prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — En nedgång av den totala nettoupplåningen hardärför inte bedömts utesluta en smärre ökning av upplåningen på denorganiserade kredilmarknaden. För bostadssektorns del förutses en ökning avbostadsinvesteringarna med ca 3 o/o i volym,vUket motsvarar en värdemässig ökning på ca 700 milj. kr. Då de statliga bostadslånen endast väntas öka obetydligtskuUe detta innebära ett större upplåningsbehov på kreditmarknaden änunder 1971. I den mån de reala kalkylerna för 1972infrias framstår sålunda en nettoupplåning av storleksordningen 13 till 14miljarder kr. för dessa tre sektorer som sannolik. Detta skulle ungefärUgenmotsvara upplåningen för dessa sektorer 1971. Den störstaosäkerheten knyter sig dock lill bedömningen av näringslivets upplåning under1972 vUket bl. a. sammanhänger med svårigheterna att förutse inte enbartinvesteringsulvecklingen, utan även egenfinan-sieringens utveckling ochmöjligheterna till lånefinansiering. Totalt sett pekar investeringsprognosen för näringslivet på ett ökatinvesteringsbelopp av inemot . För att härifrån dranågra slutsatser om upplåningsbehovet påden svenska kreditmarknaden måste vissa antaganden göras om denförväntade vinst- och likviditetsutvecklingen, liksom i vilken omfattningkreditefterfrågan kan komma att rikta sig mot de utländska marknaderna. Ettrimligt utvecklingsalternativ, vUket synes Ugga i linje med de reala bedömningarnai tidigare 1 Preliminär nationalbudget 209 kapitel,är att vinsterna förblir relativt oförändrade, eller stiger måttligt, . Vid oförändradlikviditetsutveckling skulle därmed näringslivetsfinansieringsbehov behöva växa i takt med investeringarna. Emellertidtorde en betydande ökning av likviditeten ha ägt rum och deprognoserade investeringarna skulle därigenom sannolikt kunna blimöjliga all genomföra utan ökad upplåning. En mot förväntan fortsatt svagkonjunktumtveckling torde dock följas av enäven växande upplåning och stigande likviditet för företagen. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 210 I. Sammanfattandeöversikt 1 Denekonomiska utvecklingen 19701971 2 Det internationella läget 21 Importen 1971 och 1972 90 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 118 De enskilda konsumenternas ekonomi 135 Den privata konsumtionen 146 Investeringsulvecklingeninom olika områden 157 Den offentliga verksamheten 178 Den konsoliderade offentligasektorn 188 Utlåningens ochupplåningens fördelning på sektorer 202 Affärsbankernas ochallmänhetens likviditet 205 Utblick mot 1972 208 1 Preliminär nationalbudget 211 Försörjningsbalansens poster i olikaländer och länderområ- Timförtjänsten förindustriarbetare 19601971 28 Ändringar avparitetsvärden anmälda till IMF av vissa 34 Förenta staternashandelsbalans 19601970 35 Genomsnittiig belastningi form av tullar och kvantitativa regleringar på införsel av industrieUaråvaror och halvfabrikat från 35 Vissa valutorsvärdestegring gentemot den amerikanska dollarn 38 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19701972 80 Importutvecklingenför olika varugrupper 19701972 91 Bytes-och betalningsbalans 19681972 97 Försörjningsbalans förhandelsfärdigt järn och stål, inkl. ämnen 19691972 106 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter, exkl. fartyg 1969 1972 109 Försörjningsbalans försågade och hyvlade trävaror 1969 1972 111 Försörjningsbalans förrundvirke 19691972 117 Denregistrerade arbetslösheten 1970 och 1971 regionalt och Antal personer berördaav vissa arbetsmarknadsåtgärder 1970 och 1971 126 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifter Hushållens direktaskaller och avgifter 19681972 141 Bruttoinvesteringarnas utveckling19661971 saml prognos Bruttoinvesteringarnasutveckling 19661971 samt prognos för privat, statlig och sektor 154 Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19671972 158 Lägenheter i påbörjade,inflytlningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19701971 enligt statistiskacentralbyråns officieUa statistik 158 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 212 Verkställdarespektive planerade investeringar inom industrin första halvåren 1971 och 1972enligt investeringsenkät 163 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins investeringar 19631972 163 Dekommunala bolagens och stiftelsernas investeringar exkl. bostäder 19661972. Planeradeoch faktiska förändringar av de borgerliga primär-kommuneraas och landstingensinvesteringar 19631972 172 Statens inkomster och utgifter 19701972 180 Kommunemasinkomster och utgifter 19711972 185 Socialförsäkringssektomsinkomster och utgifter 19711972 187 Denkonsoliderade offentliga sektoms inkomster och utgifter 19711972 189 Affärsbankernas utestående krediter till vissa sektorerav nä- Vinstutvecklingeninom industrin 19651970 204 Självfinansieringeninom vissa industrigrupper 19661970 205 Riksbankenstillgångar ooh skulder de tre första kvartalen 1969, 1970 och 1971 205 Affärsbankernastillgångar och skulder de tre första kvartalen 1969, 1970 och 1971 206 Inlåningsutvecklingende tre första kvartalen 1968, 1969,1970 och 1971 207 1 Preliminär nationalbudget 213 Volym-och prisutvecklingen för exporten,totalt och uppdelat på varugrupper 19661972 86 1.Totala industriproduktionen 19591971 103 V. 1.Antal lediga platser vid månadens mitt 1969nov. Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Privatkonsumtion fördelad på varugrupper 19681972 150 1.Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på Medianbyggnadstid iantal månader för påbörjade lägenheter19681972 160 Investeringari bostäder och inom egentiig industri 19661972 161 Investeringarinom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19651972 164 Enkätvärdenför primärkommunernas och landstingens investeringar 1970 samt motsvarande genomsnitt förperioden 19621969 170 Totalaindustrins lagervolymförändringar 19621972 174 1.Den offentliga sektorns kalkylerade inverkan på samhälls- Industrins ochhandelns likviditetsutveckling 19681971 201 2.Affärsbankernas likviditetskvoter 19661971 206 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Enligt den förriksrevisionsverket gäUande instruktionen åligger det ämbetsverket att före den 15december till Kungl. Maj:t avgiva förslag till beräknande av statsverketsinkomster vid nästföljande slats- 1 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 reglering ävensom meddela upplysningar rörandeförhållanden i övrigt av beskaffenhet att böra bringas tUl Kungl. Maj:tskännedom i och för uppgörande av proposition tUl angåendestatsverkets tillstånd och behov. Innan riksrevisionsverketnu framlägger förslag lill beräkning av statens inkomster för budgetåret1972/73 vUl ämbetsverket inledningsvis lämna en sammanfattning avtotalbudgelens utfall för de sistförflutna budgetåren. Totalbudgetens utfaU budgetåren 1966/671970/71 I tabellen nedanpresenteras inkomster och utgifter på totalbudgeten . Bådeinkomster och utgifter visar en fortgående uppgång. Den kraftiga inkomststegringen 1970/71 hänger bl. a. samman med attmervärdeskatten höjdes för vissa varor och för övrigaskattepliktiga varor och tjänster och att allmänarbetsgivaravgift höjdes från 1 tUl 2 "/o . I övrigtinverkar en mycket kraftig ökning av den totala lönesumman 1970. Skattereformen för fysiska personer som Totalbudgetens utfallbudgetåren /671970/71 Milj. kr. 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 Skatt på inkomst och förmö- genhetm.m........................ ....... 12669 12885 14078 17048 18441 Övrig skatt på inkomst,för mögenhet och rörelse 491 553 574 623 629 Automobilskatlemedd .... 2 384 2 562 2 762 3044 3 223 Allmän arbetsgivaravgift 287 698 1202 Allmän värnskatt................. ......... 5 785 6 572 4 963 Mervärdeskatt..................... ............. 1 991 6 741 9 088 Tullar och acciser i övrigt .... 6 318 6 597 6955 7 414 7 823 Uppbörd istatens verksam het och diverse inkomster.... 1317 1354 1359 1546 1 534 Statensaffärsverksfonder .. 516 614 563 525 573 Övriga kapitalfonder............ 960 964 1303 1247 1864 Säger fördriftbudgeten 30 441 32101 34 836 38 887 44 378 Övrig finansiering ............. 1306 1 315 1 400 1 516 1 259 Summa mkomster 31747 33 416 36236 40 404 45 637 Driftbudgeten (exklavskriv ningsanslag)...................... 29 061 31723 33743 37 487 41240 Investeringsanslag ............. 4 253 4 466 5068 6 559 7 413 Ökning av rörliga krediter.. 64 157 72 175 384 Summaulgifler 33 378 36 347 38 883 44 221 48 269 Totalbudgetsaldo -1631 -2 931 -2 648 -3 817 -2 632 Bilaga 2 inkomstberäkning 3 träddei kraft påverkar /71 endast obetydligt avuppbördstekniska orsaker. Närmare redogörelse för utvecklingen av statsverketsinkomster och utgifter lämnas i vad avser tiden t. o. m. /70 iriksrevisionsverkels årsbok 1971. Totalbudgefens utfall /71 Utfallet av totalbudgeten för budgetåret1970/71 i förhållande till i riksstat och tiUäggsstat upptagna belopp framgårav sammanställningen på s. 89. Totalbudgeten visar ett underskott av 2 632mUj. Utgifterna uppgår till 48 269mUj. och inkomsterna tUl 45 637 mUj. Inkomsterna består avdriftbudgetens inkomster, 44 378 milj. kr., och övrig finansiering, 1 259 milj.kr. i form av dels avskrivningar och övriga kapitalmedel inom fonderna ochdels övrig kapitalåterbetalning. På utgiftssidan upptas alla utgiftsanslagför de olika huvudtitlarna (departementsområdena) oberoende av om derepresenterar utgifter för driftbudgeteneller investeringar. Riksgäldsfondens underskott redovisas härvid som ensärskild huvudtitel. Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivning av nya kapitalinvesteringar ochoreglerade kapitalmedelsförluster upptas inte på totalbudgeten, eftersom dessaanslag endast representerar en överföring av utgifter meUan driftbudgeten ochkapilalbudgelen och sålunda ej påverkar totalbudgetens omslutning. På utgiftssidan anges vidare den medelsförbrukning,som beräknats i övrigt, nämUgen iförekommande fall i form av minskade anslagsbehållningar och ökad dispositionav rörliga krediter. Utgifterna på reservationsanslagoch investeringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarna ianslagsbehållningarna kan därför inte härutöver upptas som en särskUd post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den iriksstaten beräknade förändringen av anslagsbehållningarna. Totalbudgeten 1970/71 Milj.kr. komst {+) resp (-) Skatter, avgifter m. m. Skatt pä inkomst och förmögenhet m. m. övriga skatter på ink., form. Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker Särskild skatt på motorbränslen Övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapitalbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: Meralgift (-h) A. Utgiftsanslag: I. Kungl. och dess verk m. m. (-314) Minskad disposition av rörliga Driftbudgetens inkomster /72 I närslutna bilagaB har intagit en av ämbetsverket med ledning av från vederbörandemyndigheter infordrade uppgifter upprättadsammanställning över det beräknade utfallet av driftbudgetens inkomstsidaför innevarande budgetår. Enligt denna beräkning skulle de på driftbudgetenuppförda inkomsttitlarna kunna väntas lämna en inkomst av 50 567 milj. kr. moti riksstalen beräknat 50 569 milj. kr. Inkomsterna på titeln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m. beräknas nu överstiga del i riksslaten upptagna beloppetmed 200 milj. kr. Anledningen härtill är främst uppjusteringar avinkomstanlaganden ocb de kommunalautdebiteringarna som gjorts . Bland övriga inkomsttitlar räknasmed högre inkomster än i riksstalen för stäm-pelskalt och stämpelavgiftmed 51 milj. kr. och för skatt på sprit med 100mUj. Högre inkomster än i riksstaten räknas även bl. a; för pensionsmedelmed 75 milj. kr., för tipsmedel med 88 milj. kr. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 televerketmed 80 milj. kr. Lägre inkomster än i riksstalen räknas för bl. a. arvs- och gåvoskatt med 50 milj. kr.,tullmedel med 170 milj. kr., mervärdeskatt med 150 milj. kr. och statensjärnvägar med 80 milj. kr. Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren19611970 Av väsentlig betydelse för bedömande avden framtida utvecklingen av statens inkomster är att analysera förändringarnaav fysiska och juridiska personers inkomster. lämnarfördenskull här först en återblick på utvecklingen av dessa inkomster, sådanade kommer liU uttryck i taxeringsstatistiken. I tabellen på s. 7 har sammanställtsuppgifter om den till statlig inkomstskatt(inkomst- och förmögenhetsskatt) taxerade inkomsten enligt de avtaxeringsnämnderna verkställda taxeringarna och dess förändringar förolika grupper av skattskyldiga under verksamhetsåren 19611970 (motsvarandetaxeringsåren 19621971). Av tabellenframgår, att den totala taxerade inkomsten sedan verksamhetsåret 1961undergått en stegring med sammanlagt 94 o/o. Utvecklingen har varit väsentligt olikartad förfysiska personer (inklusive oskifta dödsbon och familjestiftelser), för svenskaaktiebolag m. fl. samt för övriga skattskyldiga. Den första gruppen övervägeremellertid starkt till sitt absoluta belopp. På grund härav blir utveckUngen avdensamma i stort sett avgörande förutvecklingen av den taxerade inkomsten i dess helhet. Den taxerade inkomstenför fysiska personer har successivt stigit med sammanlagt 98 "/o.Utvecklingen för svenska aktiebolag, m. fl. har varierat betydligt under sammaperiod. Den laxerade inkomsten för ligger 38 »/o över 1961års nivå. Den i sammanhanget mindre betydelsefulla gruppen övrigaskattskyldiga (vissa ekonomiska föreningar, ideella föreningar m. )uppvisar en ökning med 22 o/o. För en mera ingående analys avutvecklingen av det vid taxeringen lill statlig inkomstskatt uppnåddataxeringsresultatet hänvisas till tabellen på s. 89, vilken lämnar upplysningrörande de senaste sex taxeringarnas uppskattade inkomster av olika förvärvskällorjämte utnyttjade avdrag. Nämnda tabell visar att den sammanräknadenettoinkomsten för fysiska personer m. fl. lill största delen, 92 o/o, bestårav inkomst av tjänst eller tUlfällig förvärvsverksamhet. Därnäst i betydelsekommer inkomst av rörelse med drygt 5 o/ooch inkomst av kapital med nära 30/0. Inkomst av tjänsthar ökat kraftigt under den i tabellen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässigalönelyftningar i förening med BUaga 2 inkomstberäkning 7 Utvecklingen av taxerad inkomst för olika grupper avskattskyldiga under verksamhetsåren19611970 (taxeringsåren 19621971) m. fl. löneglidningoch ökat antal inkomsttagare har medfört en kraftig stegring av lönesummanunder 1966. För inkomst av tjänst redovisas nämnda år en inkomstökning på 11,2o/o. Ar 1967 och 1968 medförde en nedgång i ökningstakten, då inkomstökningenstannade på 6,6 resp. 6,7 o/o. Vid jämförelse mellan åren måste observeras attfr. taxering lUl statiig inkomstskattendast ingår personer, för vilka beskattningsbar inkomst föreligger. Vidjämförelse meUan 1967 och 1968 årstaxeringar skall därför inkomst av tjänst vid taxering uppjuslerasmed ca 1 000 milj. kr. Vid en uppjustering av inkomst av tjänst enligt 1968 årstaxering med detta belopp erhålls en ökning av ca 8 o/o års taxering. Inkomståren 1969 och 1970 blev ökningstakten8,9 resp. 12,1 o/o. Beträffande inkomst av jordbruksfastighetredovisas minskade inkomster för åren19661969. ökade inkomsterna av jordbruksfastighet med 3,6o/o. Det kan i detta sammanhang förtjäna påpekas att antalet inkomsttagare medinkomst av jordbruksfastighet utvisat en fortgående minskning. Inkomst av kapital visar storaprocentuella förändringar . För nämnda årredovisas ökningar med 19,0, 23,9 resp. 19,5o/o. Inkomstökningarna torde främst ha orsakats av höjda ränteinkomster. Avdragen för underskott i förvärvskällahar visat en fortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden.Ökningen torde väsentligen vara atttillskriva inverkan av höjda räntekostnader för fastighetsägare. Deallmänna avdragen utgörs till större delen av kommunalulskylder. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen r V) O 00 Otsd rf vo"-" -l--)--l- +++ ++ -I- + -1- + r;~vo'«*os''r -1-7-1-1 -I- rooo_-H_ moo* oo"se' -f -I--1--I- -h-l- 4--1--I- + fvf»"oo"©" oö' -hI 4--t- -h -f-t- -H + vfT p.-' m" oC« r-vTn" vo' + +-1--I- -H- -I--I--H- 00 o_o_vT oe + + ++ 4-+ -I- + I +-I- -1-+ -1- -t--l- +-I- I -t- 00 * Tf 0 l~ >/-l_(S_ « * « .. _Ov-H N 0_ »VO vfro"-*' 'ctv" cT i-" I +-i- -I-+ -I- -I--t- 4--}- 1 -I- r-,<>iTf VO r-)_«_oo_Ov_ ii_ r-_Tf_ -pfcs" fT t-" 00" 00" r--' os" i-~"os'' Ibruks an fas ;lse m ital c o 5 n :o ca oCvo" r- vo r4'ov" vo"»»? " 00 VO-* 00 ve 1 o M >n 5'o' VO_t-_ VO VO r- rn vo"orr--" VO os Ov 00 os as »it- r4 r~ o oo_vo_ VO_tw-)_ Ov i--_, m ro * P- ov - f--_ i-~"tfrvo'' m Kl VO VO t») rq r) -"I- 'r--' oo_vo_ cnrn t- os os os 0 Ov'm -H10 " rt :ctJ « ffJ T3 Ul -r p w 'Scao.a.g a a o => ns « S S ca -T! lo 3 " ö q £ c > D, m .1 ov" t ov 00 Osrnoo vf -Hrn" Tf os so m I >o 00 00 Tf _Tf Tf t-''vo''oo"" c * fn to -H .-. vs VO 00" "tT VO VO m VO rTmrng 00 >oo « 00'VO' 00 os f*S »o'vo'rf 00" Ov * os .-1 "OOV Tf 00" io'-reo'oo" 1 0 .- I .-1 in 00 00 >n'i-~" in os m_Tf00 "t OV Tf 00 C3S o VO >no Tf f»i o J= ii o u o Tf m .-H f-4 -t- II -h + vo"©" -f i+ ++ + r)r--_vo_oe_o oo To' oosd ri r) .-H rt rH oo Ov vo _VO Os 3 Ov Tf_Ov_0_vO JO_ o'r~'o"ro' rf II -H- -f -I-H- + -I- + 1 -I- Osl-Tf"OÖ" ++ -I- + + -I- I -1- + -I- VO VO os Ov vo VO ov _ os VO*vo" cn OO "n O -H--H+-f _rJ-HO, © rr<»rvo''in'ri -I- I ++ 7 1 + I r-;-* ve vo*rf vo" r-*vo"c »noo o">n" SOOv Ov vp"-,' 1 + -1-+ -I- -I--I- -H--h -h +-t- -H- -I- ++ -1-+ I + oo"i-rrr rf »nr-.- rl ri r- oo t-"rf rf "oo"oC -"00" 4-++ ++ -H- I -I- m VO n Tf m r4 o "n n r) n iri »no rn ve >n''n'00" 00" "n" f Ovm -H in Tf m rir* O o ri c<) n o VO m M Ovm m - O m Os"Ov" Tt" Ov t») <0 Ov *TT Tf Ov r4 00 I VO cqTf vn os r< noo "I, ""., .I .I Ov -H tTf CO - 1 00 0000 f* Tt-T Tf" Tf_os_ t.vir-;00 ticTin' oCve"-" Tfo oo« t-- Tft- m M >n in n 00 nVO c r» os nt~ " VO 00oo - rJ ''~' »n wfn-H* »o" ©"vo" n m VO ve Hin (S .-< S» Tf OvTfin r)vo_ VO Tf00 os Tf 00 in H r n VO © 00n »o r Ov oo_oo_ r)_ve_t_ os o"t~." oo"orr-""h" ino 00 n os r4 00 n VO in Ov in « -H o o r) t~ oo_rjvo_'_ Ov_ oo-T, "* t-;, osrnrnrn oC cTos rf vo" TfcoTfro -nrJ 00 n -H ir Tf m os«la-n 00 "n mrn Os r- Tf I- in m 00 in Ov o"oC 00 so rn in r4 m Ov o 00 * 00 m Tf VO 00 .-Hin Ov VO n f* Ov»n o o Os * vo"'*'"fo" vT 'fö" nTj- Tf Tf in -< Ti- n * -"a- Gosoo»n o en Tf t ov_-<_ >o_ r-oo" OM <3s- r( VO 00 m.-I in VO VO 0\ r ra- VO n n 1 -H 1 fO f. © 00 rSO T tfl oe_ © m S S ca-o E fl o Ä a :0 ;2. ca VO_COVO_fO_ ©"oCvo-Tf" «3 o c bn 60o " 60 E ,ca.-- _ . cfl C 00o fil - Tf Ov VOVO Tf H VO in E3 1/3 cj 60 ES_c " .3 u K . fe c ä e a > 9" o o 3 :0 ' ca : .2, ca ti 4=' oo"©" n M o in ooM vtm rf rrf i/T en00 os Ov r t in 11 .1rl en Ov - ve « * .,:ca c -: !C8 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Därnäst i betydelse kommer försäkringsavdrag av olikaslag och de yrkesarbetandekvinnornas förvärvsavdrag. Som framgår av tabellen har det sammanlagda beloppetav allmänna avdrag m. m. för fysiska personer stegrats oavbrutet. Denbetydande stegringen av de allmänna avdragen under verksamhetsåret 1966sammanhänger främst med schabloniseringenav kommunalskatteavdraget och höjningen av förvärvsavdraget. I följande tabeller(13) meddelas vissa resultat av den statistik över inkomstfördelningen, som utarbetats avstatistiska centralbyrån. Ifrågavarandestatistik omfattar fr. o. m. taxering en registrering av alla som avlämnatsjälvdeklaration. Registrering av inkomstbelopp har dock endast skett, när dentaxerade inkomsten uppgått lill . Den inkomstuppgift som statistisktbearbetats är den sammanräknade nettoinkomsten. Därmed förstås summan avinkomstlagarnas inkomster av skUda förvärvskällor sedan avdrag gjorts föreventuellt underskott i förvärvskälla.Statistiken upptar dessutom uppgifter om ålder, kön och civUstånd.Samtaxerade personer ingår som skUda taxeringsenheter om ej annat anges. Tabell 1 visar antalet inkomsttagarefördelade efter inkomst och civUstånd. AvtabeUen framgår att inkomstnivåerna varierar meUan de olika civUståndskalegorierna.I labell 2 har endast personer med orls-avdragskod medtagits, dvs.endast de som har en laxerad inkomst som skall längdföras. Även av denna tabeUkan man utiäsa en stor variation i inkomstnivåerna mellan de olikacivilståndskategorierna. För samtaxerade personer där båda åsatls taxeringutgör paret enhet. Medianinkomstens höjd sammanhänger även med inkomsttagarnasålder, vilket belyses av labell 3. Medan i fråga om inkomsttagarna imdlanåldrarna de olika åldersklassernautvisar en tämligen likartad fördelning på olika inkomstklasser,förskjuls tyngdpunkten kraftigt nedåt för de lägre och de högstaåldersklasserna. Delvis sammanhänger delta med alt det i dessa åldersgrupper ärrelativt vanligare att inkomst endast uppbärs under en del av året, exempelvisi samband med inträde i resp. utträde ur förvärvslivet, värnpliktstjänstgöringosv. Vad angåraktiebolagens inkomster, lämnar tabellen på s. 89 vissa upplysningar. Av denna framgår bl. a. altinkomst av rörelse m. m. naturligt nog är den helt dominerande inkomstkällan.Tabellen visar också, att, till följd av under vissa år ganska betydandeförändringar i de avdragsgilla kommunalskatternas belopp, utvecklingen avnettoinkomst och taxerad inkomst icke är helt parallell. Det kan i detta sammanhangpåpekas, att bolagen i betydande utsträckning utnyttjat möjligheterna att göra avdragsgilla avsättningartill investeringsfonder för konjunkturutjämning. Inkonisttagama fördelade efter inkomst ochciTilständ () 20 000 24 999 25 000 29 999 komster (tkr) (kr.) Anm. Skattskyldiga som saknar hemortskommun i riketingår i kolumnen »Samtiiga inkomsttagare». Av tabellen framgår att vid 1971 årstaxering visade bolagens samlade taxerade inkomst en minskning med 0,8"/o. Under närmast föregående taxeringsår redovisades en ökning med 5"/o. Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren 1971,1972 och 1973 Den allmänna inkomstulvecklingen äravgörande för de direkta statsskatternasavkastning och är även i väsentlig mån bestämmande för de indirekta skatternasavkastning liksom för de statliga affärsverkens inkomster. Beträffande beräkningen avskatteunderlagets utveckling under åren 1971tiU 1972 samt av är det lämpligt att verkställasärskilda kalkyler för å ena sidan fysiska personer och å andra sidanaktiebolag. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Inkomsttagarnafördelade efter inkomst och ortsavdragsgnipp () Inkomstklasser, Ensamstående Ensamstående Samlaxerade Samlaxerade SamtUga med bam personer, en- personer, båda inkomsttagare dast den ene har taxerats' 2 500 4 999 5 000 7 499 7 500 9 999 komster (tkr) ' Paret utgör enhet. Anm.Skattskyldiga som saknar hemortskommun i riket ingår i kolumnen»Samtliga inkomsttagare». Vad först angårskatteunderlaget för fysiska personer bestäms utvecklingen, som närmareframgår av sammanställningen på s. 89, väsentligen av förändringarna iinkomst av tjänst eller tillfällig förvärvsverksamhet. Den lotala lönesummanhärrörande från inkomst av tjänst påverkas dels av de avtalsmässigauppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter, dels av ändringar av den totalasysselsättningen i landet och dels av den s. k. löneglidningen. För åren 1971och 1972 har bedömt, att ökningen av den totalalönesumman blir omkring 9 "/o och omkring 10 o/,, . harvalt att grunda sina beräkningar på konjunklurinslilulets bedömning ochsåledes i sina beräkningar utgått från all förvärvskällan inkomst av tjänst kommer att visa en ökning med 90/0 i förhållande till 1970och för verksamhets- Inkomstens storlekför inkomsttagare I olika åldrar är 1970 () Inkomsttagarnas procentuella fördelning efter inkomstens storiek -15 00020 000- -40 00050 000 Sum- 31 081 3 585 99 500 4 594 177 758 9 020 576 965 14 410 553 153 21 704 418 704 22 979 385 625 23 089 414 568 22 981 463 063 22 771 429 242 20 650 827 909 8 987 5 379 324 16 486 Anm. I tabeUen ingår ejpersoner som icke är mantalsskrivna och sådana som saknar hemortskommun iriket. med 10 o/o i förhållande till 1971.För har riksrevisionsverkel räknat med en ökning av 8"/o. Fysiska personers inkomstav jordbruksfastighet som för utgjorde nära 2 "/o avderas sammanlagda inkomst har anlagils bli oförändrad under inkomståren 1971,1972 och 1973.