prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag kanansluta mig till nämndens bedömning av lånebehovet. I enlighet med förslag iprop. 1971: 140 angående konjunkturslimulerande åtgärder har lill ramen gjortsett extra tUlskott med 3 milj. kr. Med hänsyn härtiU bör ramen för budgetåret1972/73 fastställas tUl 15 milj. kr. har hemställt altanslaget till fonden för nästa budgetär las upp med 22 milj.kr., en ökning med12 milj.kr. I en senare gjord framställning har nämnden beräknat att 5 milj.kr. av detta belopp skulle behöva betalasut redan under innevarande budgetår. Det av nämnden beräknade medelsbehovetför innevarande budgetär ökas genom det förut nämnda extra tillskottet tilllåneramen. Det är vidare angeläget att anslaget tas upp med tUlräcklig marginalför att man skall undvika de risker för anslagsöverskridande som nämnden harpåtalat och som aktualiserades under förra budgetåret. Med beaktande härav beräknar jag behovet av anslag påtilläggsstat till 8 milj. kr. Hemställan härom gör jag i annatsammanhang denna dag. Anslaget för /73 beräknar jag tiU 14milj. Jag hemställer att Kungl. 1)medge alt beslut om lån, som skall utgå från lånefonden för 1972:1 BUaga 13 266 allmänna samlingslokaler, meddelas intiU . under /73, 2) till Lånefonden för allmänna samlingslokaler för /73 anvisa ett investeringsanslag av . V: 10. RegionalpoUtiskt stöd: Lokaliseringslån 1970/71 Utgift 1252 567 006 Behållning 1135459 135 1971/72 Anslag 1250 000 000 1972/73 Förslag 250 000 000 1 Beloppen avser anslagetLokaliseringslån i riksstaten för ifrågavarande budgetår. Från anslaget skaUbestridas utgifterna för det i programbudgeten för arbetsmarknadsverket underprogrammet Regionalpolitiska stödåtgärder upptagna delprogrammetLokaUseringslån. Lokaliseringslån utlämnas enligt kungörelsen (1970: 180) omstatligt regionalpolitiskt stöd (ändrad : 1031). Av ramen förregionalpolitiskt stöd om 1 200 milj. kr. /71-1972/73har för lokaliseringslån beräknats 800 milj. kr. Maj:t har vidarebemyndigats att ta i anspråk 84 milj. kr. som vid ingången av treårsperiodenkvarstod outnyttjat av besluts-ramen för lokaliseringslån under föregåendefemårsperiod. Under /71har beslut fattats om lokaliseringslån med 336,2 milj. kr., varav 90 mUj. kr.utgör lån till Aktiebolaget , i huvudsak motsvarande denoutnyttjade beslutsramen från femårsperioden. För beslut om lokaliseringslånunder innevarande budgetår och /73 kvarstår således av denberäknade ramen för lokaliseringslån (84 + 800 336,2) 547,8 milj. kr. Styrelsen föreslår, attanslaget för /73 förs upp med 300 milj. kr., utgörandeåterstoden av det beräknade medelsbehovet för beslut om lokaliseringslån undertreårsperioden. Som jag haranfört har för perioden /711972/73 beräknats en ram för beslut omlokaliseringslån på 800 milj. kr. Härtill kommer 84 mUj. som vid periodensbörjan kvarstod outnyttjat av ramen för den femåriga försöksperioden. 1972:1 BUaga 13 267 ringslånhar för budgetåren 1970/71 och 1971/72 anvisats sammanlagt 500 mUj. Under /71 bevUjades lokaliseringslån med336,2 mUj. ochutbetalades lånemedel med 252,6 milj. kr. Behållningen på anslaget vidbudgetårets slut utgjorde 135,5 mUj. bevUjades lån med ytterligare ca 120milj. Med hänsyn tUl behållningens storlek ochförutsebara utbetalningar från anslaget under innevarande och nästa budgetåranser jag det tillräckligt att anslaget tas upp med oförändrat belopp, 250milj. För /en ram för statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte tillrörelsekapital av högst 25 milj. kr. Som jag har anfört togs ramenunder nämnda budgetår i anspråk med endast 4,2 milj. kr. Med hänsyn tUl attdenna garantiform sannoUkt kommer att användas i ökad omfattningföreslår jag att ramen också för /73 fastställs till 25 milj.kr. Jag hemställer att Kungl. 1) medgeatt statsgaranti för lån i lokalisermgssyfte tUl rörelsekapital beviljasintill ett belopp av . under /73, 2) tUlRegionalpoUtiskt stöd: Lokaliseringslån för /73 anvisa ett investeringsanslag av250 . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1972:1 BUaga 13 268 A. m. m. 14 9 025 000 16 Extrautgifter 200 000 16 Bidrag lillbestridande av kostnader för vissa Arbetsmarknad m. m. 27 Övergång till programbudget för arbetsmarknadsområdet 37 Ändring av organisation 112 Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa 357 000 000 118 Stöd tiUlageruppbyggnad 50 000 000 119 Särskilda åtgärder förarbetsanpassning 790 000 000 137 Kontantstöd vid arbetslöshet 371 000 000 141 Totalförsvarsverksamhet 24 000 000 144 Arbetsmarknadsverket:Utrustning 17000 000 146 Arbetsdomstolen 637 000 147 Statensförlikningsmannaexpedition 612 000 148 uppfinningar 9 000 2 643 258 000 Invandring m. m. 152 16 230 000 156 Åtgärder för flyktingar 18 200 000 158 Anpassningsåtgärder för invandrare 4 325 000 161 Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. 168 Regionalpolitiskt stöd: Bichagsverksamhet 131125 000 171 Särskilda stödåtgärder i glesbygder 5 000 000 173 Bidrag tillföretagareföreningar m. : Administra tionskostnader 10000 000 176 Täckande av förluster i anledning avstatligt stöd till hantverks- och industriföretag m. fl. 1972:1 BUaga 13 269 E. Bostadsbyggande m. m. 180 12 761 000 181 Länsbostadsnämndema 24 657 000 182 Statenshyresråd 1770 000 185 Räntebidrag 1 000 186 Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. 132 000 000 189 Byggnadsforskning 6 000 000 202 Rekonstruktionsbidrag till allmännasamlingslokaler 500 000 Summa för driftbudgeten 3 075 816 000 203 Statens hantverks- och industrilånefond 20 000 000 205Lånefonden för bostadsbyggande 2 835 000 000 258Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 3 000 COO 261Lånefonden för kommunala markförvärv 75 000 000 263 Lånefonden för allmänna samlingslokaler 14 000 000 2 947 000 000 V. Fonden för läneunderstöd 266 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 250 000 000 Summa för kapilalbudgelen 3 197 000 000 Totalt för 6 272 816 000 Bilaga14 tiil statsverkspropositionen 1972 Prop. TiU civUdepartementetsarbetsområde hör ärenden angående länsstyrelsema, de lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna samt de ärenden rörandekommuner, landstingskommuner och administrativ indelning som inte ankommer påannat departement. I departementet handläggs vidare ärenden ombebyggelseplanering, byggnads-, lantmäteri- och kartväsen, brandförsvar ochberedskap för oljebekämpning till sjöss. Den aV statsmakternabeslutade partieUa reformen av den statliga länsförvaltningen har genomförtsden . Föreskrifter har fastställts för verksamheten inom de nyalänsstyrelserna och för relationerna mellan dessa och andra myndigheter.Riksdagen har fattat beslut om lag om skatterätt och länsrätt. Arbetet inom denparlamentariskt sammansatta länsberedningen fortsätter med sikte på attförbereda en mera långtgående översyn av den regionala samhällsförvaltningensuppgifter och organisation. Förberedelser pågår förgenomförande av den sista etappen i kommunindelningsreformen. Enligtriksdagens beslut skall kvarstående kommunsammanläggningar i huvudsakske 74. Kommunalvalskommitlén ochutredningen om den kommunala demokratin har lagt fram förslag till nyttkommunalvalsystem resp. ändrade bestämmelser om suppleanter förkommunfuUmäktige. Förslaget bereds f. n. i departementet. Den av 1970 och beslutade omorganisationen av lantmäteriverksamheten har i storadelar genomförts. Lantmäteristyrelsen och länsorganen omorganiserades den 1juli 1971. Ny lokalorganisation har fastställts och trätt i funktion den 1januari 1972. I samband med omorganisationen på lokalplanet har länsstyrelsernatagit över uppgiften att vara fastighetsregistermyndighet inom ett 90-talkommuner. För det fortsatta genomförandet av fastighetsregisterreformen haruppdrag lämnats liU länsstyrelsema att göra vissa utredningar och föraöverläggningar med kommunerna. 1 saml Nr 1. 1972: 1 Bilaga 14 CivUdepartementet 2 Inom departementet pågår en beredning avoUka frågor om kartor ochkartframställning. Beredningen har till syfte bl, a. att samordna de statligaresurserna inom området. Resultat av beredningen beräknas föreligga under våren1972. Pianlagstiftning m. m. Samhällets möjligheter att planera ochgenomföra ett lämpUgt utnyttjande av landets fysiska resurser, främst mark-och vattentillgångarna, behöverförbättras. Reformarbetet inom verk-sarahetsområdekoncentreras f. n. i stor utsträckning till dessa frågor. Reformarbetetgenomförs i etapper med sikte på all ell i sin helhet förbättrat planeringssystem skall kunna utformas ianslutning till bygglagulredningens arbete. har antagit förslagtill ändringar i byggnads-och naturvårdslagstiftningen vilka syftar lill alt gesamhäUet bättre möjUgheter att påverkamarkanvändningen för glesare bebyggelse. I anslutning härtill harriksdagen också uttalat sig för vissa principer rörande det allmännas befogenhet att bestämma över lokalisering av glesbebyggelseoch därtill knutna ersättningsfrågor vilka enligt mening bör liggalill grund för lagstiftning i anslutning liU en fysisk riksplanering.De nämnda lagändringarna liksom av antagna ändringar i expropriELtionslagstiflningen torde vara ägnade altmotverka spekulativa markdisposilioner i samband med presentationen avresultatet av förarbetena för en fysisk riksplanering. Förarbetena för en fysisk riksplaneringhar fullföljts och en rapport (SOU 1971:75) om arbetet har publicerats. Rapporten behandlas i enomfattande remiss, varefter regeringen avser att anmäla frågan om huvudlinjerna i en fysisk riksplaneringoch dess fortsatta organisation för vid årets höstsession, nu framlagda rapporten redovisas bl, a, föratsättningarna för ochkonsekvenserna av lokalisering avverksamheter med särskilda krav på främst mark- och vattenresurser eUer med betydande miljöslörandeinverkan på sin omgivning. Inventeringar redovisas vidare över deanspråk som under en överblickbar framlid kan väntas från sådana verksamheter.Inventeringarna avser anspråk från bl, a, friluftsliv, fritidsbebyggelse,vetenskaplig och social naturvård, kulturminnesvård och viss industri. har medverkat i riksplanearbetet med bl, a, en regional studie, I arbetethar också utnyttjats resultat från det av planverket slutförda uppdraget all med inriktning på västkiistområdetsamordna översiktlig planering av markanvändning inom större regioner. Mot bakgrund av redovisade tillgångar ochanspråk lämnas i rapporten förslag tiU riktiinjer för hushållningen i stortmed i första hand landets kustområden. Vid utformningen av dessa riktiinjerhar en huvud- 1972:1 BUaga 14 3 målsättningvarit all från exploatering skydda sammanhängande områden av stort intresseför rekreation och naturvård. Industrier med särskilda resurskrav ellerbetydande miljöstörningar föreslås mot denna bakgrundsamlade till ett mindre antal platser. Det starka trycket mot västkustenfrån sådan industri föreslås i viss mån avlänkat till andra regioner, ochförslag lill riktlinjer för lokaliseringen läggs fram. Vidare föreslås en bättre planering av tillkommandefritidsbebyggelse. Mark-reservationer även för andra former avfritidsboende än enskilda fritidshus rekommenderas. Den fysiska riksplaneringen avses kommaatt fungera i samverkan med regional och lokal planering. Bara vissa viktigaremarkdispositioner anses böra beslutas på riksplanet. Reformer föreslås irapporten för att i enlighet med de av antagnariktlinjerna få till stånd en bättreplanerad glesbebyggelse. Vidare läggs fram förslag som syftar till attfå lill stånd en i enlighet med riksplaneringen målinriktad, översiktiigplanering i de kommuner där planeringsbehov påvisas i rapporten. Som instrumentför detta föreslås en vidgad till-lämpningav generalplaneinstitutet. Vidare föreslås åtgärder för alt åstadkomma en tidigare och mera samlad prövning än nuav frågor om lokalisering avindustrier med anspråk på speciella naturresurser eller med betydandemiljöstörningar. Enligt de i rapporten uppdragnariktiinjerna för ändrad lagstiftning kommerdetaljerade lagförslag att läggas fram i en särskild departementspromemoria,som kommer all remitteras ut tidigt i vår. Lagförslag kommer därefter, jämte överväganden avprincipiell art beträffande innehållet i en fysisk riksplanering m, m.,att föreläggas vid årets höstsession. Fortlöpande reformarbete bedrivs ocksånär del gäller utformningen av lälorlsmiljön. Efter proposition på grundval avbetänkandet (SOU 1970: 1) Bams utemUjö harriksdagen beslutat om ändringar i byggnadsstadgan för alt möjliggöra enbättre utformning av tätortsmUjön medhänsyn lill bl, a, bams utomhusverksamhel. har vidare beslutat om ändring av gällande bestämmelser ibyggnadsstadgan om handikappvänligutformning av lokaler så att dessa blir tUlämpliga på arbetslokaler m,m. Anslagen för budgetaret 1972/73 Anslagsyrkandena förnästa budgetår inom civUdepartementets verksamhetsområde uppgår till 989,7 milj,kr. Resursförstärkningarna har koncentreratstill det fortsatta genomförandet av länsförvallniugsrefor-men. Prop.1972:1 Bilaga 14 4 Länsstyrelserna m. ni. Vid genomförandetav den partiella reformen av den statliga länsförvaltningen föratsattesmed hänsyn liU bl. a. rekryterings- ochutbildningsmöjligheterna en successiv uppbyggnad av personalorganisationen. Förslag om nästa steg i dennauppbyggnad läggs fram. För att bemästra öknmgen av arbetsvolymenhos de lokala skattemyndigheterna föreslåsvissa personalförstärkningar. Principförslag läggs fram om centralorganinom ejiekutionsväsendet och om landets indelning i kronofogdedistrikt. 1 sitt arbete med råd och anvisningar förplanering och byggande ägnar planverket ökad uppmärksamhet åt frågor som rörboende- och arbetsmiljön. Verkets typgodkännande verksamhet har successivtökat. För all möta en väntad ökad efterfrågan i denna verksamhet fordras vissresursförstärkning. Efterfrågan på lantmäteriets tjänsterbedöms i stort sett bli oförändrad. Den utökning av organisationensarbetsområde som skett i samband med att lantmäteriverksamheten omorganiseradesden föranleder emellertid all anslagen till organisationenbehöver räknas upp i viss mån. I avvaktanpå att en i enlighet med de av höstriksdag godkända grandemautformad lantmäleritaxa kan införas förstörre del av verksamheten än vad som är möjligt tas bidrag till verksamhetenupp med i stort sett oförändrat belopp. Den allmännakartläggningen fullföljs enligt den långtidsplan som redovisades för 1969års riksdag. Planen innebär bl, a. att förstagångsut-givningen av dc ekonomiska ochtopografiska kartorna skall slutföras underår 1978, Vissa produktionsresurser som tidigare utnyttjats för ny-framstäUningav dessa kartserier kan användas för omarbetning av äldre karlblad i serierna.Revidering av den ekonomiska kartan påbörjas . m. m. Räddningstjänstulredningenhar avgetl belänkandet (SOU 1971: 50) Räddningstjänst.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. inom departementet. Uppbyggnaden av organisationen för beredskapför oljebekämpning tiU sjöss föreslås fortsätta under /73. Prop.1972:1 Bilaga 14 5 Anslagsförändringarna inomcivildepartementets verksamhetsområde iförhåUande tUl riksstaten för /72 framgår av följande sammansläUning(milj. kr,). Anvisat 1971/72 Förslag 1972/73 A, m, m, B, Länsstyrelserna m. m, F, m, m. 9,3 695,6 10,3 26,0 29,3 10,7 858,2 21,3 27,5 31,9 12,3 + 0,2 + 162,6 + 11,0 + 1.5 + 2,6 + 1,6 II Statens allmänna fastighetsfond VII Fonden för förlag tiU statsverket Förskott till vissa plankostnader m, m. Utdrag av protokollet över civilärenden, håUetinför Hans Ma):t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern lörutrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , . Chefen förcivildepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgiftema för /73 inom verksamhetsområde ochanför. A CIVILDEPARTEMIENTET M.M. 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Expenser 12 000100 000 285 000 + 1 + 1 + 10 000 + 15 000 1972:1 Bilaga 14 7 Maj:t har med stödav bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295)beslutat inrätta en tjänst för kansliråd i . Tjänsten harinrättats för beredning av frågor angående byggnadslagstiftning m. m. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag har därvid beaktat del minskademedelsbehovet till följd av att en särskild kansliorganisation förregeringsrätten inrättats från . Jag har beräknat medel för bl.a.ytterligare en deparlemenlssekrelerare/kanslisekreterare som förstärkning påplanerings- och budgetsekrelariatel. Jag hemställer, att Kungl, Maj:l föreslårriksdagen att tillCivildepartementet för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71 Utgift 3481415 Reservation 445708 1971/72 Anslag 4000000 1972/73Förslag 4 000 000 Kommittéverksamheten inom civildepartementetberäknas kräva ett oförändrat anslag på 4 milj, kr, för /73. Jaghemställer, alt Kungl. alt till Kommittéer m.m. för /73 anvisa ell reservationsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Anslaget bör räknas uppmed . Jag hemställer, att Kungl. alt till Extra utgifterför /73 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tiU vissa internationellaorganisationer m. ni. Nytt anslag (förslag) 50 000 Omfattningen avdepartementets och myndigheternas inom departementets verksamhetsområdeinternationella engagemang och uppgifter 1972:1 Bilaga 14 8 kannu bättre överblickas. Vissa bidrag m. m. till internationella organisationerhar tidigare utgått från anslag under andra huvudtitlar, liksom bidrag tUlanordnande av och dellagande i vissa internationella kongresser m. m. Jagförordar, att anslaget förs upp med . Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag till vissainternationella organisationer tn. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . B LÄNSSTYRELSERNA M. Länsstyrelserna, B 2. Lokalaskattemyndigheterna och B 3. De 24 länsstyrelserna,som omorganiserats enligt beslut av dels riksdag(prop. 1970: 103, KU 1970: 34, rskr 1970:248, SU 1970: 132, rskr 1970:308,prop. 1970: 188, SU 1970: 208, rskr 1970:423) och dels riksdag (prop.1971: 1, bU. 14, CU 1971: 8, rskr 1971: 51) svarar för den statiigaförvaltningen i länen med uppgift all främja respektive läns utveckling ochbefolkningens bästa saml verka för att statlig, och landstingskommunalverksamhet samordnas och anpassas liU de regionalpolitiska målen. Länsstyrelsemasarbetsuppgifter är mångskiftande och omfattar bl. a. följande områden, nämligenden regionalpoliliska planeringen, plan- och byggnadsväsendet, fastighelsregistreringen,naturvården, miljöskyddet, den aUmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden,väg- och trafikväsendet, den civUa försvarsberedskapen, brandförsvaret,beskaltningsvä-sendel, uppbördsväsendel, exekutionsväsendet samtfolkbokföringen. Länsstyrelsema har dessutom vissa övervakningsuppgiftergentemot andra statliga länsmyndigheter, kommuner, landstingskommuner saml enskildaoch är inom respektive län högsta polismyndighet, överexekutor samt huvudmanför priskonlorsverksamheten och hemkonsulentverk-samhelen. Den 1 januari 1972inordnades länsveterinärerna i länsstyrelserna (prop. 1971: 62, JoU 1971: 42,rskr 1971: 219). Därmed vidgades länsstyrelsernas uppgifter inomlivsmedelstUlsynen. leds av enstyrelse med landshövdingen som ordförande samt tio andra ledamöter.Landshövdingen är chef för . Som ställföreträdare förlandshövdingen fungerar i en länsöverdirektör och i övriga länen av avdelningscheferna. Med undanlag för i ärlänsstyrelserna organiserade med tre avdelningar nämligenplaneringsavdelningen, skatteavdelningen och förvaltningsavdelningen. Dessutomfinns en administrativ enhet. Avdelningschef är ell länsråd. 1* 1972. 1972:1 Bilaga 14 10 följande avdelningar: planeringsavdelningen,taxeringsavdelningen, kameral- och uppbördsavdelningen, länsskatterättsavdelningenoch förvall-ningsavdelningen.I alla länsstjrelser utom i finns enlänspolischefsexpedition. En länsskatterättoch en länsrätt är knutna till . Inom förvaltningsavdelningen finns kansli förlänsskatterätlen och länsrätten utom iStockholms län där läasskalterättsavdelningen utgör kansli för länsskatterätlen. Kanslierna för rikets sexcivilbefälhavare är förlagda i anslutning till var sin länsstyrelse. Under länsstyrelsenlyder i olika avseenden de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,polisväsendet och civilförsvaret. Totala antalet anställda vid länsstyrelserna uppgår tillca 9 000. Riksstatsanslagetpå driftbudgeten till samtiiga länsstyrelser har för innevarande budgetåruppförts med drygt 450 milj. kr. De lokala skattemyndigheterna verkställermantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd för val till ochkommunal röstlängd, lar befattning med taxeringsarbete samt debitering ochuppbörd av skatt m. m., bestämmerpensionsgrundande inkomst samt utövar kontroll över att vissuppgiftsskyldighet inom den allmänna försäkringen fullgörs. är chefsmyndighet för delokala skaltemyndigheterna i länet. Den lokala skallemyndighetensverksamhetsområde är fögde-riel. Chef förlokal skattemyndighet är en fögderidirektör eller en häradsskrivare. Antalet anställda hos rikels 122 lokalaskattemyndigheter uppgår lUl ca 4 300. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår till ca 159 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skatter, böter, allmänna avgifter m. m.,dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Den föirra ärendegruppendominerar. Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärenden enUgt lagen(1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs samt att efter länsstyrelsensförordnande vara överexekutor för särskild förrättning. För den exekutiva verksamheten är riketindelat i kronofogdedislrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet meden kronodirektör eller kronofogde som chef. 1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet 11 skallfinnas en centralmjTidigbet. () fuUgör en sådan myndighets uppgifter.Frågan om centralmyndighet och om rikets indeliUng i kronofogdedistrikthar utretts av särskUt tUlkaUade sakkunniga som i jimi lämnade belänkande(Ds C 1971: 2) med förslag. Förslaget som remissbehandlats redovisas i detföljande. Antalet anställda inom de 81kronofogdedistrikten uppgår till ca 2 700. Om man bortser från särskilt beräknadeuppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen förinnevarande budgetår tiU ca 124 mUj. Remissyttranden,över länsstyrelsemas anslagsframställningar har avgetts avcivUförsvarsstyrelsen, , , statens pris- ochkarteUnämnd, , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,statens planverk och lantmäteristyrelsen.Riksskatteverket har yttrat sig även över anslagsframstäUning-ama för delokala skattemyndigheterna. finner att debegärda personalförstärkningarna tiU försvarsenhetema tUl stor delöverensstämmer med de förslag som ladesfram av kommittén för den partieUa omorganisationen av den statligalänsförvaltningen och att förslagen inom denna ram bör genomföras. Behovet avtjänster däratöver anser styrelsen böra tillgodoses till viss del bl. a. genom anvisande av medel tUlarvoden. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar anser att etl par årserfarenheter av den nya organisationen av försvarsenhetema fordras för envärdering av deras effektivitet ochmöjligheter och att underlag f. n. saknas för alt bedöma om vissalänsstyrelsers framställningar om personalförstärkning är mer motiveradeför dem än för andra. I fråga om civilbefälhavarnas kansliorganisation tillstyrker överstyrelsen begärdapersonalökningar. ,som yttrat sig över anslagsframställningar i fråga om skatleavdelningama taxeringsavdelningen i och de lokala skaltemyndighetema,framhåUer att verket i avsaknadav ett tiUförlitligt uppföljningssystem gmndat sin bedömning på i huvudsakschablonberäkningar av kvantitativ art. I fråga om taxeringsenhetemaavstyrker yrkanden om personalökning som motiverats med ökadarbetsbelastning på grund av omorganisationen.Verket finner ej heller tUlräckliga skäl f. n. föreligga för att inrätta enpermanent specialisttjänst vid dessa enheter för det administrativa sanklionssyslemet. För mervärdeskatteenheterna tillstyrkerriksskatteverket ett antal tjänster för handläggningen av ärenden medanledning av påföljdsreformen.