prop · FV0396 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till med förslag till lag om ändring ibrottsbalken; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokoUet överjustitieärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtande tiUriksdagen föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att de grövsta formernai av sådant dobbleri som består ianordnande eUer tUlätande av Ulegalt äventyrUgt spel skall betecknas grovt dobbleri.Straffet föi- sådant brott föreslås bU fängelse i högst . Vidare föreslås,att förberedelse och försök tUl grovt dobbleri skall straffbeläggas.. Denya bestämmelsema avses träda i kraft den. 1 1972.1 saml. Lag om ändring i Härigenomförordnas i fråga om dels att 16 kap. 14 § skall ha nedan angivnalydelse dels att i balken skall införas två nya paragrafer, 16 kap. 14 a och 17§§, av nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse 16 kap. 14 § Anordnarnågon för allmänheten äventyrligt spel om penningar eller penningvärde eller tUlåternågon sådant spel i lokal som han upplåtit åt allmänheten, dömes för dobbleritill böter eller fängelse . Deltager någon i dylikt spel somanordnats för allmänheten eller eljest äger rum i lokal vartill allmänhetenhar tillträde, dömes för dobbleri till böter. Anordnar någon för allmänheten äventyrligt spel ompenningar eller penningvärde eUer tiU-läter någon sådant spel i lokal som hanupplåtit åt allmänheten, dömes för dobbleri till böter eller fängelse . Deltager någon i spel som avses i första stycket och som anordnatsför allmänheten eller eljest äger rum i lokal vartUl allmänheten har tillträde,dömes för dobbleri till böter. Ärbrott som i 14 § första stycket sägs att anse som grovt, skall för grovt dobbleridömas till fängelse i högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskiltbeaktas, om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda beloppeller eljest varit av särskilt farlig art. För försök eller förberedelse till grovt dobbleri dömestill ansvar enligt vad i 23 kap. stadgas. Denna lag träder i kraft . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i bestämmelserom dobbleri och anför. Påsenare tid har i skilda sammanhang framkommit uppgifter som tyder på attillegalt äventyrligt spel om pengar, dobbleri, numera på sina håll bedrivs i enomfattning och under sådana organiserade former att man med fog kan tala om enför svenskt vidkommande helt ny typ av brottslig verksamhet. Det utmärkande fördenna verksamhet, som hitintills i första hand har koncentrerats till vårastörre städer, är att den äger rum i för ändamålet särskilt iordningställda ochutrustade lokaler, spelhålor, och med ofta mycket stora penningbelopp sominsatser. Verksamheten drivs i regel rent affärsmässigt med avsevärda vinsterför anordnaren och det finns anledning anta att det inte sällan existerar ettbåde personellt och ekonomiskt samband mellan ifrågavarande verksamhet ochannan organiserad brottslighet. Det har också påtalats att narkotika- ochalkoholmissbruk kan förekomma i anslutning till spelhålornas verksamhet. Enallvarlig följd av denna form av illegalt spel är de sociala skadeverkningaroch personliga tragedier som lätt uppkommer till följd av de betydandeförluster som deltagama kan göra vid spelborden. Det har sålunda hänt attförluster och skuldsättning i samband med deltagande i illegalt spel har blivitden direkta drivfjädern till skilda slag av grova förmögenhetsbrott, t. ex.förskingringar. Dennautveckling har väckt oro. a. har frågan tagits upp i vid ett partUlfäUen (prot. 1971: 156 s. 30 och motion 1972: 12). Vidare haråklagarmyndigheten i inkommit till riksåklagarenmed skrivelser i ärendet och därvid påtalat behovet av en skärpning av straffetför dobbleri. Den10 uppdrog Kungl. Maj:t åt riksåklagaren () ochrikspolisstyrelsen (RPS) att i samråd verkställa utredning om den It 1972.1 saml. 1972: 96 4 aktuellaspelverksamhetens omfattning och den brottslighet som kan förekomma ianslutning tUl sådan verksamhet. I engemensam skrivelse har RA och RPS redovisat resultaten avden begärda utredningen. Skrivelsen utmynnar i ett förslag om straffskärpningför grövre former av dobbleri. Förslaget innebär att maximistraffet, som f. n.är fängelse , skall höjas till fängelse . Efterremiss har yttranden över RÄ:s och RPS:s skrivelse avgetts av justitiekanslern,hovrätten för , , ,lantbruksstyrelsen, länsstyrelserna i och , 1969 årspunktskatteutredning. Föreningarna tingsrättsdomare, Sverigesåklagare, länspolischefer och polismästare samt av Sverigesadvokatsamfund. Länsstyrelserna har bifogat yttranden från polismyndigheterna iStockholm, och . Enligt16 kap. 14 § (BrB) kan den dömas för dobbleri som för allmänhetenanordnar äventyrligt spel om penningar eller penningvärde eller som tillåtersådant spel i lokal som han har upplåtit åt allmänheten. Straffet är bötereller fängelse . Även den som deltar i spelet kan enligtsamma lagrum dömas för dobbleri. I sådant fall är straffet böter. Försök ellerförberedelse till dobbleri är inte straffbart. När jag i fortsättningen talarom dobbleri avser jag inte den form av lagöverträdelse, som består enbart ideltagande i illegalt spel, om annat inte sägs eller i övrigt framgår avsammanhanget. Engrandläggande förutsättning för att dobbleri skall anses föreligga är attverksamheten kan betecknas som äventyrUgt spel. Detta begrepp definieras inte ilagtexten men är tämligen väl bestämt genom rättspraxis och doktrin. början förutsätts att ett spel äger rum. Detta innebär att minst tvåpersoner måste deltaga och att någon av dem kan erhålla större vinst än övrigadeltagare. Vidare gäller att utgången av verksamheten skall vara bestämd avregler som tillåter deltagare att fortgående påverka sina vinstmöjlighetergenom något slags kalkyl eller annan åtgärd. Den som, i spel där detta kommer ifråga, håller bank anses som deltagare. Medbegreppet äventyrligt avses huvudsakligen att utgången av spelet beror påslumpen. Detta utesluter inte att även spel som inrymmer möjlighet fördeltagarna att genom sin skicklighet påverka utgången trots detta räknas somäventyrliga. Som exempel på sådana spel kan nämnas kortspelet poker, där denindividuella spelskickUgheten kan ha stor bety- 1972: 96 5 delsemen där också den av slumpen beroende kortfördelningen betyder mycket förutgången. I rättspraxis har poker därför också bedömts som äventyrligt spel. Blandövriga spel vilka räknas som äventyrliga kan nämnas roulett, kortspelen baccaratoch "tjugoett" samt olika former av tärningsspel. Ett spel som oftanämns i samband med spelhåleverksamheten är "Black-jack". Detta spelpåminner om tjugoett och är också att anse som äventyrligt i den mening somavses i 16 kap. 14 § BrB. Föratt en spelform skall bedömas som äventyrlig behöver insatser och vinster i ochför sig inte uppgå till några större belopp. Däremot kan bedömningen aväventyrligheten hos spelet påverkas av att spelets regler är så konstrueradeatt de lockar till större eller till flera insatser under spelets gång. Speletsnamn eller beteckning har ingen självständig betydelse i förevarandesammanhang. Det betydelsefuUa är i vilka former det bedrivs. Ett spel som i sinvanliga form anses som äventyrligt kan sålunda genom särskilt uppställdabegränsningar i fråga om insats- och vinstmöjligheter få en sådan karaktär attdet kan bedömas som äventyrligt. Fleraformer av äventyrligt spel motsvarar i och för sig även definitionen pålotteri i 1 § lotteriförordningen (1939: 207). I detta lagrum finns emellertiden hänvisning tUl dobbleribestämmelserna i , varav följer attlotteriförordningen inte är tiUämplig pä sådant lotteri som tUl-lika utgöräventyrligt spel. Detta betyder bl. a. att tillstånd enligt förordningen intekan ges för sådant lotteri. Idetta sammanhang kan anmärkas att spel på s. k. "enarmade banditer",som ofta brakar nämnas i samband med verksamheten i spelhålor, normalt interäknas som äventyrligt spel. Den verksamhet som hänger samman med denna typ avspelautomater faller sålunda helt imder lotteriförordningen. Avgärningsbeskrivningen i 16 kap. 14 § BrB följer vidare att äventyrligt spel ärstraffbart endast då det är anordnat för allmänheten. Detta iimebär att spelsom sker inom ett slutet sällskap i princip inte medför ansvar. Av rättspraxisframgår emeUertid att det förhållandet att äventyrligt spel bedrivits somverksamhet i förenings- eller klubbform i allmänhet inte har hindrat attbestämmelserna om dobbleri har blivit tillämpliga. Så snart den krets avpersoner som i praktiken haft möjlighet att delta i spelet inte har varitbegränsad eUer utgjort ett i verklig mening slutet sällskap har sålunda ävenspel som organiserats i nu avsedda former ansetts vara anordnat förallmänheten. Svenskstrafflag kan i stor utsträckning tUlämpas även på brott som har begåtts utomriket. Flertalet brott mot BrB anses sålimda ha univer-seU gUtighet, medanstraffbestämmelser rörande näringsrättsliga förseel- 1972: 96 6 seroch ordningsförseelser i regel endast är tiUämpliga pä gärningar som har ägtrum i . Till den senare gruppen torde höra bl. a. dobbleri-bestämmelseni BrB. Ettbrotts karaktär av ordningsförseelse är i viss mån beroende av den straffskalasom gäller för brottet. Ett brott med högt maximistraff har alltså normaltuniversell giltighet och faller med de inskränkningar som följer av 2 kap. BrBunder svensk jurisdiktion, även om det har begåtts utomlands. Enligt2 kap. 2 § BrB kan brott som har begåtts utomlands dömas efter svensk lag ochvid svensk domstol i ett flertal fall. Är gärningsmannen svensk medborgareeller utlänning med hemvist i gäller detta oavsett om den aktuellagärningen är fri från straff enligt lag som gällde på gärningsorten. Krav på s.k. dubbel straffbarhet föreligger sålunda enligt nämnda lagrum f. n. endast ifråga om utlänning som ej har hemvist här i landet. Även i vissa andra fallkan dömas efter svensk lag och vid svensk domstol för brott utomlands. 3 § BrB gäller detta bl. a. om brottet har förövats på svenskt fartygeller luftfartyg. Med hänsyn till attmaximistraffet för dobbleri är lägre än fängelse i ett är kan tvångsmedlenanhållande och häktning i allmänhet inte användas i samband med utredningar ommisstänkt dobbleriverksamhet. Skäl tUl anhållande eller häktning kan sålundaendast tänkas föreligga i fall då den misstänkte saknar stadigt hemvist iSverige och det dessutom skäligen kan befaras att han annars avviker. I fråga om dobbleri gällerde förverkanderegler som finns i 36 kap. BrB. Enligt 1 § i detta kap. kanutbyte av brott, dvs. i detta fall av dobbleri, förklaras förverkat tUlkronan. Detta gäller inte bara den av rörelsen som uppkommer för densom anordnar eller tillåter äventyrligt spel utan även de vinster som enskildadeltagare har gjort på spelet. Enligt 36 kap. 2 § BrB kanvidare egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt ,dvs. a. dobbleri, förklaras förverkad om det är påkallat tUl förebyggandeav brott eller eljest särskilda skäl föreligger. Föremålsom skäligen kan antas vara förverkat på grund av brott får enligt 27 kap. 1 §rättegångsbalken (RB) tas i beslag. Beslut därom kan meddelas oberoende av detaktuella brottets svårhetsgrad. Beslagkan enligt samma bestämmelse också företas i fråga om egendom som skäligen kanantas äga betydelse för utredning om brott. Ej heller i detta fall finns detnågot krav på viss svårhetsgrad hos brottet. Underutredning rörande brott på vilket frihetsstraff kan följa får husrannsakan och kroppsvisitationäga rum för eftersökande av föremål som är underkastat beslag eller tillutrönande av omständighet av betydelse för utredningen av brottet. Dessatvångsmedel får i första Prop.1972: 96 7 handanvändas beträffande den som skäligen kan misstänkas för brottet (28 kap. 1 och11 §§ RB) men de kan enUgt samma lagrum användas även mot annan, dock endast omdet föreligger synnerlig anledning att därigenom föremål som är underkastatbeslag skall anträffas eller annan utredning vinnas om brottet. Tillämpatpå dobbleribrottet innebär det sagda att husrannsakan och kroppsvisitationnormalt kan företas beträffande den som misstänks för anordnande ellertillåtande av äventyrligt spel. Mot deltagare i sådant spel kan tvångsmedlen ifråga användas bara i speciella fall. Hardomstol funnit utlänning övertygad om brott, på vilket kan följa fängelse i merän , kan domstolen enligt 26 § utlänningslagen (1954: 193) förvisa honomur riket. Nugällande straffskala för dobbleri omfattar som jag har sagt bötereller fängelse . Förvisning kan alltså inte ådömas en förstagångsförbrytaresom har gjort sig skyldig till dobbleri. Harnågon tidigare dömts till påföljd för brott kan han i vissa fall för återfallsbrottdömas till strängare straff än som ingår i straff latituden för brottet. På ettdobbleribrott kan i en sådan återfallssituation följa fängelse i högst två år.Förvisning kan dä komma i fråga. RÄoch RPS föreslår i sin skrivelse alt straffet för grova fall av dobbleri,innefattande anordnande eller tillåtande av äventyrligt spel, skall höjas tilifängelse i högst två är. Sombakgrund till sitt förslag redovisar RÄ och RPS en utredning om brottetsutbredning och allmänna karaktär. Iskrivelsen anförs bl. a. följande. början visar utredningen att äventyrligt spel i betydande utsträckningförekommer i våra större städer, däremot inte i nämnvärd utsträckning utanfördessa. Spelet anordnas ofta formellt som klubbverksamhet. I praktiken brukarallmänheten inte vara utestängd från verksamheten. I många fall är spelet såorganiserat att samma person eller samma personer står bakom och äger ellerdriver flera spellokaler. Många lokaler har uppenbarligen inretts och utrustatsför stora kostnader (härvid kan "sprängda" spelhus iMalmö tjäna som exempel). De straff, som utdöms och som i något fall uppgåtttill maximistraffet fängelse , har visat sig inte avhälla de dömdaeller deras omgivning från fortsatt brottslighet. efter husrannsakan,vid vilken rouletter och annan materiel bortförts, har lokalen försetts med nyutrustning och äter öppnats för spel. Den som dömts för dobbleri har, medandomen varit under högre rätts prövning, fortsatt att bedriva det äventyrligaspelet. Medan den dömde avtjänat sitt straff har någon medhjälpare sköttrörelsen. Sammanhanget torde vara det, att spelets anordnare har så storinkomst av rörelsen, att även jämförelsevis stränga straff inte är tillräckligtavhållande. 1972: 96 8 Verksamhetenhar samband med annan brottslighet av allvarlig beskaffenhet. Narkotikabrott,olaga vapeninnehav samt häleri och annan befattning med stulen eller smuggladsprit kan påvisas. Förskingring, stöld och andra förmögenhetsbrott harnaturligt samband med äventyrligt spel. Utpressning, rån, misshandel ochskadegörelse har förekommit i flera fall. Utredningenger vidare vid handen, att det skett en förändring av dobbleriet,som framträder i andra former . Särskilt faUer i ögonen denstora kapitalinsats som uppenbarligen förekommet beträffande lokalerna och isjälva spelet, de yrkesmässiga former under vilka spelet anordnas och bedrivssamt den internationella anknytningen, som i icke ringa utsträckning synes hasamband med ligabrottslighet eller s. k. "maffiaverksamhet". Såvälspelets anordnare och dennes medhjälpare som deltagama i spelet är ofta attåterfinna bland dem som tidigare dömts för annan brottslighet. Spelhålerörelsesom bedrivs under dessa former framstår som i hög grad straffvärd. Den börbekämpas på ett effektivare sätt än nu sker. Iskrivelsen görs en jämförelse mellan dobbleribestämmelsen och 10 §lotteriförordningen, som innehåller straffskalan fängelse i högst ellerböter för vissa former av vadhållning (bookmaking) samt för andra fall av grovabrott mot förordningen. Det anförs i skrivelsen att de former av dobbleri somsärskilt har uppmärksammats under den företagna utredningen allmänt måste sägasvara av allvarligare art än även jämförelsevis grova brott motlotteriförordningen. EnligtRÄ:s och RPS:s skrivelse förekommer dobbleri alltjämt i sådana lindrigareformer som går något utanför de verksamheter som är tillåtna enligtlotteriförordningen. Dessa former av dobbleri, som visserligen har påtagUgainslag av ekonomisk äventyrlighet men till övervägande delen har karaktär avtidsfördriv, synes inte erfordra strängare straff än vad som brukatutmätas. Den straffskärpning som krävs för den nya allvarligare formen av dobbleribör enligt vad som vidare anförs i skrivelsen därför ske genom införande av ensärskild straffskala för de grova fallen. Deomständigheter som leder till att brottet bedöms som grovt bör enligtskrivelsen vara att det äventyrliga spelet bedrivs yrkesmässigt, regelbundeteller i störte omfattning. Härvid kommer i betraktande dels att stora beloppomsätts i spelet dels att innehavaren har satsat stora belopp pä inredningenoch utrustningen. Bedömningen av huruvida den ifrågavarande gärningen innefattargrovt brott får emellertid ske under beaktande av även övriga omständigheter.Det föreslås därför att man inte i lagtext anger vissa moment som skallbeaktas. Även det förhällandet att de allvarligare varianterna av dobbleri ivårt land ännu är ganska nya och inte kan anses ha utkristalliserat sig i defmitivaformer sägs tala för att lagtexten inte bör exemplifiera vad som är att ansesom grovt i dessa fall. Viden lagändring av detta slag bör enligt skrivelsen beaktas dess in- 1972: 96 9 verkanpå svensk strafflagstiftnings giltighet utom riket. Anledning att frän svensksida kriminalisera dobbleri som begås på annat lands territorium kan inteanses föreligga. Däremot synes det finnas skäl att från svensk sida bekämpaverksamhet av detta slag som anordnas på fartyg, registrerat i ellerannat land, och som inriktas på personer som är bosatta eller uppehåller sig iSverige. Det kunde exempelvis förekomma, att rederi företar chartrade resor utanförtertitorialgränsen eller att man på internationellt vatten förankrar ett fartygoch arrangerar transport till och frän detta fartyg. På fartygen kunde dä utomriket anordnas äventyrligt spel för allmänheten. I sädana fall blirskadeverkan i huvudsak densamma som om verksamheten bedrivs inom landet. Uppmärksamhetkan enligt skrivelsen böra ägnas åt dessa problem. Iskrivelsen påpekas slutiigen att förverkande är en viktig sanktionsform vidden typ av brott som dobbleri utgör, eftersom den ekonomiska vinningen är heladrivkraften tUl verksamheten. Möjlighetema att ingripa med förverkande är dockbegränsade. Med hänsyn till att en ändring av förverkandebestämmelserna skuUefå betydelse också för mänga andra brott föreslås emellertid i denna del intenågon lagändring. Samtligaremissinstanser har tillstyrkt förslaget om straffskärpning eller lämnat detutan erinran. FöreningenSveriges polismästare och polismästaren i ifrågasätter om intestraffet för den grova formen av dobbleri bör sättas högre än till fängelse ihögst . Länsstyrelseni och polismyndigheten i föreslår att förberedelsetill dobbleri skall straffbeläggas. Kriminalisering av dobbleri redan påförberedelsestadiet skulle medföra vidgade möjligheter att tillämpa BrB:sbestämmelser om förverkande. Detta skulle enligt de båda remissinstansernasmening vara fördelaktigt eftersom förverkande framstår som en viktigsanktionsform vid brott av det slag det här är fråga om. Tvåremissinstanser hovrätten för och Föreningen ifrågasätter om inte lagtexten bör innehålla enexemplifiering av vad som särskilt bör beaktas vid bedömningen huruvida dobbleribrottär att anse som grovt. Hovrätten framhåller att en sådan exemplifiering skulleunderlätta bestämmelsernas tillämpning. JK och Föreningen delar däremot den i RA:s och RPS;s skrivelse framförda åsiktenatt det i lagtexten inte bör särskilt anges vilka omständigheter som skallföreligga för att ett dobbleribrott skall bedömas som grovt. Lantbruksstyrelsentar upp frågan om en utvidgning av det straffbara 1972: 96 10 områdetför äventyrligt spel och anför att det i många fall från samhällets synpunktfinns anledning att ingripa med straff och andra påföljder även i fall då dobblerianordnas i slutna sällskap. Styrelsen pekar vidare på önskvärdheten av attsamordna åtgärder mot dobbleri med bekämpning av andra likartade företeelser,som t. ex. illegal vadhållning och liknande brott. Några remissinstanser förfram tanken på att införa särskilda förverkanderegler för dobbleribrottet. Bl.a. föreslär hovrätten för att frågan om ökade möjligheter tillbeslag och förverkande vid dobbleri skyndsamt utreds. Även anser att frågan om förverkande är betydelsefull och att dendärför måhända bör göras till föremål för fortsatta överväganden. Också i yttrandenafrån Föreningarna åklagare och polismästare betonas behovetav vittgående förverkandemöjligheter. a. föreslås att alla penningmedel sompåträffas hos den som anordnar eller deltar i spelet eller i lokal där dobbleribedrivs eller i närliggande utrymmen som begagnas av anordnaren eller deltagarei spelet skall kunna förklaras förverkade. Vidare framförs förslag om reglersom gör det möjligt att även förverka inventarier och annan inredning som haranskaffats till spellokalen för dobbleriverksamhetens bedrivande. Straffbestämmelsermot äventyrligt spel har sedan gammalt funnits i svensk rätt. Kriminaliseringenav sådan verksamhet har uppenbarligen till betydande del haft sin grund i en dåtidaallmän uppfattning om att anordnande och deltagande i äventyrligt spel var enverksamhet som stred mot goda seder. Ända fram tiU återfanns ocksåbestämmelserna om äventyrligt spel i det kapitel i strafflagen som gällde sedlighetsbrott.I samband med den under nämnda år genomförda strafflagsrevisionenöverflyttades ifrågavarande bestämmelser till kapitiet om brott mot allmänordning. Dennu gällande straffbestämmelsen om dobbleri finns i 16 kap. 14 § BrB och avserden som för allmänheten anordnar äventyrligt spel om penningar ellerpenningvärde eller som tillåter sådant spel i lokal som han har upplåtit åtallmänheten. Straffet är böter eller fängelse . Den somdeltar i illegalt spel kan också dömas till ansvar för dobbleri. Påföljden förden form av dobbleri som består enbart i deltagande i spelet är dock endastböter. Straffbestämmelsernaför dobbleri anses f. n. inte vara tillämpliga på gärningar som begås utomriket. Avgällande straffskala för dobbleri följer att anhållande och häktning försådant brott normalt inte kan komma i fråga. den som har gjort sig skyldig till dobbleri kan inteheller äga rum annat än i vissa återfallssituationer. Utbyte av dobblerikan förklaras förverkat. Detta gäller både för spelarrangör och vinstför spelddtagare. Vidare kan sådana hjälpmedel som har kommit till användningi samband med dobbleri, t. ex. spelutensilier o. d. förverkas. Däremot är detinte möjligt att förverka förlag för brottet, dvs. pengar som lämnas förbestridande av utgifter som är förbundna med den brottsliga verksamheten,exempelvis spelkassa för banken vid anordnande av roulettspd. Sådant förlag kanförverkas endast om brottet i fråga är straffbelagt redan påförberedelsestadiet. RÄ och RPShar i gemensam skrivelse redovisat den aktuella situationen i fråga om denorganiserade dobbleriverksamhet som är av intresse i detta sammanhang.Skrivelsen utmynnar i förslaget att straffet för de grövsta formerna av dobblerihöjs från fängelse högst till fängelse högst tvä år. Skrivelsen medförslaget har remissbehandlats. Som jagförut nämnt har dobbleri betraktats huvudsakligen som ett brott mot goda sederoch god ordning. Den allmänna utvecklingen liksom nytillkomna förhållanden pådetta område har emellertid delvis ändrat bilden i fråga om vissa grenar avdenna verksamhet. har sålunda organiserat dobbleri börjatbedrivas på affärsmässigt sätt i former och i en omfattning som hitintillsvarit helt okända här i landet.