prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Den basbeloppsregleradedelen främst folkpensioner och ATP väntas till följd av de förutsedda lägreprisökningarna öka i något svagare takt än mellan de två närmastföregående åren, trots utbetalningarna av det extra pensionstillskott somoffentliggjordes av regeringen i det s. k. oktoberpaketet 1971. Hushållensinbetalningar av direkta skatter och avgifter m. m. ökade 19701971 med endast8,4 o/o. På grund av skattereformen ökade den preliminära A-skatten medendast 8,5 o/o. Sänkningen av den statliga direkta skatten reducerade, enligten kalkyl utförd av , den preliminära A-skatten med ungefär2,. I de gamla preliminärskattetabellerna beräknadeskommunalskatteavdraget på basis av samma års inkomster och kommunalskattesats.Med stigande inkomster och/eller kommunalskatter överskattades därmed avdraget,som egentligen skulle vara lika med den faktiskt inbetalade . Denna överskattning av avdragen har försvunnit i de nyatabellerna och preliminärskatteuttaget har därmed höjts. Skattereformensinverkan är således betydligt större med avseende på den slutligt påfördaskatten än på preliminärskatten. 1972: 90 122 ningarna1971 bidrog däremot till att höja preliminärskatten med . Detinnebär således att om 1970 års skattesatser hade använts även 1971, så skulleden preliminära A-skattén ha varit . högre än de nufaktiskt influtna beloppen. Den sålunda beräknade ökningen av den preliminäraA-skatten skulle ha utgjort närmare 60 o/o av den totala lönesummeökningen,dvs. den makroekono-miska marginalskattekvoten skulle ha uppgått till 59 o/o.Den sålunda beräknade marginalskatten enligt det gamla skattesystemet kanjämföras med motsvarande kvoter för de närmast föregående åren. Dessa varierarmellan 42 och 50 o/o och uppgick till 45 o/o. Ökningen1971 är av sådan storleksordning att den fordrar ett närmare studium. Den kantänkas bero på ett flertal olika faktorer. Den skulle kunna tyda påfelaktigheter i lönekalkylen eller skattningen av skattereformens effekter.Skulle exempelvis den antagna lönesummeökningen vara för liten eller skulleeffekterna av skattereformen vara överskattade så reducerasmarginalskattekvoten. En betydligt osäkrare faktor och sämre statistiskt belystär dock den praktiska tillämpningen av preliminärskattetabellerna. 1970 årspreliminärskattetabeller användes på vissa håll fortfarande iväntan på nya tabeller, vilket bidrog till ett högre uttag. Vidare medför denobligatoriska särbeskattningen att båda makarna numera i ökad utsträckning fåren preliminär skatt som tillnärmelsevis överensstämmer med den slutliga.Dessutom kan övergången till den nya kolumnindelningen ipreliminärskattehänseende ha medfört en striktare klassificering . Mednu tillgänglig statistisk information före det att taxeringsutfallet för1971 är känt är det mycket svårt att avgöra vilken vikt som skall tillmätasde här uppräknade förklaringsfaktorerna. Dessa faktorer tillsammans med detovan nämnda slopandet av kommunalskatteavdraget bör ha verkat höjande påpreliminärskatteuttaget och som följd härav bör nettot av fyllnadsskatten 1972och kvarskatten 1973 minus överskjutande skatt 1972 samtliga - bli avsevärt mindre negativt för hushållen än . Fyllnadsskatten beräknassåledes öka endast obetydligt 19711972 medan den överskjutande skatten 1972däremot väntas öka kraftigt. Som framgår av tabell 2 väntas såledesnettoinbetalningarna av hushållens fyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutandeskatt sjunka något. Någon ytterligareskärpning av preliminärskatteuttaget i förhållande till den sluthga skattenutöver den som ägt rum väntas inte ske . Detinnebär att den beräknade marginal-skattekvoten för 19711972 (vid oförändradekommunalskattesatser från föregående år) kan förmodas sjunka. Till detta bidrarsannolikt också den antagna större sysselsättningsökningen T972 än 1971. De nyanställdasmarginalskatt i här använd mening blir densamma som deras Bil.1 Reviderad nationalbudget för 123 TabellVI: 2. Hushållens direkta skatter och avgifter19681972 Milj.kr., löpande priser Netto (3-1-45) Summa direkta skatter och avgifter (1+2 + 6+7) Källor:Statistiska centralbyrån, och . En sysselsättningsökning verkar således neddragande på den totala makroekonomiskamarginalskattekvoten. Med hjälp av ett på tidigare erfarenhet baserat sambandmellan marginalskattekvoter och sysselsättningsutveckling har här skattekvotenantagits komma att ligga omkring 50 o/o 19711972. Detta skulle ge en ökning avden preliminära A-skatten på drygt 17 o/o. Övriga skatteroch avgifter väntas stiga i en lägre takt eller med närmare 10 o/o. Därmedförutses hushållens direkta skatter och avgifter m. m. öka med knappt 15 o/o. Faktorinkomsterna1972 beräknas tillväxa i ungefär samma takt som . Efterinkomstöverföringar och reduktion för direkta skatter reduceras ökningstaktenför de disponibla inkomsterna till knappt 7 1/2 "/o 19711972 mot drygt 10o/o året innan. Den höga ökningstakten 19701971 beror, som framgått ovan, påeffekterna av skattereformen 1971. Eftersom dessa åtgärder finansierades genomhöjd mervärdeskatt utjämnas skillnaderna i ökningstakt för de disponiblainkomsterna de båda åren sedan hänsyn tagits till prishöjningarna, såsomkommer att redovisas i efterföljande avsnitt. De reala disponibla inkomsternaberäknas nämligen öka med 2,5 o/o 19711972 mot 2,6 o/o . Förförsta har lönesummeökningen satts till 8 1/2 o/o jämfört medförsta . Totala faktorinkomstökningen uppgår därmed till 8 o/o.Inkomstöverföringar och direkta skatter, avgifter m. m. har båda antagits ökamed ca 13 o/o. De disponibla inkomsterna skulle därmed första halvåret 1973ligga ca 7 o/o högre än 1972 och den reala ökningen mellansamma halvår väntas uppgå till ca 2 1/2 o/o. Prop.1972: 90 124 1971 stegkonsumentpriserna enligt långtidsindex med 7,5 o/o. Enligt korttidsindex fördecember 1971 var uppgången 7,3 o/o, räknat från långtidsindex för december1970. Den uppjustering som skett i långtidsindex är i första hand att hänföratill bostadsposten, där lägenhetsposten, som till skillnad från egnahemspostenhaft en prisuppgång, givits en högre vikt i långtidsindex. Det är också ifrämsta mmmet bostadspostens utveckling som förklarar att uppgången ikonsumentprisindex blev något högre än som räknades med iden preliminära nationalbudgeten 1972. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1970 och 1971har prisnivån stigit med 7,4 o/o. Vid s. k. implicitprisberäkning, då även förändringari konsumtionens sammansättning kvartalvis beaktas, har erhållits engenomsnittlig uppgång med likaledes 7,4 o/o. Prishöjningarnas fördelning på olika delar av konsumtionenframgår av nedanstående sammanställning. Genomsnittliga prisförändringar december 1970december1971 Tjänster (Exkl. bostad) 10,7 Kläder och skor 9,2 Inventarier och husgeråd 6,2 Alkohol och tobak 5,8 Bränsle och drivmedel 2,6 Den största uppgången redovisas för livsmedelspriserna.Dessa steg främst då höjd mervärdeskatt medförde en uppgång mednärmare 6 o/o samt på gmnd av jordbruksöverenskommelsen ochde lättnader som skedde i prisregleringen för distribution ochförädling. Uppgången för tjänster förklaras främst av taxehöjningarna inom postoch tele samt resor och transporter . För grupperna kläder och skor,inventarier och husgeråd samt diverse varor gäller med vissa undantag attpriserna stigit till följd av höjd mervärdeskatt. Vidare skedde allmäntlättnader i prisregleringen innan denna upphävdes vid utgången av 1971.Posterna bränslen och drivmedel samt bostad har inte nämnvärt påverkats avskärpt indirekt beskattning. Bränslen och drivmedel har stigit betydligtlångsammare än , bl. a. beroende på att den internationellaprisstegringen på eldningsolja upphört under loppet av 1971. För bostäderredovisas en svagare prisuppgång, vilket beror på de fyra diskontosänkningarnai Bil.1 Reviderad nationalbudget för 125 TabellVI: 3. Konsumentprisförändringar 19601972 uppdelade påkomponenter (dec.dec.) därav hänförs till: ändring av indirekta skatter ändring av internationellt bestämda ändring av diverse taxor trendawikelse i priserna på vissa mars,april, med neddragande effekter på egnahemsposten. Itabell 3 har indexhöjningarna och 1971 samt den prognostiseradeindexhöjningen delats upp på komponenter. Dessa visar bidraget tillden totala prisuppgången av ändringar i den indirekta beskattningen,jordbrukspriserna, bostadsposten och de internationella priserna. Vidareframgår inverkan från den offentliga taxesättningen (post, tele, resor medkollektiva transportmedel) och en trendavvikelse i priserna på vissa färskvaror(inhemska grönsaker, bär, äpplen samt färsk fisk). Den restfaktor som kvarstårkan hänföras till från internationell konkurrens skyddade näringsgrenarexklusive de i tabellen redan beaktade sektorerna bostadsförvaltning,offentliga nyttigheter och jordbruk. Avtabellen framgår att konsumentprisnivåns uppgång 1971 varit betydligt högre ängenomsnittet för 60-taIet. Det kan noteras att de indirekta skatternas bidrag(3,2 av de 7,5 procentenheterna) har varit avsevärt högre än både genomsnittetför 60-talet och 1970.1 Även de internationella prisernas direkta inverkanliksom kostnadsgenomslaget i den från internationell konkurrens skyddadesektorn, dvs. restfaktorns bidrag, har varit större än genomsnittet för60-talet men något mindre än 1970 och detta till följd av den internationella konjukturnedgångensamt prisstoppet imder 1971. Jordbruksprissättningens och taxornas bidrag harlegat högre än genomsnittet för 60-talet och även högre än 1970.Bostadsprisernas uppgång har däremot varit något lägre, vilket är en följd avde räntesänkningar som genomfördes . 'Vid dessa beräkningar har endast beaktats de prishöjande effekter som följer avskärpta skatteregler. Sådana höjningar av skattesatserna som vid stigande prisnivååtföljer oförändrade procentuella värdeskatter har däremot till sina verkningarinräknats i den s. k. restfaktom. 1972: 90 126 Vid en jämförelse mellan prognos och utfall kanskillnaden delvis hänföras till en underskattning av storleken på detaxehöjningar som inträffade (0,8 o/o mot prognostiserade0,3). Därtill kunde vid prognostillfället inte tillfullo bedömas i vilkenomfattning lönekostnadsstegringarna genom dispensgivning från prisstoppetskulle tillåtas slå igenom på prisnivån. Restfaktorns värde kom därför attunderskattas (1,9 o/o mot prognostiserade 1,3). Tillsammans med en vissöverskattning vad gäller den internationella prisfaktorn förklarar de nu nämndafaktorerna så gott som hela avvikelsen mellan prognos och utfall förtotalindex. 1972 har konsumentprisindexstigit med 1,5 o/o. Prisuppgången förklaras delvis av den höjning av jordbruksprisernasom skedde /1971 i enlighet med jordbruksöverenskommelsenoch kan i övrigt främst återföras på kostnadsgenomslag inom sektorer, som ärskyddade från internationell konkurrens. 1972 har konsumentprisindexstigit med 5,4 o/o. Vid bedömning av prisutsikterna eller närmarebestämt för hela perioden december 1971december 1972 har liksom tidigareföljande faktorer beaktats: Lönekostnadsstegringarnassannolika genomslag inom de från internationell konkurrens skyddadenäringsområdena (restfaktor och diverse taxor i tabellen). Speciellaprisförändringar som sker i anslutning till särskilda regler och beslut (avserbl. a. bostäder och jordbruksprodukter). Direktaåterverkningar av den intemationella prisutvecklingen. TillfäUighetsbetonadeprisförändringar (posten trendawikelse för vissa färskvaror i tabellen). Föreslagnaändringar i den indirekta beskattningen. (1) Medutgångspunkt i avsnittet om lönerna har arbetsgivarnas kostnad igenomsnitt för samtliga anställda antagits stiga med 11 o/o. Lönekostnadernasgenomslag inom de från internationell konkurrens skyddade områdena förutsättsfå ett för denna lönestegrings-takt normalt värde. Återverkan på totalindex harsatts till 2,3 o/o, varav 0,3 o/o faller på ändring i diverse taxor. (2) Bostadsprisernaväntas öka med trolig inverkan på totalindex om 1,1 o/o. Kalkylenutgår från oförändrad räntenivå. För varje procentenhets ändring av denna i enaeller andra riktningen påverkas totalindex med ca 0,5 o/o. Jordbmksprisernasinverkan på totalindex har tentativt satts till 0,6 o/o. ' Se reviderad nationalbudget . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 127 (3) Defaktiska importpriserna och därmed de internationellt bestämda priserna på importkonkurrerande varor beräknas stiga i lägre takt än . Den direkta inverkan på totalin dex kalkyleras till 0,4 o/o, vilket ligger ungefär i linje med genomsnittet för 60-talets senare hälft. (4) TillfäUighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror som grönsaker, färsk fisk m. m. är svåra att förutse. Som en möjlig effekt har kalkylerats med en höjning av totalindex med 0,1 o/o på grund av sådana prisrörelser. Sammanfattasde olika priseffekterna under punkterna 14 ovan erhålls som resultat enuppgång av konsumentpriserna med 4,5 o/o under loppet av 1972. Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1971 och 1972 fås en trolig förändring med5,0 o/o. För implicitprisindex,vars prisförändringstal brukar påverkas av förskjutningar i konsumtionenssammansättning, har den årliga uppgången systematiskt varit något mindre änför konsumentprisindex. Mellan genomsnittslägena har enförändring i implicitprisindex med 4,8 o/o ansetts rimlig. Enligtpreliminära beräkningar sjönk den privata konsumtionen med 1 o/o i volym mellan1970 och 1971, medan värdet av konsumtionen ökade med 6,3 o/o. De realadisponibla inkomsterna ökade med 2,6 o/o varför sparkvoten forsatteatt stiga även 19701971. Ökningen uppgick till . En deltänkbara förklaringsfaktorer till denna unika stegring kommer att diskuterasnedan i anknytning till' de olika varugruppernas utveckling. Totalakonsumtionsvolymen låg knappt 4 "/o undermotsvarande kvartal 1970. underskred volymen endast obetydligtnivån 1970 och för tredje och fjärde kvartalen 1971 var konsumtionen ungefärdensamma som . Det innebär likväl att ökningstaktensäsongrensat fr. o. m. fram var omkring 6o/o i årstakt. Varugruppemasutveckling är något olika beroende på deras varierande inkomstelasticitetermen även på de tidsmässiga förskjutningar av inköpen som inträffade i sambandmed höjningar av den indirekta beskattningen 1970. Livsmedelskonsumtionen somökade med drygt 1 1/2 o/o de tre första kvartalen 1970 jämfört med samma period1969 steg fjärde kvartalet med knappt 3 o/o inför mervärdeskattens höjning /1971. Denna tidigareläggning av inköpen förklarar således endel av minskningen av livsmedelskonsumtionen på 11/2 o/o första kvartalet 1971jämfört med samma kvartal 1970. Under andra och tredje kvartalen varkonsumtionsvolymen ungefär densamma Tabell VI: 4. 1.2 övriga varaktiga varor Procentuel drag till te konsumtio lymföränd; bi-)tala nsvo-ringen -6,1 0,4 -8,3 0,2 -0,2 -0,8 Övriga icke var aktiga varor 42 238 20 280 -1,0 0,8 -1,2 -0,3 3.2. övriga tjänster 27 890 13 920 13 970 -0,2 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 Källor: och . Fjärde kvartalet 1971 låg däremot, delvis tillföljd av de nämnda inköpen 1970, ca 2 1/2 o/o lägre. Helåretslivsmedelskonsumtion sjönk därmed med 0,8 o/o års nivå.Livsmedelskonsumtionen, som visat sig vara mycket litet konjukturkänslig,har inte minskat något år sedan 19561957. En ytterligare tänkbar förklaringtill nedgången 1971 kan vara de mycket snabba prisstegringarna för livsmedelmed 10 o/o 19701971 som är de största sedan Koreainflationen. Omfördelningenav konsumtionsutgifterna mot en ökad andel livsmedel kan till följd av en visströghet i konsumtionsvanorna förmodas ha skett i långsammare takt änprisstegringarna, varför konsumtionsvolymen reducerades. Studerar man de övriga icke varaktiga varornas utvecklingunder finner man att nedgången var påtaglig trotsatt man inte där kan märka samma forcering av inköpen fjärde kvartalet 1970som för livsmedlen. För en stor del av de övriga icke varaktiga varorna exempelvis för sprit och vin, tobak och bensin höjdes mervärdeskatten redan 1november 1970. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram VI: 1.Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 19641973 46,0 440 42,0 40,0 38,0 36,0 34,0 / / / / 1964 65 66 67 68 69 70 Källor: och . av dessa varor tillbaka, varför nettoeffekten på helafjärde kvartalets konsumtion kan antas ha varit relativt liten. Attkonsumtionen var låg sammanhänger sannolikt med den mildavintern 1971 som verkade dämpande på inköpen av exempelvis kläder ochsportartiklar. Dessutom bidrog uppenbarligen, som tidigare påpekats, det ovissaläget på arbetsmarknaden i samband med de centrala avtalsförhandlingarna allmän återhållsamhet med utgifterna. Bilinköpen, som började sjunka säsongrensatsett, fortsatte att sjunka i ungefär samma takt . Till endel kan detta sammanhänga med det strama kreditmarknadsläget. Därefter steginköpen åter och med stegrad ökningstakt . Den säsongrensade ökningenmellan tredje och fjärde kvartalen uppgick till hela 18 o/o. En ökning somdock bör ses mot bakgmnd av de aviserade prishöjningarna efter prisregleringensavskaffande /1972. Nyregistreringarna och febmari1972 var också till följd av detta förhållandevis höga. Nyregistreringarna återspeglarmed en viss förskjutning försäljningen av personbilar. Konsumtionen av övriga varaktiga varor sjönk mycketkraftigt efter en påtaglig "köprush" fjärdekvartalet 1970. Trots en tydlig återhämtning , lågkonsumtionen 5Riksdagen 1972.1 saml. DiagramVI: 2. Helår,procent. r\/\ >Hushållens sporkvot är beräknad som hushållssparandets andel av de disponiblainkomsterna. Sparandet har erhållits som skillnaderna mellan disponiblainkomster och privat konsumtion. Källor:Statistiska centralbyrån och . avvaraktiga varor de tre sista kvartalen 1971 klart under motsvarandekvartalsvärden . Helårets konsumtion underskred det närmast föregåendemed drygt 8 o/o. Utfallet kan kanske till en del återföras på den inriktning pålåginkomstgmppema som präglade avtalsrörelsen . Stocken av varaktiga varorär inte jämnt fördelade över olika inkomstskikt utan innehavet av varaktigavaror visar snarare en viss positiv korrelation med inkomsten. Avtalsutfalletför dessa grupper kan därför ha tvingat fram en uppbromsning av ersättningarnaför förslitna kapitalvaror. kan de relativt sett lägre inkomstskiktsom fått påtagliga inkomstförbättringar med hänsyn till exempelvis arbetsmarknadslägetdelvis skjutit sådana inköp . Bostadskonsumtionenpåverkas av naturliga skäl inte på samma sätt som övriga tjänster och vamgrupperav de speciella förhållanden som var rådande 1971. Konsumtionen av övrigatjänster, som till viss del är mycket rigid, det gäller exempelvisförsäkringstjänster, radio- och TV-licenser och fackföreningstjänster, lågfrånsett tredje kvartalet 1971 klart under motsvarande kvartalsnivåer 1970. Sammanfattningsviskan således konstateras att nedgången vad gällerkonsumtionen av livsmedel och varaktiga varor exklusive bilar till en delförklaras av de tidigarelagda inköp som Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram VI: 3.Privat konsumtion fördelad på varugrupper 19681973 Index:1968 = 100. J L \ I L 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1968 1969 1970 1971 1972 1973 Källor: och . gjordes före momshöjningarna och januari1971. En grov kalkyl ger vid handen att denna "köprush" fjärdekvartalet 1970 kan uppskattas till totalt ca 400 milj. kr. räknat i 1970 årsprisnivå. Korrigeras den totala privata konsumtionen 19701971 med denna termför att bättre motsvara den faktiskt konsumerade volymen så påverkasutvecklingen 19701971 påtagligt. Godtas dessutom den korrigering förturistnettot 1970 på ca 300 milj. kr. som diskuterats i tidigare rapporter medanledning av att förhandsinköp av turistvaluta synes ha dragit uppturistnettot, så förvandlas totala konsumtionsminskningen. 19701971 på 1 o/otill ungefär O o/o. Den realadisponibla inkomsten ökade obetydligt , säsongrensat med0,3 o/o , till följd av kraftigakommunalskattehöjningar och uteblivna avtalshöjningar av lönerna. Trots dettasteg hushållens sparkvot (beräknad som andelen hushållssparande av dedisponibla inkomsterna) med knappt 4 o/o på grund av den påtagliga nedgången iden privata konsumtionen. Enligt det normala mönstret skulle en dylik svagutveckling av de realt disponibla inkomsterna närmast ha verkat neddragande påsparkvoten. Inkomstökningenandra på drygt 2 1/2 o/o var påtagligt större än , vilket i och för sig bör ha haft en positiv inverkan på sparkvoten.Den kraftiga sparkvotshöjningen visade sig emellertidvara tillfällig och san nolikt delvis orsakad av extrema omständigheter ochden reducerades 1972: 90 132 isjälva verket dock . Denkvartalsvisa nedgången i sparkvoten under loppet av 1971 var emellertidpåtaglig. var den nere på ungefar samma nivå somunder fjärde kvartalet 1970 om man då bortser från det beräknade belopp somanvändes för att göra inköp inför mervärdeskattehöjningaraa. Ett antagande omoförändrad sparkvot räknat skulle innebäraatt konsumtionen 1972 skulle stagnera på den säsongrensade nivå som uppnåddesfjärde kvartalet 1971. Sparkvotsutvecklingen mellan de två sista kvartalen1971 indikerar dock en benägenhet hos hushållen till en fortsatt neddragning avsparkvoten som kan förväntas fortsätta även 1972. Den återhållande effekten påkonsumtionen från den höga arbetslösheten och risken för framtida friställningkan förmodas bli allt mindre under loppet av 1972. Den ovan nämnda ökningen avden överskjutande skatten kan dessutom komma att ytterligare förstärkajulhandeln . En successiv neddragning av sparkvoten från andra halvåret1971 har mot bakgmnd härav ansetts rimlig. Utbetalningar av retroaktiva lönehöjningar,av extra bostadstillägg och pensionstillskott bidrar till en kraftig ökning avde disponibla inkomsterna . En viss eftersläpning avkonsumtionen väntas medföra att sparkvoten tillfälligtvis höjs något mellanfjärde kvartalet 1971 och . Konsumtionen väntas dock ökamed halvannan procent till första halvåret 1972säsongrensat sett. Mellan halvåren 1972 förutses ökningen uppgå till knappt 1o/o. Detta skulle resultera i en total konsumtionsökning mellan helåren 1971och 1972 på 4 o/o. Av sparkvotsökningen 19701971 på knappt 3 1/2 o/o skulledärmed knappt 1 1/2 o/o tas tillbaka . Förförsta har antagits en i stort sett oförändrad sparkvot jämförtmed , vilket skulle implicera en konsumtionsökning på 3 1/4o/o mellan första halvåren 1972 och 1973. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 133 Enligti stort sett definitiva beräkningar ökade de totala bruttoinvesteringarna med3 o/o i volym 19691970. Uppgången kan till stora delar återföras på ökadeoffentliga investeringar, varav främst kommunala, medan de privatainvesteringarna uppvisade mycket måttliga ökningar. Fördelas investeringarnaefter investeringsanslag framkommer vidare att maskininvesteringarna i huvudsaksvarade för tillväxten medan byggnadsinvesteringarna endast ökade måttligt. Denu aktuella beräkningarna antyder att ett betydande omslag iinvesteringsaktiviteten ägde rum . Beräkningarna visar påen minskning på 2,5 o/o, vilket överensstämmer med de kalkyler som lades fram iden preliminära nationalbudgeten . Neddragningen av tillväxten från19691970 till 19701971 är lika kraftig på byggnads- som maskinsidan avstorleksordningen 6 o/o. Anmärkningsvärd är dock den kraftiga minskningen på 5o/o av byggandet. Minskade byggnadsinvesteringar återfinns inom flera redovisadebyggnadssektorer; särskilt skall emellertid det betydande omslaget ikommunernas byggnadsinvesteringar noteras. Vissa institutionella förklaringarsom senareläggningar och fördröjningar i den kommunala beslutsprocessen isamband med den uppkomna arbetsmarknadskonflikten hartroligen bidragit till denna utveckhng. Av avgörande betydelse torde dock varadet starkt försämrade finansieringsläget, vilket delvis kan återföras pååtstramningen på kreditmarknaden 19691970. Denna kan ha lett till attkommunerna höjt sin likviditetspreferens. Som följd härav kankreditrestriktionerna ha fått reala effekter som gjort sig gällande medfördröjd verkan. Ävende statliga affärsverken och myndigheterna tycks ha minskat sinabyggnadsinvesteringar .