prop · FV03109 · 1972-12-31 00:00:00 — Delgivningen skall i första hand ske genomall den handling som skall delges sänds med posten i vanligt brev eller lämnasmed bud till den som avses med delgivningen. Myndigheten skall i så fall begäraatt mottagandet erkänns skriftligen (s.k. ordinär delgivning; 3 § förstastycket DL). Myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer får dessuiom använda sig aven mera kvalificerad delgiv-ningsmetod, som innebär all handlingen överlämnastill den som söks genom postverkets försorg (s.k. särskild postdelgivning: 3 §andra stycket DL). Kan delgivning inle ske pä något av de sätt som har angettsskall myndigheten anlita stämningsmän eller annan, vars intyg utgör fullt bevisom delgivning(s. k. stämningsmannadelgivning: 3 § tredje stycket DL). Vid delgivning skall enligt DL handlingen överbringas ihuvudskrift eller bestyrkt avskrift eller kopia till den som söks fördelgivning (6 § första stycket DL). I vissa fall får myndigheten besluta atthandlingen i stället skall hållas tillgänglig hos myndigheten eller pä platssom denna beslämmer. I så fall skall särskilt meddelande om detta delges densökte (6 § andra stycket DL). Vid sidan av de delgivningsformer för vilka har redogjortsi det föregående finns en speciell delgivningsmeiod, s.k. kungörelsedelgivning,som i första hand är tillämplig när delgivning skall ske med någon som inte kandelges enligt de ordinära metoderna (15 § DL) eller med en obestämd krets avpersoner (16 § första stycket första punkten DL). Kungörelsedelgivning fårockså användas, om etl stort antal personer skall delges och det skulleinnebära större kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn tilländamålet med delgivningen att överbringa handlingen eller meddelande om auhandlingen hålls tillgänglig pä viss plats lill var och en av dem med vilkendelgivning skall ske (16 § första stycket andra punkten DL), Kungörelsedelgivning sker genom atl den handling som skalldelges hålls tillgänglig hos myndigheten eller på plats som dennabestämmer och genom att meddelande om della och om handlingens huvudsakligainnehåll förs in i lämplig tidning (17 § första stycket DL).Införande i tidning får underlåtas bl.a. om sådant är uppenbart meningslöst. I så fall skall meddelandet i stället anslås i Enligt uttrycklig föreskrift bör meddelandet ocksä anslås på kommunsanslagstavla, om det kan antas att den som söks därigenom nås av meddelandet.Skall delgivning ske med en obestämd krets av personer eller med elt stortantal personer, skall dessutom meddelandet sändas med posten till någon ellernågra av dem under deras vanliga adress för att vara tillgängligt för alla demsom avses med delgivningen. I dessa fall skall meddelande alltid sändas tillstatiig myndighet eller kommun som ingår bland dem som avses med delgivningen(17 § tredje slyckel DL). inom upprättade promemorian tas upp frågan omdelgivning i expropriationsmål och vissa liknande mål och ärenden med ett stortantal parter. Därvid anförs inledningsvis atl DL öppnar vissa möjligheter attanvända kungörelsedelgivning i sådana mål och ärenden. Även om man har försöktatt göra förfarandet vid kungörelsedelgivning så effektivt som möjligt, bl.a.genom föreskriften om annonsering i lämplig tidning, torde enligt promemorianutsikterna alt nå resultat genom kungörelsedelgivning vara synnerUgen små imånga faU. Sådan delgivning synes därför tillämpas restriktivt. Ipromemorian uttalas, att någon ändring av de förutsättningar som DL uppställerför att kungörelsedelgivning skaU få ske inle synes böra göras. Sådandelgivning bör således också i fortsättningen komma liU användning bara iundantagsfaU efter en avvägning mellan å ena sidan kostnaden och besväret fördelgivning i de former DL annars anvisar och å andra sidan ändamålet meddelgivningen. Kan förfarandet vid kungörelsedelgivning göras effektivare änf.n. skapas enligt promemorian fömtsättningar för ökad användning av sådandelgivning. Detframhålls i promemorian, att det inte sällan förekommer expropriationsmål ivUka ett stort antal hyresgäster eller bostadsrättshavare i samma fastighet ärsakägare. Långtifrån alla dessa mål synes vara av sådan vikt förrättighetshavarna att kungörelsedelgivning med dem skulle vara utesluten. Somexempel anförs i promemorian mål om expropriation av utrymme under jord föranläggande av tunnelbana. I många andra typer av mål och ärenden angesförhållandena vara likartade, t.ex. ärenden om ändring av bashyra enligt lagen(1942:429) om hyresreglering m.m, i vUka ärenden samtiiga hyresgäster ifastigheten vanligen är sökandens motpart. Antalet kan vara betydande samtidigtsom ärendel gäller mindre värden eUer är hell rutinbetonat, I nu åsyftade fallbör enligt promemorian kungörelsedelgivning kunna bli elt alternativ att räknamed, om förfarandet blir mera effektivt. Ipromemorian erinras om att del i praktiskt tagel alla slörre hyresfastigheteroch i andra fasligheter som innehåUer lägenheter för elt större antal personerfinns särskilda anslagstavlor för meddelanden av olika slag tUl hyresgästerna.Detta bör enligt promemorian kunna utnyttjas på såsätt att, när kungörelsedelgivning skall ske med etl stort antal personer somhyr eller annars innehar lägenhet i samma fastighet, tidningsannonseringen bytsul mot anslag i fastigheten. Därigenom skulle förfarandet vidkungörelsedelgivning kunna vinna åtskilligt i effektivitet. Anslåendet avkungörelsen i fastigheten bör enligt promemorian kompletteras med allhandlingen eller i förekommande fall meddelande som avses i 6 § andra stycketDL sänds till vederbörande i vanligt brev under deras vanliga adress. Detlasägs inle tynga förfarandet. Med den föreslagna ordningen undviks de mestarbetskrävande momenten vid de övriga delgivningsformerna, nämligen bevakningenav all samtliga har delgetts, utsändande av nya delgivningsförsändelser närdelgivnings-försök har misslyckats osv. promemorian framförda förslaget till ändring av förfarandet vidkungörelsedelgivning har fått ell gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen.Så gott som samtliga remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utanerinran. Bland dem kan nämnas hovrätten för , Slockholmstingsrätt, och de tre största hyresnämnderna. Statenshyresråd, som i princip biträder promemorieförslaget, anför atl det föreslagnasystemet med anslag i fastigheten inte bör ersätta utan komplettera sådantidningspublicering som avses i 17 § första stycket DL. Som skäl anges att deti en fastighet kan finnas lokalhyresgäster som inte har anledning att annat änundantagsvis besöka vestibul eller annal utrymme där anslaget har satts upp.Hyresrådet erinrar också om all man inle kan utesluta att anslaget kan kommaalt skadas eller t.o.m. avlägsnas av obehöriga. i län anför att den praktiska frågan hur meddelandet skall anslås ifastigheten, när denna har flera uppgångar, bör lösas men att det synes kunnaske genom tillämpningsföreskrifter. Ilikhet med vad som anförs i promemorian anser jag, att delgivning i form avkungörelsedelgivning bör kunna komma lUl användning i större omfattning änhittiUs i vissa expropriationsmål med etl stort antal sakägare bosatta i sammafaslighet och i andra liknande mål. En förutsättning för det synes, somframhålls i promemorian, vara att förfarandet vid denna delgivningsform kaneffektiviseras så att de som avses med delgivningen i slörre utsträckning änf.n. kan beräknas få kännedom om all den ifrågavarande handlingen håUstillgänglig. Den väg som anvisas i promemorian för att nå detta mål lorde varai huvudsak framkomlig. Ipromemorian föreslås som nämnts, all anslag i fastigheten i förening medpersonliga underrättelser till dem som avses med delgivningen skall i de fallsom del här är fråga om ersätta publicering i tidning. På de skäl som siatenshyresråd anför i sitt yttrande över förslaget finner jag, atl införande ilämplig tidning som regel bör ske i nu åsyftade fall. hyresrådetföreslår bör den i promemorian förordade ordningen få utgöra ett komplement tUldet nuvarande tUlvägagångssättet vid kungörelsedelgivning.Departementsförslaget har utformats i överensstämmelse härmed. Enligt deltaskall således anslag i fastigheten alltid äga rum, medan publicering i tidningkan få underlåtas, om publiceringen är uppenbart meningslös. i antyder bör meddelandet om att visshandling hålls tillgänglig anslås på flera ställen inom fastigheten i de falldå det finns flera uppgångar till lägenheterna eller det annars är påkaUat. Idepartementsförslaget har detta fått komma lill uttryck i lagtexten genomföreskriften, att handlingen eller meddelande som avses i 6 § andra stycket DLskall anslås i fastigheten pä lämpligl sätt, I övrigt får, som hyresnämndenanger, frågan regleras närmare i tillämpningsföreskrifterna till DL(delgivningskungörelsen 1970:467), Somföreslås i promemorian bör delgivningsförfarandel i del fall som här är i frågakompletteras med att handUngen eller meddelande enligl 6 § andra stycket DLsänds med posten till dem som avses med delgivningen. Alldeles undantagslösbör emellertid en sådan regel inte vara. Det kan tänkas att i ett mål somendasl periferi berör t.ex, hyresgästerna i ett stort antal fastigheter eller ien fastighet med ett mycket stort antal lägenheter, det inte framstår somförsvarligt med hänsyn till å ena sidan kostnaderna och besväret och å andrasidan ändamålet med delgivningen att sända särskild underrättelse till var ochen av hyresgästerna, I så fall bör underrättelseförfarandet kunna underlåtasoch ersättas med det förfarande som föreskrivs i 17 § tredje stycket DL. Delgivningenbör anses verkstaUd i och med att handlingen hålls tillgänglig och meddelandeom det har anslagils i fastigheten inom föreskriven tid och, ,har införts i lämplig tidning eller anslagits i myndighetens lokal. Däremot börinte fordras att de personliga underrättelserna tUl dem som avses meddelgivningen skall ha avsänts. Underrättelserna bör således i förevarandehänseende vara jämställda med meddelanden som avses i 17 § andra och tredjestyckena DL, Ienlighet med det anförda har bestämmelserna om anslag i fastigheten tagits uppi 17 § första stycket, medan föreskriften om personliga underrättelser harinförts i 17 § tredje stycket DL (jfr 19 § tredje stycket samma lag). Ändringarnai DL är avsedda att träda i kraft med den nya expropriationslagen, 10.8 Förslaget till lag om ändring i rennäringslagen I26-29 §§ rennäringslagen meddelas beslämmelser som öppnar möjlighet för Kungl.Maj:t att förordna om upphävande av renskötselrätten helt eller delvis förvisst markområde. I bestämmelserna hänvisas tiU ExL. Dejämkningar som föreslås i 26 och 29 §§ rennäringslagen är endast redaktioneUa.29 § har i förslaget utformats med hänsyn tUl att man i förslagel till nyexpropriationslag inte har behållit den nuvarande uppdelningen mellan allmännaoch särskilda bestämmelser om expropriation och att begreppet särskild rättföreslås bli knutet till begreppet fastighet (jfr t.ex. 1 kap. 1 § förstastycket i förslaget tUl ny expropriationslag). Deföreslagna ändringarna i rennäringslagen är avsedda att träda i kraft samtidigtmed den nya expropriationslagen. Att renskötselrält inte är avsedd att kunnaupphävas eller inskränkas genom s.k. självständig rättighetsexpropriationföljer av I kap. 2 § tredje stycket i förslagel lill ny expropriationslag. Jaghemställer att lagrådels yttrande över förslagen tUl 1) expropriationslag, 2) lagom ändring i jordabalken, 3) lagom ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa besläm melser om elektriska anläggningar, 4) lagom ändring i vattenlagen (1918:523), 5) lagom upphävande av lagen (1947:290) om tvångsinlösen av vanhävdad jordbruksegendom, 6) lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 7) lag om ändring i delgivningslagen (1970:428), 8) lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) inhämtas genom utdrag avprotokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Maj:t Konungen, Härigenomförordnas som följer. 1 §Genom expropriation får, i den omfattning och på de villkor som anges i denna lag, fast egendom tagas i anspråk antingen med äganderätt eller med nyttjanderätt eller servitutsrätt. Expropriation får även ske för att upphäva bestående särskild rätt tiU fastighet, dock ej inteckning för fordran. Dennalags bestämmelser om expropriation av fast egendom äger motsvarande tillämpningi fråga om byggnad och annan anläggning på ofri gmnd. Att detsamma gällerbeträffande tomträtt och vattenfallsrätt följer av 4 kap. 27 § och 5 kap. 2 §lagen (nr 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom. 2 §Exproprieras egendom med äganderätt, upphör också all särskild rält tiU egendomen, som icke enligt förbehåU vid expropriationen skall lämnas orubbad. Egendomensansvar för allmänna utskylder, för fordringar med förmånsrätt enligt 17 kap. 6§ första stycket handelsbalken eller för servitut som uppkommit vid laga skifteeller ägostyckning eller vid avstyckning av område som ej ingår i tomtindelningförändras ej genom expropriationen. Genomexpropriation stiftad nyttjanderätt eller servitutsrätt till fastighet ägerföreträde framför all annan rätt till fastigheten. 3 §Är särskild rätt tiU fastighet föremål för expropriation, skall denna lags föreskrifter om expropriation av fast egendom gäUa i tUlämpliga delar om ej annat finnes särskilt föreskrivet. 4 § I den mån ej annal föreskrivs skall enligt dennalag uppkommande frågor handläggas av expropriationsdomslol i den ordning somanges i lagen (1917:189) om expropriation. 5 § Med sakägare förstås i denna lag ägaren av denfasta egendom, som expropriationen avser, samt innehavare av särskild rätt tillegendomen utom innehavare av fordran, för vilken inteckning i egendomen är sökteller beviljad, eller annan med sådan fordran jämställd rält. 1 §Expropriation får ske tUl förmån för kommun för att möjliggöra upplåtelse av mark med tomträtt eller eljest för att främja tillkomsten av tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning eller befordra utvecklingen av sådan bebyggelse. För expropriation inom tätbebyggt område fömtsattes härvid all det med skäl kan antagas att den mark som expropriationen avser inom överskådlig tid kommer att beröras av byggnads- eller anläggningsåtgärder, som är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, eller att det tUl främjande av planmässigt skick eller av annan därmed jämförlig orsak är angelägel alt kommunen får rådighet över marken. Expropriationfår endasl avse egendom som helt eller delvis är belägen inom kommunens egetområde eller inom området för det kommunblock som kommunen eller dess huvuddeltiUhör. 2 §Även om 1 § icke är tillämplig får kommun inom sill område expropriera 1. marksom i fastställd generalplan eller stadsplan avsetts för annat än enskUt bebyggande eller som eljest enligt bestämmelse i. planen skall kunna användas för allmän trafikanläggning eller allmän ledning, dock att expropriationen i sistnämnda båda faU endast får avse förvärv av erforderlig nyttjanderätt eller servitutsrätt; 2. tomt,vilken när förflutit från del tomtindelning fastställts till särskilda delar tillhör olika ägare, under förutsättning att ej ägare av tomtdel begärt inlösen av annan tomtdel enligt byggnadslagen och tomten därigenom förenas i en ägares hand; .3. område för vUket stadsplan eUer byggnadsplan första gången faststäUts underförutsättning att annat ej avtalats och att talan om expropriation väckes från den dag planen fastställdes eller, i fall då ägare av markinom planområdet inom nämnda tid väckt talan om inlösen enligt 44 eller 111 a §byggnadslagen, från nyssnämnda dag. Expropriationenligt första stycket 3 skall avse all mark inom planområdet, som är i sammeägares hand, såvida icke ägaren medger att endasl en del exproprieras. Rätttill expropriation föreligger dock ej beträffande mark som på grund av sinnaturbeskaffenhet uppenbarligen ej kan komma i fråga för bebyggande, och ejheller belräffande bebyggt område, vars ägare med hänsyn till bebyggelsensvärde eller beskaffenhet i övrigt uppenbarligen icke har intresse av planensutformning. Har med stöd av 70 eUer 113 § byggnadslagen förordnats att vissmarkägare skall avslå eller upplåta mark inom planomrvdet ulan ersättning, fårexpropriation ej ske av honom liUhörig mark. Vidtillämpning av andra stycket skall äganderättsförhållandena bedömas med hänsyntill vad som gällde då planen fastställdes. 3 §Expropriation får äga rum för att bereda utrymme för anläggning som tUlgodoser allmänt samfärdsel- eUer transportbehov. Omexpropriation för allmän farled, hamn och flottled finns bestämmelser ivattenlagen. 4 §Expropriation får äga mm för att tiUgodose allmänt behov av drivkraft, vatten, värme eller likartad nyttighet eller av att bortföra och oskadliggöra avloppsvatten eller annan orenlighet. Ävenom därigenom ej tiUgodoses allmänt behov får expropriation äga rum för attbereda utrymme åt ledning för nyttighet som avses i första stycket eUer föravloppsvatten eller annan orenlighet, om ledningen skall ingå i ett ledningsnätav betydelse för rikel eller för viss ort eller intrånget av ledningen är ringai jämförelse med nyttan därav. Bestämmelsernai denna paragraf gäller ej sådant ianspråktagande av annans mark förtillgodogörande av vattenkraft eller för gruvdrift, varom bestämmelsermeddelats i annan lag. 5 § Expropriation får äga rum för att bereda utrymmeål näringsverksamhet eller anläggning därför av slörre betydelse för riketeller orten eller för viss befolkningsgrupp. 6 § Expropriation får äga rum för alt upprättaskydds- eller säkerhetsområde eUer utföra annan särskUd anordning liU skyddmol aUmänfarlig eUer eljest från allmän synpunkt menlig naturhändelse, motvatten- eller luftförorening eller mot menlig inverkan i övrigt från industrieller annan anläggning. 7 § Expropriation får äga rum för det mUitäraförsvaret eller för annal ändamål av särskild betydelse för det totalaförsvaret. 8 § Expropriation får i fall av föreliggande ellerförväntad grov vanvård äga rum för atl bringa fast egendom i hävd. 9 § Expropriation får äga rum för att bevarahistoriskt eller kulturhistoriskt märklig bebyggelse eller märklig fastfornlämning eller för att bereda erforderligt utrymme däromkring. 10 § Expropriation får äga rum för att bevara områdesom nationalpark, naturteservat eller naturminne eller för atl eljesttUlgodose ett väsentiigt behov av mark för sådana anläggningar för idrott ellerfriluftsliv, som är avsedda att hållas tUlgängliga för allmänheten, eller avmark för fritidsbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. 11 § Även i annat fall än som avses i övrigabestämmelser i detta kapitel får expropriation äga rum, om ändamålet därmed äratt tUlgodose behovet av utrymme för byggnad, lokal eller annan anläggning förverksamhet, som är avsedd att drivas av staten eller av kommun eller annansådan menighet eUer annars är av väsentlig betydelse för rikel eller orteneller för viss befolkningsgmpp. 12 § Skall genom statens eller genom kommuns försorginom visst område vidtagas byggnads- eller anläggningsåtgärder, som kanföranleda expropriation enligt bestämmelserna i detta kapitel, och kan del medskäl antagas att åtgärderna medför väsentligt ökat värde för egendom i områdetsomedelbara närhet eller annars avsevärt ökar möjligheterna att utnyttja sådanegendom, får denna egendom exproprieras, i den mån det med hänsyn tUlkostnaderna för åtgärderna och övriga omständigheter finnes skäligt. Om tillstånd till expropriation m.m. 1 § Fråga om tillstånd till expropriation prövas avKonungen där ej annat följer av vad som sägs nedan. 2 § I ansökan om expropriationstillstånd skall såfullständigt som möjligt uppges 1. yrkandet och de omständigheter på vilka della grundas; 2. fast egendom som berörs av expropriaiionen; saml 3. namn och adress på samtliga för sökanden kända sakägare. Iövrigt skall till ansökningen fogas den utredning som kan anses behövlig ivarje särskilt fall. 3 §När tillstånd tUl expropriation sökts, skall vederbörande statliga och kommunala myndigheter, den fasta egendomens ägare och inne havare saml annan som kan lida men av expropriaiionen få lillfälle all yttra sig över 1. om del är förenat med särskild olägenhet alt den avsedda marken avståseUer upplåts, 2. om annan lämplig mark kan lagas i anspråk med mindre olägenhet, saml 3. om del eljesi finns något att erinra i anledning av ansökningen. 4 §Inom område, som i fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan avsetts tUl gata, väg eller annan allmän plats, hamn- eller vattenområde, får utan kommunens medgivande expropriation för annans räkning äga rum endast om synneriiga skäl föreligger. 5 §Sökes tUlstånd tUl expropriation av mark, som sökanden innehar med nyttjande- eller servitutsrätt, kan Konungen förordna att sökanden icke mot sitt bestridande får förpliktas avflytta tidigare än på den fardag, som infaller närmast efter det ansökningen blivit prövad. BifaUes ansökningen, får sökanden, utan hinder av vad som eljest skuUe gäUa, sitta kvar i avvaktan på att expropriationen fullbordats eller, om expropriationsrätten upphör eller förverkas, tUl den fardag, som infaller närmast därefter. Sittersökanden kvar utöver den dag, då nyttjanderätten eljest skolat upphöra, skalljordägaren ha skälig ersättning som, om överenskommelse ej träffas, bestäms avallmän domstol. Kommer expropriation ej till stånd och är sökandens rätt attföra bort byggnad eller annat, som han kostat på, enligt avtal ellerbestämmelse i lag begränsad till efter nyttjanderättens upphörande,skall tiden för bortförandet räknas från den dag, då marken skall avträdas. 6 §I expropriationstillstånd skall bestämmas vad expropriationen skall omfatta och med vUken rätt expropriation skall ske. FöreliggersärskUda svårigheter för sökanden atl i detalj ange vad som behöver lagas ianspråk, innan han börjat utföra de åtgärder, för vilka expropriation söks, kani skälig omfattning medges honom all expropriera i huvudsakligöverensslämmelse med vad som angivks på karta eUer på marken. 7 §Behövs särskUda bestämmelser för att trygga alt den exproprierade egendomen används för det avsedda ändamålet, kan sådana bestäm melser meddelas i anslutning till expropriationstUlståndet. Det till kommer att se tiU att meddelade bestämmelser efterlevs. Isamband med expropriationstillstånd kan Konungen vidare förordna attexproprierad egendom eller genom expropriation förvärvad särskild rätt, som ejanvänds för det avsedda ändamålet, får inom viss lid återlösas, om ändamåletär att anse som övergivet. Sådanl förordnande gäller även egendom eller rättsom i väsentlig omfattning används för annal ändamål än del avsedda ellereljest används i strid mot särskild föreskrift som meddelats i anslutning tillexpropriationstUlståndet. Rörande förordnande om återlösenrält skall anteckninggöras i fastighets- eller inteckningsboken. Förordnandeenligt andra stycket omfattar även rätt att lösa byggnad eller annananläggning, som uppförts på fastigheten efler expropriationen, om del yrkasnär målet om åleriösen anhängiggörs. 8 § BevUjas expropriationstillstånd skall bestämmasviss tid, inom vUken saken skall fullföljas genom ansökan om stämning tiUdomstol. När skäl är därtUl, kan liden förlängas. Har talan ej väckts inom denbestämda tiden, förfaller frågan om expropriation, 9 § Expropriationsrätt får ej utan Konungenstillstånd övergå från innehavaren på annan, 10 § Konungens tillstånd krävs ej för expropriation 1. ifaU som avses i 2 kap. 2 § första stycket; 2. när väghåUare för allmän väg skall expropriera marksom enligt faststäUd arbetsplan ingår i sådan väg; 3. när annan huvudman för allmän vatten- ochavloppsanläggning än kommun med kommunens medgivande vill expropriera mark, sominom område med faststäUd generalplan eller stadsplan avsetts förledningsändamål; 4. vid expropriation för ledning för vatten tillhusbehovsförbrukning; eller 5. när fastighets ägare förklarat sig villig attupplåta nytijanderätt eller servitutsrätt för elektrisk ledning samtexpropriation därav medför endasl ringa men.