prop · FV0395 · 1972-12-31 00:00:00 — Finansieringen av reformen bör ske genom höjning avmervärdeskatten och skatterna på cigarretter, sprit, vin, maltdrycker ochmotorbränslen samt genom skatt på spel enligt förslag som jag avser anmälasenare på grundval av ett betänkande (Ds Fi 1972: 2), som lämnats avpunktskatteutredningen. Mervärdeskatten utgör f. n. 15 o/o av beskattningsvärdet.Detta värde utgörs normalt av priset inkl. skattens belopp. Skattesatsen 15 o/omotsvarar 17,65 o/o av priset exkl. skatt. I vissa fall utgår skatten enligtgällande skattesats på reducerade beskattningsvärden. Sålunda gäller i fråga ommonteringsfärdiga hus, byggnadsentreprenader, servering och rumsuthyrning attskatten beräknas på 60 o/o av vederlaget inkl. skatt. För gatuarbeten och andraliknande entreprenadarbeten m. m. beräknas skatten på endast 20 o/o avvederlaget inkl. skatt. Dessa reduceringsregler innebär vid nuvarandeskattesats 15 o/o en effektiv skattebelastning av 9 o/o resp. 3 o/o. Räknat påpris före skatt motsvarar dessa ett skattepålägg av 9,89 o/o resp. 3,09 o/o. Vid den nu nödvändiga höjningen av mervärdeskattenförordar jag, att beskattningsvärdet ändras från värde inkl. skatt till värde exkl.skatt. Därmed kan skattesatsen bestämmas till 20 o/o, och man undgår öppendebitering med brutet procenttal. Den nya skattesatsen 20 o/o motsvarar 16,67o/o på priset inkl. skatt och innebär således vid jämförelse med nu utgåendeskattesats en höjning . Den förordade ändringen av beskattningsvärdet bör geoförändrad effekt även i de fall skatt beräknas på reduceradebeskattningsvärden. Detta kräver en justering av gällande reduceringstal ochjag förordar därför att nuvarande reduceringar av beskattningsvärdena till 60o/o och 20 o/o ändras tiU resp. 55 o/o och 17 o/o. Detta ger en effektivbeskattning av 11 o/o och 3,4 o/o. Förstnämnda procenttal bör gälla som skattesatsvid import av monteringsfärdiga hus. I övrigt förordar jag följande ändringar i den s. k,punktbeskattningen. Tobaksskatten höjs för cigarretter i samtligaskatteklasser med per styck. För andra tobaksvaror än cigarretterföreslås ingen höjning. Skatten på maltdrycker höjs per liter räknat med 15 öreför pilsner, för mellanöl och för starköl. De nya skattesatsernaskulle därmed bli , . I fråga om skattenpå sprit och vin höjs grundavgiften per liter för sprit från till 45 öreför varje hel volymprocent alkohol, för starkvin frän . till öre och för lättvin från tiU . Detta innebär en höjningav skatten per helbutelj med ca . för brännvin, med ca förstarkvin och med ca för lättvin. Viss hänsyn har härvid tagits till attlättvinet f. n. beskattas förhållandevis lindrigare än 1972: 95 15 både annat vin och maltdrycker. SlutUgen höjs densärskilda skatten på motorbränslen med per Uter för bensin och med 8 öreper liter för brännolja och gasol. De förordade höjningarna av skatterna på cigarretter,sprit och vin föranleder motsvarande justeringar av de s. k. schablontullarnapå dessa varor. Sammanlagt beräknas dessa höjningar i den indirektabeskattningen ge 2 855 milj. kr. för år räknat enligt följande. Mervärdeskatt 1 900 milj. kr. Skatt på sprit, vin, öl och cigarretter 380 " Skatt påmotorbränslen 500" " Skatt påspel (enligt utredningsförslag) 75 " Summa 2 855 milj. kr. Av totalbeloppet beräknas 2 400 mUj. gå åt för sänktstatsskatt, 215 mUj. för höjda bambidrag, 200 mUj. för automatiskhöjning av folkpensioner och 40 mUj. för automatiskt höjda studiemedel ochbidragsförskott samt för höjning av studiebidrag. Ett särskilt problem är utvecklingen på den kommunalaskattesidan. Både kommuner och landsting har av många skäl bl. a. ett fortgåendereformarbete och betydande lönehöjningar för de anställda kraftigt höjt sinautdebiteringar . Delvis har härigenom de skattelättnader somåsyftats med skattereform eliminerats, vilket hos skattebetalarnaförorsakat irritation och besvikelse. Det är nödvändigt att så långt möjligtskapa garantier mot en liknande utveckling av den konmiunala utdebiteringen isamband med den nu förordade reformen. Efter överläggningar mellan regeringenoch representanter för och Svenska landstingsförbundethar en preliminär överenskommelse träffats om vissa riktlinjer för den kommunalaskattepolitiken . Överenskommelsen innebär attförbunden utfärdar rekommendationer till kommuner och landsting att undertvåårsperioden 197374 avstå från att höja kommunalskatt resp. landstingsskatt.Endast i absolut tvingande fall kan höjd utdebitering godtas. Denna bör i såfall begränsas till en krona för den sammanlagda utdebiteringen . Överenskommelsen bör ses mot bakgrand av den pågåendeutredningen om arbets-och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun samt denutredning om skattesystemet som tiUsatts. Den överenskommelse som träffats är unik iskattepolitikens historia och ger ett glädjande vittnesbörd om att staten ochkommunerna har kunnat ena sig om gemensamma linjer i det skattepoUtiskahandlandet tUl båtnad för medborgarna i deras egenskap av skattebetalare. Vid varje skattereform aktualiseras fördelningspolitiskaöverväganden. skattereform var ett klart uttryck för viljan att med skattepolitikensom medel åstadkomma en mera rättvis fördelning av skatte- belastningen med hänsyn till inkomst ochbetalningsförmåga. Skatteförslaget hade en klart omfördelande profil till förmånför låginkomsttagarna. PoHtiken har sedermera följts upp med speciellinriktning på barafamiljerna i de lägre och medelstora inkomstlägena. Jagsyftar då på förstärkningen av bostadstilläggen från . Förbättringenav bostadstilläggen innebär en betydelsefull familjepolitisk reform. Frågan omen ytterligare förstärkning av det familjepolitiska stödet samt de frågor somberör marginaleffekterna i det familjepolitiska stödsystemet behandlas i ettbetänkande, som kommer att läggas fram av familjepolitiskakommittén. Efter remissbehandling av detta betänkande kommer de famUjepolitiskafrågorna att tas upp till prövning. I det framlagda förslaget kommer marginalskatten attreduceras vid årsinkomster , dvs. såatt sänkningen omfattar flertalet av den heltidsarbetande befolkningen. Naturligtvishade det varit önskvärt att kunna sänka marginalskatten ytterligare. Att såinte skett förklaras helt enkelt av de stora merkostnader som varje ytterligaremarginalskattesänkning innebär. Eftersom varje sådan justering måste betalasmed höjd mervärdeskatt, inställer sig den naturliga återhållsamheten på grundav de åtföljande priseffekterna. Den här föreslagna indirekta skattehöjningen beräknashöja konsumentprisindex med ca 2 o/o . Omfördelningen av skattebördanvid detta tillfäUe har bedömts inte kunna drivas längre. Emellertid harbarnfamiljer och folkpensionärer i förslaget garanterats full kompensation förprisstegringen, och inkomsttagare i de vanligen förekommande inkomstlägena gören klar vinst genom den sänkta statsskatten. Skatteskalans effekter, bostadstUläggens storlek i olikainkomstlägen och den preliminära överenskommelsen mellan regeringen ochrepresentanter för och Svenska landstingsförbundetredovisas som bilagor 14 till detta protokoll. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag, att Kungl. att antaga inom upprättade förslagtill 1) förordningom ändring i förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, 2) förordningom ändring i förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt, 3) förordningom ändring i förordningen (1961: 394) om tobaksskatt, 4) förordningom ändring i förordningen (1960: 253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker, Prop.1972: 95 17 5) förordningom ändring i förordningen (1957: 209) om skatt på sprit och vin, 6) förordningom ändring i förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen, 7) förordningom ändriiig i tulltaxan (1971: 920), 8) lag omändring i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag, 9) lag om ändring i förordningen (1964: 400) om förlängtbarnbidrag, 10) lag om ändring i studiehjälpsreglementet (1964: 402). Ärendet bör behandlas under vårsession. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tiU dettaprotokoll utvisar. Skatteskalor samt total marginalskatt Total marginalskatt'. (-3) -3,0) (-3) -3,0) (-3) -3,0) (-3) -3,6) ( + 3) 71,0 (-t-3,0) ' För ensamstående samt för gift skattskyldig utanförvärvsavdrag. ' Härmed avses statlig och inkomstskatt samtfolkpensionsavgift. IndiTiduella ?erkiiingar av den sänkta statsskatten Total skatt', i kr., enligt ning, i kr., ' Med total skatt avses statlig och inkomstskattsamt folkpensions-och sjukförsäkringsavgift. ' Gift skattskyldig, vars makesaknar inkomst. enligt de regler som gäller från 1.1. Statliga bostadstillägget = /mån. för varie barn,dvs. Kommunala bostadstilläggen täcker max. för fam. med 1 -2 barn , " " " 3-4" , " " " 5- " 925kr. Fullt bidrag utgår upp tiU en taxerad inkomst av . (för familjengemensamt). Statligt och kommunalt bostadstillägg : :, kr. Marginaleffekten av reduktionen (avtrappningen) är: inkomst, kr. årsinkomst, kr. Månadshyran förutsätts vara . Månadshyran förutsätts vara . ' Månadshyran förutsätts vara minst925 kr. 1972: 95 20 Överenskommelsemellan regeringen å ena sidan och Svenska kommun' förbundet och å andra sidan Ianledning av att regeringen förklarat sig ämna framlägga förslag till riksdagenom sänkningar av statsskatten från: den 1 jaiiuari 1973 har mellan regeringenoch de båda kommunförbunden träffats följande överenskommelse. 1) och landstingsförbundet vill, med starkt understrykande av nödvändigheten att den planerade reduk tionen av statsskatten icke elimineras av kommunala skattehöjningar, uppmana och rekommendera primär- och sekundärkommunerna att un der tvåårsperioden 19731974 avstå från att höja kommunalskatt res pektive landstingsskatt. Endasti absolut tvingande fall kan en utdebiteringshöjning godtas. Denna bör då förtvåårsperioden begränsas tiU räknat på den sammanlagda kommunal- ochlandstingsskatten. 2) Överenskonmielsen grandas på den gemensammauppfattningen att ytterligare skattehöjningar måste undvikas. Därtill kommerden omständigheten att utredningar pågår om kostnadsfördelningen och arbetsfördelningenmellan stat och kommun samt att regeringen nu tUl-sätter en parlamentariskutredning med uppgift att pröva och överse skattesystemet i sin helhet. 3) Regeringen är medveten om att föratsättningen föratt kommunförbundens rekommendation skaU respekteras är att kommunema ges ettvisst ökat utrymme i fråga om långivningen inom den tillgängliga kapitalmarknaden. 4) Regeringen och kommunförbundenär ense om största återhåll-" samhet i sådana politiska beslut som föraiJederökade anspråk på kommunemas utgiftsstat. I samma syfte skall skärptuppmärksamhet ägnas de statliga myndigheternas normgivande riktiinjer ochrekommendationer med hänsyn till den kommunala ekonomin. 5) Med hänsyn tUl nödvändigheten av fastautgångspunkter för kommuner och landsting vid behandUng av höstens statförslaguttalar kommunförbunden sin bestämda önskan om att beslut i. ärendet fattas vidinnevarande års vårriksdag.