , och , ,och Norrbotiens län, domänverket, vägkoslnadsulredningen,Aktiebolaget , IVA:s , ' Ledamöter expeditionschefen , tillikaordförande, kanslirådet , f. d. riksdagsledamöterna samt riksdagsledamöterna . ,Molororganisationemas samarbetsdelegalion, Näringslivets trafikdelegation,Skogsindustriernas samarbetsutskott, , . ,Svenska taxiförbundel, , . , akademikerscentralorganisation, bilindustri och bilgrossistförening . Flera av remissinstanserna har bifogat yttrandenfrån andra myndigheter eller sammanslutningar. Dessutom har ett antal andrasammanslutningar och enskilda personer kommit in med yttranden överbetänkandet. Beredning pågår i i avsikt altproposition i ämnet skall kunna lämnas till vårriksdag. I fråga om kilometerskatten tar jag i dettasammanhang upp huvudsakligen frågan om vem som skall bestrida kostnaderna förstämplande kilometerräknare som skall användas vid beskattningen. I sambanddärmed berör jag också vissa åtgärder som avser kiiometerskatte-reformensgenomförande. Fullföljandeav riksdagsbeslut Gällande vägtrafikbeskattning Beträffande nu gällande vägtrafikbeskattning tordejag här kunna hänvisa till de redogörelser härom som jag lämnat i prop. 1970:138 och 1971: 153. Den årliga fordonsskatten beräknades t. o. m. år1970 på tjänstevikten för lastbilar och bussar och på totalvikten försläpvagnar. Skatten var differentierad med hänsyn endast till vikten. Hänsyntogs alltså inte till drivmedel, axelarrangemang eller kopplingsanordning.Omläggningen genom beslut innebar dels att beskattningen sker medledning av totalvikten i fråga om samlliga nu angivna fordonskategorier, delsall en långt gående differentiering inom fordonskategorierna genomfördes.Bussar och lastbilar indelas nu i bensin-eller gasoldrivna å ena sidan ochbrännoljedrivna å andra sidan. Brännoljedrivna lastbilar indelas dessutom ifordon med resp. ulan anordning för påhängsvagn. Inom varje grupp av lastbilartas dessutom hänsyn till om fordonet är utrustat med två eller flera axlar.Släpvag- narindelas också i två grupper, påhängsvagnar och andra släpvagnar. Även i frågaom dessa fordon beaktas antalet axlar. Tekniskt är skatten konstruerad som en grundskatt,som svarar mot viss totalvikt, och en tilläggsskatt, som ulgår för varjepåbörjat hundratal kilogram av totalvikten utöver vad som svarar motgrundskatten. Den försia etappen av omläggningen innebar, förutomall den ulgjorde av den totala omläggningen, bl. a. atl beskattningen avbussar och lastbilar grundades på tolalvikt och inle på tjänslevikt. De kalkyler som låg till grund förskatteomläggningen avsåg fordonsbeståndet per . Aktuellarematerial fanns inte tillgängligt. Detta faktum innebar att förändringar ifordonsbeståndels sammansättning fram till intekunde beaklas. Omräkningen från tjänslevikt till tolalvikt gjordes på sammamaterial. Avsikten var alt det tolala skatteuttaget skulle vara oförändrat.Därför beräknades ett genomsnittligt samband mellan totalvikten för fordoninom en viss kategori och tjänstevikten för samma fordon. Skattesatsen förfordon med viss tjänstevikt fördes över till fordon vars totalviktgenomsnittiigt svarade mot denna tjänstevikt. Omräkningen skulle alltså innebäraskatteförändringar endast för fordon vars tolalvikt avvek från dengenomsnittliga totalvikten för fordon i Ijänsteviktsklassen. Fordon, varstotalvikt understeg den genomsnittliga totalvikten, skulle därvid fåskattesänkningar och fordon med högre totalvikt än genomsnittet skulle fåskallehöjningar. Det sammanlagda beloppel av skattehöjningarna skulle dockmotsvara det sammanlagda beloppet av skattesänkningarna. Om sambandet mellantjänstevikt och totalvikt förändrats för viss fordonskalegori under tidenmellan och , skulle också förhållandetmellan skattesänkningar och skattehöjningar ha ändrats. 1970: 138 angav jag att den föreslagnareformen totalt sell innebar skattehöjningar för de tyngsta lastbilarna och försläpvagnarna och sänkningar för bussar samt för medeltunga och lätta brännoljedrivnalastbilar liksom för bensin- och gasoldrivna lastbilar. I den debatt som följde på förslaget framhölls attden tekniska utvecklingen efter inneburit att för givnalolalvikter en allt mindre andel upptas av tjänsteviklen och en allt större avnyttolasten. Beräkningarna av sambandet mellan tjänstevikt och tolalviktbaserades därför på ett föråldrat material. lät utföra en granskning avberäkningarna. Utskottet uttalade därefter (BeU 1970: 58 s. 22) bl. a. attskatteskärpningen sannolikt skulle komma atl ligga under 20 milj. kr. ochalliså motsvara av den sammanlagda skatten. En sådan skillnadfann utskottet godlagbar. Skulle det senare komma fram att utskottetunderskattat de befarade effekterna eller att del under år1970 inträffat sådana svängningar i bilbeståndet att omläggningen verkligen komatt innebära en påtaglig skatteskärpning borde, enligt utskottet, beskattningenåterställas till den avsedda nivån. Med detta särskilda uttalande tillstyrkteutskottet förslaget i propositionen, vilken också antogs av . Undersökningav utfaUet av den första etappen Under vårsession 1971 svarade jag påenkel fråga av i (1971: 238) att det fanns anledning altnärmare granska utfallet av försia etappen i omläggningen före genomförandetav nästa etapp. En sådan granskning har numera gjorts. Syftet därmed har varitatt fastställa främst i vilken utsträckning målsättningen om oförändrat totaltskatteuttag kurmat uppfyllas och hur många av de berörda fordonen som fållskaltehöjningar resp. skattesänkningar. Undersökningen har utförts på följande sätt. Förbilbeståndet har uppgifter om tjänslevikt och tolalvikthämtats ur det centrala bilregistret. Det korrekta sambandet mellan tjänsteviktoch totalvikt har därvid kunnat beräknas. Skatten på detberörda fordonsbeståndet har räknats ut enligt 1970 och 1971års skatteskalor. Undersökningen visar att det totala skatteuttagetökat med 21,3 milj. kr. för det bestånd av fordon av berörda slag som fanns den1 . Ökningen motsvarar av elt skatteuttag beräknat enligt1970 års skatteskalor. Vidare framgår, att skälen till ökningen i fråga ombussar och lastbilar är två, nämligen dels etl i viss mån inaktuellt sambandmellan tjänstevikt och totalvikt, dels förändringar i fordonsbeståndetssammansättning. För släpvagnarna gällde redan lidigare att beskattningengrundades på totalvikten, varför endast sistnämnda felkälla påverkatskatteutfallet för dessa fordon. Undersökningens resultat framgår av dentabell, som lorde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga. Undersökningen visar också andelen fordon som fåttskallehöjningar resp. skattesänkningar. För lastbilar gäller, att avlastbilarna fått ökad och minskad skatt genom reformen. I fråga ombussarna är motsvarande siffror resp. . Som jag nämnde inledningsvis föreslogbilskatteulredningen i belänkandet (SOU 1970: 36) Kilometerbeskaltning atlkilomelerskatt skulle införas för brännoljedrivna motorfordon och för tyngresläpvagnar. Skatten skulle i fråga om motorfordonen grundas på stämplande kilo- meterräknare.Utredningen påpekade därvid bl. a. att koslnaderna för själva kilometerräknarnavarierade beroende på om montering skedde på fabrik i samband med tillverkningav fordon eller därefter på redan färdiga fordon. Vidare inverkade i det senarefallet om fordonet var förberett för montering eller ej. Utredningen redovisadeberäknade kostnader för de olika alternativen men angav att flera av kostnadsposternavar svåra all ange exakt. Vid remissbehandlingen av principbetänkandetKilomelerbeskattning lämnade flertalet remissinstanser utredningens uttalandenutan erinringar. Vissa av näringslivets organisationer uttalade dock farhågorför att utredningen underskattat kostnaderna i sina beräkningar i principbetänkandeteller uttryckte önskemål om alt statsverket skulle ersätta koslnaderna föranskaffning, montering och kontroll av kilometerräknarapparaturen. I prop 1971: 153 uttalade jag, utöver vad jagtidigare redovisat, alt kilometerskatten skulle bygga på räknare, som måstefylla höga krav på tillförlitiighet. De räknare som skulle användas borde varaunderkastade krav på godkännande och besiktning. Vidare borde finnasföreskrifter om montering och plombering av räknarna. Det fick ankomma påKungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämde att godkänna räknare ochmeddela föreskrifter i övriga berörda frågor. I samband med all propositionen behandlades iriksdagen yrkades i motioner, atl kostnaderna för kilometerräknarapparaturenskulle bestridas av statsmedel. Skatleulskollet föreslog i sitt av riksdagengodkända betänkande (SkU 1971: 67) att propositionen måtte antagas. Utskottetförutsatte all utredningen i slulbetänkandel skulle ta ställning lill fråganhur övergångskostnaderna skall bestridas. KSN:s uppgifter är enligt sin instruktion (SFS1972: 201) att planlägga och leda omläggning till kilometerbeskattning. Maj:ts beslut har KSN bemyndigats att fastställanormer för och meddela typgodkännande av kilometerräknarapparatur. Vidare fårKSN enligt beslutet meddela föreskrifter om montering, reparation ochplombering av räknarapparatur och om brytande av plombering. KSN har vidarebemyndigats alt besluta om godkännande av företag som tar befattning medapparaturen. KSN har med slöd av bemyndigandet utfärdat föreskrifter i berördahänseenden. Som ell led i förberedandet av övergången lillkilometerskatt har KSN träffat en överenskommelse med SvenskaUtveck-lingsaktiebolaget (SU) om leverans av erforderligt antal kilometerräknare,som i sig skall lagra information om fordonels lillryggalagda körsträcka ochkunna överföra denna information på optiskt läsbara datakort.I en vid avtalel fogad specifikation över räknaren har ställts vissa krav pådenna i fråga om tillförlitlighet och manipulationssäkerhet. Äventrafiksäkerhetssynpunkler har beaktats. Produklionen av kilometerräknare ärplanerad så, att montering av räknare skall kunna ske i samband medfordonstillverkningen redan i fråga om fordon med års-modellbeleckning somtillverkas under senare deler\ av . Avtalel har godkänts av Kungl. Enligt avtal mellan KSN och SU,vilket godkänts av Kungl. Maj:t , skall SU leverera räknare ochfördelningsväxlar (för inkoppling mellan växellåda och hastighetsmätare/färdskrivare), avsedda för brännoljedrivna personbilar, bussar och lastbilar,den 10 november 1972den . Avtalet avser leveransav 100 000 satser med optionsrätt lill leverans av ytterligare 60 000 satser.Priset per kilometerräknarsats vid en leverans av 100 000 satser anges iavtalet till , exklusive mervärdeskatt, med viss indexreglering försjälva räknarna. Distribution skall ske direkt från SU till fordonsägarna, dockinte i fråga om fordon som, innan det registrerats, försetts medräknarapparatur av fordonstillverkare eller generalagent för denne. KSN hargaranterat SU betalning för 100 000 satser. Utredningensförslag i fråga om kilometerräknarna m. m. föreslår i slulbetänkandel bl.a. att kilometerskatten skall införas i två omgångar enligt följande. Medverkan slopas den nuvarande skatten på brännolja enligtförordningen (1961: 653) om brännoljeskatt och ersätts av en kilomelerskattför brännoljedrivna personbilar, bussar och lastbilar. Skatten på brännoljaenligt förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen ersättssamtidigt av en särskild kilometerskatt. Automobilskatten kvarstår i principoförändrad för dessa fordon och skall först fr. o. m. den 1januari 1975 inräknas i kilometerskatten. För släpvagnar som dras avkilometerskattepliktiga fordon skall i princip betalas fordonsskatt under år1974 och kilometerskatt . I fordonsskatten för inräknasden brännoljeskatt som beräknas falla på merförbrukning av brännolja vidkörning med tillkopplad släpvagn. Dessutom tas en särskild fast avgift ut somsvarar mot motorbränsleskatten som faller på motsvarande merförbrukning avbrännolja. Utredningen anger, att kilometerräknare tillverkatsför SU:s räkning av och provats både laboraloriemässigt och ipraktisk drift på fordon. Provningarna har visat, att räknarna ärfunktionsdugliga och tillförlitiiga. Denna typ av räknare är den enda somgodkänts av KSN. Utredningenväntar sig alt de praktiska erfarenheterna i fråga om monteringav kilometerräknare på olika slag av fordon skall kunna geelt bättre underlag för beräkningen av kostnaderna i de enskilda fallen.Ulredningen anser sig f. n. inte ha tillräckligt material för atl presenteranya kalkyler i denna del. Eftersom kilometerräknarna skall användas somhjälpmedel vid beskattningen av fordonen, kan det givetvis hävdas, menarutredningen, att fordonsägarna i någon form bör kunna få ersättning för sinakostnader för apparaturen. Rättvisesynpunkter kan tala för en sådan lösning ifråga om de äldre fordon, som finns vid övergången lill kilomelerbeskattning.Beträffande dessa fordon anges kostnaderna för apparaturen bli avseväri störreän för nya fordon, i vilka apparaturen kan monteras i samband med fordonenstillverkning eller leverans. Utredningen finner dock alt andra omständighetertalar för att kompensation ej skall utgå till fordonsägarna för apparatur- ochm.onterings-kostnader. Kilomelerräknarna möjliggör insamling av ett omfattandetransportslatistiskt material. Avstämplade körlängdskort kan användas i delegna bokföringsarbelet. Skaltebortfallet beräknas minska, vilket ger lägreskattesatser. Vidare antas att fordonsägarnas intresse av att räknarna fungerarär större om de själva måste bekosta utbyte av skadad räknare. Om ersättning skall utgå måste, betonarulredningen, ersättningssystemet utformas så alt fordonsägarna har ettekonomiskl intresse av att apparaturen inte skadas. Utredningen skisserar ocksåett sådant system. I delta sammanhang påpekar ulredningen atl skattesatsernamåste höjas om det totala skatteuttaget skall vara oförändrat vid avräkning aversättningen mol aulomobilskatlemedlen. Ledamöterna har igemensam reservation uttalat, alt ansvaret för samtliga kostnader i sambandmed övergången till ett nyll beskaltningssyslem bör åvila staten och att dessakostnader bör bestridas av medel redovisade över statens budget. Utredningens förslag innebär att kilometerskatt fr.o. m. skall utgå för brännoljedrivna personbilar, lastbilaroch bussar. Fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknats som1965 eller tidigare års modell föreslås vara befriade från kilometerskattunder . Detta motiveras av att flertalet av dessa fordon beräknas bliskrotade under del första året. Dispens förutsätts skola medges i varje enskiltfall efter ansökan. Utredningen har också föreslagit undantag frånkilometerskatteplikt för fordon som ägs av medlem av konungahuset,krigsmaktens fordon, s. k. diplomatfordon saml specialutrustade brandfordon. Undantagföreslås vidare för handikappfordon, i den mån den nuvarande skattefriheten fördessa fordon ej ersätts med ett bidragssystem. Av de remissinstanser som tar uppfrågan om vem som skall bära kostnaderna för kilometerräknarapparaturen anserkammarrätten i , trafiksäkerhetsverket, ,i och att fordonsägarnabör bära dessa koslnader. anför att invändningarvisserligen kan riktas mot att lägga kostnaderna för räknarna på fordonsägarna.Emellertid är kostnaderna för räknarna relativt obetydliga och kan förväntassjunka när nya fordon original-utrustas med räknarna. Med en förväntadhållbarhet motsvarande fordonets livslängd blir den årliga kostnaden förräknarna mycket låg. Ett system där det allmänna skall svara för apparaternamedför en extra administrativ omgång. Kostnaden härför blir oproportionerligtstor och måste rimligtvis läggas på fordonsskatten, dvs. Avpraktiska och ekonomiska skäl bör därför kostnaden för kilometerräknarnaläggas direkt på fordonsägarna.