prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 107 Inflyttarna ansåg att de hade fått bättremöjligheter till fritidssysselsättning, tillgång till bra bostäder, miljö ochnatur. Samtliga grupper betraktade kontakterna med fastlandet sombetydelse-fuUa. Främst önskade man billigare resor och frakt. Enhgt en undersökning avserviceförhåhandena på skulle en befolkningsutveckhng i hnje medprognos 2 i länsplanering 1967 bli särskilt bekymmersam för sjukvården,skolväsendet och detaljhandeln. gjorde länsstyrelsenen utredning om turismens betydelse för . Utredningen uppskattadeantalet turister till drygt 182 000 personer. Inkomsterna av turismenberäknades tUl 50 mUj. eUer av ekonomi.Sysselsättningseffekten bedömdes motsvara 2 000 årsarbetare eller av dentotala sysselsättningen. Turismen har avgörande betydelseför vissa serviceområden. Det gäher bl. a. kommunikationerna. En tredjedel avårsomsättningen för busstrafiken tillskrivs turismen. Av Gotlandsbolagetsinkomster härrörde från turismen, och turisternas andel i den reguljäraflygtrafiken tih ön uppgick till . Överskotten bidrar tillatt finansiera busstrafiken under övriga år. Turismen utgör i många fah ocksågrundförutsättning för serviceföretag i rena glesbygden. pekar på risken fören ny utflyttningsvåg. nämnda undersökningar rörande in- resp.utflyttningen från uppger att av den infödda befolkningen önskarlämna ön för att få bättre arbete och inkomst. I absoluta tal motsvarar detomkring 6 000 personer. problem är inte bara enarbetsmarknadsfråga. Det gäller också att paralleUt med sysselsättningsskapandeinsatser söka bryta befolkningens isolering i ohka avseenden och tillgodosekraven på acceptabel samhällsservice. En utökad industrialisering måste t. ex.kombineras med åtgärder som verkar förbUhgande på person- och vamtransportertill och från fastlandet. klassificerar hela som regionalttillväxtcentrum. Den förvärvsarbetande befolkningens relativa fördelning på olika näringsgrenar varenligt länsprogrammet följande % jord- och skogsbruk 30 Jordbmket intar en framträdande plats på länetsarbetsmarknad. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. perloden uppskattar nedgången inomde areella näringarna tih per femårsperiod eUer sammantaget ungefär 3 000personer. Trots jordbruksnäringens betydelseutgör inget utpräglat småbrukarlän. Enligt jordbruksräkningvar medianstorleken för brukningsenheternas åkerareal 17,3 ha på mot9,3 ha i hela riket. Under perioden 1958-1970nyetablerades 11 industriföretag med statligt stöd. rymmer dessaI 070 arbetstillfällen. TUl vissa delar förtogs dock effekten av dessanylokaliseringar på grund av sysselsättningsminskning i andra företag. Enligten undersökning hänför sig sysselsättningsökningen inom industrin i huvudsaktill . har sysselsättningen inom industrinstagnerat. För att nå målsättningen 56 000invånare kakylerade länsplanering 1967 med ett tillskott på 2 600arbetstillfällen. Eftersom industrins sysselsättningsökning avstannat efter år1965 ställer måluppfyllelsen krav på 3 500 nya arbetstillfällen fram till år1980, varav 2 200 inom industrin. Uppskattningen av sysselsättningsbehovetbygger på antagandet att utvecklingen inom de areella näringarna ochservicenäringarna följer prognosen i länsplanering 1967. En nulägesbedömningger vid handen att behovet kan vara underskattat. På norra utgör de areellanäringarna samt cement- och stenindustrin de mest betydelsefullaverksamheterna. I mehersta sätter iegenskap av administrativt, kultureUt och merkantilt centrum för hela länet sinprägel på näringslivet. Industrin i har fått ökaddifferentiering och därmed större fömtsättningar att ta emot friställdarbetskraft från jordbruket. domineras av jord-och skogsbruk med tillhörande serviceverksamhet. Dominerande industribranscher ilänets industri är elektroindustri, jord- och stenindustri samtlivsmedelsindustri. 1 nämnd ordning sysselsatte de resp. 25, 17 och avtotala antalet industrisysselsatta. I norra länsdelen minskadeindustrisysselsättningen med drygt 100 personer. Imellersta ökade den med ca 400 personer. Områdets andel av länetsindustrisysselsatta uppgick år . På södra ökadeindustrisysselsättningen med 70 personer. förslag till handlingsprogram. För att kunna hålla ett önskvärtbefolkningsunderlag, kompensera hittillsvarande sysselsättningsminskning ochöka näringslivets differentiering krävs ordentliga satsningar främst i frågaom industriell utbyggnad. Satsningen bör främst inriktas påbearbetning och förädling av gotländska råvaror. Som lämpliga satsningsområdenanges trädgårdspro- BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 109 dukter, frukt och grönsaker, fiskeprodukter ochanimalieproduktion. Vidare bör den träföräldlande industrin byggas ut. Ensatsning av detta slag bör kunna ske vid befintliga företag. Detta förutsätterdock en bättre samordning och ett mera effektivt utnyttjande av befintligaresurser såväl i produktions- som marknadsföringsled. Delegationen för demindre och medelstora företagen bör särskilt uppmärksamma i dettaavseende. Ansträngningarna måste inriktas påatt tillföra länet högförädlande industriproduktion som motsvarar 1970- och1980-talens efterfrågan (verktyg, instrument, elektroteknik). bör ange de ortertill vilka näringslivets utbyggnad skall koncentreras. En uppföljande kommunalplanering omfattande iordningsställande av industriområden och industrilokalerbör komma till stånd. 1 detta arbete bör södra särskUt uppmärksammas. Anslaget för särskilda stödåtgärderi glesbygden bör även omfatta . Befintliga turistanläggningar börupprustas men främst bör förutsättningarna att bygga nya anläggningar med bl.a. lokaliseringsstöd prövas. delar kommitténs förplanering av turistanläggningar och frUuftsområden (stencil Jo 1971:7)uppfattning att betraktas som primärt rekreationsområde och attsatsningar på detta område kommer att ge positiva resultat. 1 fråga om jordbmket böransträngningarna koncentreras på att påskynda en övergång till mer gynnsammaproduktionsformer och produktionsinriktningar såsom specialodlingar och ökadanimalieproduktion för att stärka den ekonomiska bärkraften och därmed dämpanuvarande minskningstakt. När det gäller sockerbetsodlingenförehgger förutsättningar för utökad odling och vidareförädling. En utökning avverksamheten torde när det gäller betodlingen kunna ge upphov till åtskilliganya arbetstillfällen främst inom de områden av där det f. n. är svårtatt finna sysselsättningsmöjligheter. anser detofrånkomligt att frågan om en sänkning av flygprisema tas upp till prövning. Bristen på kapital förinvesteringar på kan komma att återverka allvarligt på sysselsättningenunder . a. av denna anledning är det angeläget att statligaföretag lokaliseras till för att ge näringslivet ökad stabilitet. Om målsättningen skall kunna nåstorde utöver den ordinära lokaliseringspolitiken särskilda åtgärder behövas föratt skapa ca 1 000 arbetstillfällen. Av dessa beräknas omkring 500 avseindustriella beredskapsarbeten. I en utredning om elförsörjningenpå konstateras att det ständigt ökade elbehovet medför att nuvarandefastlandsförbindelse bhr otillräcklig och att kraftbehovet nu måste lösaslångsiktigt. har i sitt yttrandeöver utredningen förordat att en utbyggnad sker och anser det ytterst angeläget - för att inte säga 1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogramm. nödvändigt - att en ny förbindelse utförs med statsbidragthl så att kraftprisema på kan hållas i paritet med fastlandet.Länsstyrelsen framhåher vidare att en snar utbyggnad måste bedömas som närmastofrånkomUg för en vidareutveckling av det gotländska näringslivet. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur förslag till handlingsprogram. De årliga inventeringarna avlämphga beredskapsprojekt tillmäts hög angelägenhet. Vidtagna tillfäUigaåtgärder bör tillses få så långt möjligt en positiv långsiktig verkan.Insatserna bör utformas så att de främjar strävandena att utveckla näringshvetpå ett sådant sätt att de svarar mot framtida efterfrågeförhållanden. anser attarbetsmarknadsstyrelsen i ökad utsträckning skah bidraga till finansieringen avden skyddade verksamheten. Det är av riksintresse att resurseravsätts för att bevara stadsmiljö. Denna säregna mUjö är av fundamentalbetydelse för turismen. avser att i samråd med kommunen utarbeta enplan för stadskärnans framtida utformning. Enligt börersättning utgå tUl lantbrukare som är vilhga att hålla djur och bedrivaslätter. Såväl miljö- som sysselsättningsskäl talar för att börtilldelas sådana resurser. Ett planmässigt utnyttjande avexisterande statliga lånemöjhgheter för upprustning av åldringsbostäder börske. Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen Med hänsyn till de speciehaförhåhande på anser det vara ofrånkomhgt att viss servicepå regional nivå, som normalt kräver större invånarantal, måste finnas. Dettagäller t. ex. gymnasieskolan och sjukvården. Om någon överenskommelse inte träffas mellan och kommunavser SJ att upphöra med sin verksamhet på . tillsattesammanläggningsdelegerade en arbetsgrupp för att se över den kollektivapersontrafiken. Arbetsgruppen har i främsta hand koncentrerat sig på att få tUlstånd en samordning av skolskjutsar, arbetshussar och allmänna kohektivapersontransporter. Trafikförsöri-ningen bör bygga på största möjliga samordningav olika transportbehov. Arbetsgmppen föreslår att ett kommunalt organ t. ex.kommunstyrelsen ska svara för att en samordning erhålls. Befolkningens successiva föråldringinnebär att det redan låga skatteunderiaget ytterligare försämras. Detta kommeratt i än högre grad belasta de kommunala resurserna. Vidare kommer det attinnebära minskad köpkraft. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 111 En av företagenutredning om servicen på konstaterar att länets väl utbyggdaakutsjukvård svårligen kan behålla nuvarande kliniska differentiering vid enfolkminskning. Befolkningens föråldring kommer att ställa stora anspråk pålångtidsvården. Detsamma gäller behovet av ålderdomshemsplatser. Förutom anses även ,och ha vissa förutsättningar för en utvecklad detaljhandel. angående flyttningens orsaker till och från framgår att dekvarboende ansåg att brister i serviceförhållandena vara ett viktigt motiv föreventuell flyttning. Den kollektiva trafiken får inteförsämras. Samordningen mellan olika kollektiva huvudlinjer och anslutandelinjer måste öka. SJ får inte upphöra eller göra några radikala inskränkningari sin nuvarande trafik. En indragning av den statliga trafiken på ansesorimlig med hänsyn tih att även har landstingskommunalaskyldigheter. Vidare bör staten svara för att medborgarna bereds rimligakontaktmöjligheter med och övriga regionala organ i . Resultat av den regionalatrafikplaneringen bör avvaktas innan SJ:s trafikverksamhet avgörs. Minskningen av befolkning ochserviceutbud i glesbygdsområdena påverkar varandra ömsesidigt och inverkarnegativt på turismen. Pågående utveckling kan motverkas på ohka sätt. Ett äratt befintliga affärer på landsbygden inordnas i ett servicesystem omfattandepost, fraktgods, blanketter, apoteksvaror, systembolagsvaror etc. En annanlösning kan vara mobil handel som drivs i samverkan mellan olika företag. Entredje väg anges vara samordning med postverkets lantbrevbärarlinjer. De tvåsista alternativen löser inte behovet av viss lanthandel för turismens behov.Denna fråga bör uppmärksammas i samband med den regionala trafikplaneringen. Servicebussar för social hemhjälp bör inrättas iglesbygdsområden. Distribution av djupfrystaenportionsförpackningar näringsriktig mat tUl äldre människor bör övervägas. Den öppna åldringsvården måsteprioriteras. Som alternativ och komplement till ålderdomshem angesservicebostäder. I anslutning till ålderdomshemmen bör inrättas dagvård förhandikappade. Flerläkarsta-tionema bör byggas ut med vårdcentraler. Över huvudmåste olika former av åldringsvård samordnas. Statliga lån för upprustning avåldringsbostäder bör planmässigt utnyttjas. Alkoholpolikhniken i bör fåökade resurser för eftervård av alkohol- och narkotikaskadade. På expansiva orter måsteinvesteringar i barnstugor prioriteras. Som alternativ nämns mobillekskoleverksamhet. bör hänföras till högreskattekraftområde alternativt att andra åtgärder vidtas som ger högre skatteutjämningsbidrag. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. extremt hög utdebitering kan annars bl. a. innebära att delokaliseringspolitiska insatserna motverkas. 1 sittremissyttrande framhåller at många angelägna investeringarmåste senareläggas på grund av kommunens brist på resurser. Möjligheterna attrealisera investeringarna förutsätter att blir gynnsammare behandlat ifråga om skatteutjämningsbidragen. Som motiv härför anförs nuvarande högautdebitering. Det höga skattetrycket orsakas av bl. a. kommunsammanläggningensom har medfört en standardutjämning med åtföljande kostnadsstegringar,kommunens geografiska belägenhet med fördyrande transporter samt befolknings-och näringslivsförhållandena som medför höga driftkostnader. B.9.4 Investeringarnas regionala fördelning Thl gmnd för redovisningen ochprioriteringen av kommunens investeringsbehov för ligger ihuvudsak KELP 70. påpekar att i redovisningen ingår projekt somhar påbörjats eller redan har avslutats. I tabell B.9:l redovisas isammandrag kommunens investerings- och bostadsbyggnadsbehov. Kommunensinvesteringar har fördelats på huvudtitlar enhgt K-planen. 1 sammandraget ingårinte samtliga kommunala investeringsområden. Exempelvis innefattas inteexploateringsinvesteringar i anslutning thl bostadsbyggandet i redovisningen.Vidare har tagits med endast de projekt som har kostnadsberäknats till minst100 . Kommunens investeringsbehov för denaktuella perioden uppgår tih ca 150 mUj. Bostadsbyggnadsbehovet anges till2 278 lägenheter. av kommunensinvesteringsbehov faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- och planväsen, gatu- ochparkförvaltning, sport och friluftsliv) och 5 (industriell verksamhet). framhåller att syftetmed prioriteringen är att försöksvis utarbeta ett underlag för bättresamordning av i första hand de statliga organens verksamhet. Hämtöver erhållsen viss uppfattning om vad utveckligen enligt länsplanering 1967 innebär i formav bl. a. grundläggande kommunala investeringar. har svarat förprioriteringen. Kommunen har därvid sökt följa prioriteringsregeln att tillprioriteritetsgrupperna 1, Il och 111 hänföra resp. 60, 20 och avinvesteringsbehoven. Kommunens prioritering har i huvudsak accepterats avlänsstyrelsen. Vid prioriteringen avbostadsbyggandet har mellersta ägnats stor uppmärksamhet. avbostadsbyggandet beräknas ske där. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 113 betonar attbostadsbyggandet på södra bör ökas om nya arbetstillfällen uppkommer. UtfaUet av länsstyrelsensprioritering åskådhggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B.9:l och B.9:2. kommunpåpekar att positiva resultat av lokahseringssträvandena för södra kanleda till en omfördelning av bostadskvoterna till förmån för denna del av kommunen. Tabell B.9:1 Kommunala investeringar iprojekt om . eller mer med fördelning på huvudtitlar i ,bostäder i antal lägenheter O-1 , rätts- ochsamhällsskydd samt folkbokföring och beskattning 3 Byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv 4 Hamnar,kommunikationer och näringshv 6 Undervisningoch annan kulturell verksamhet Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram in. Figur B.9:l Regionaipolitisk prioritering av kommunensbostadsbyggnadsbehov för perloden , antal lägenheter Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 Figur B.9:2 Regionaipolitisk prioritering av kommunens investeringsbehov för perloden , mlljontalskr. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 10.1 Utgångspunkter för programformuleringen TUl grund för planeringen hgger demålsättningar som formulerade i länsplanering 1967. att verka för en fortsatt utveckhngav näringslivet med tUlvaratagande av länets resurser, vilket bl. a. innebärfull sysselsättning, att den fortsattasamhällsutbyggnaden sker så att invånarnas behov av kultureh och social miljötillfredsställs, att förstärka det stadslandskap somutbildats i anslutning till de öst-västgående kommunikationslederna ochhamnarna vilket förhållande starkt medverkat till näringslivets positivautveckling, att all översUctlig planering päohka nivåer liksom förverkligandet av utbyggnadsplanerna samordnas så långt detär möjligt, att vidareutveckla nuvarandepositiva trend, vilket om länsplaneringens intentioner fullföljes bör innebärabl. a. att totalbefolkningen uppgår tUl ca 168 000 invånare.Bostadsproduktionen bör dimensioneras härefter så att länets invånare erhålleren boendestandard som minst motsvarar genomsnittet i rUcet. För kommunerna/kommunblocken angavs följande riktlinjer: Den stathgaoch kommunala satsning som har påböriats för att bryta den negativautvecklingen bör med kraft fullföljas. bör erhålla sammaindustriella utveck-hngstakt som karakteriserar övriga delar av länet. Expansionen under1960-talet fömtsätts bestå. Den industriella utbyggnaden bör i första handinriktas på att bereda sysselsättning åt den kvinnliga arbetskraften. Den positivautvecklingen beräknas bestå. betydelse för ett vidare område börbeaktas. Näringslivetbör såväl utökas som differentieras för att bl. a. tUlgodose den kvinnligaarbetskraftens behov av sysselsättning. Näringslivetsensidighet utsätter kommunen för en betydande konjunkturkänslighet. Det är avstörsta vikt att detta motverkas genom ökad differentiering. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 117 HittUlsvarande befolkningsutveckhngsamt prognoser och målsättning enligt länsplanering 1967 framgår av följandetabell. Kommun/kommunblock Faktisk folkmängd Prognos 2 Målsättning 1980 1980 Kommu nb lockslä net Perioden 1970 var denfaktiska befolkningsökningen större än den prognoserade för samtliga kommunerutom kommunblock. I och överträffadeutvecklingen också den uppsatta målsättningen. Enligt påkallarplaneringsnivån i särskUd observans med hänsyn till denhittUls-varande utvecklingen och föreliggande utbyggnadsplaner inom industrin. anser att den hittillsvarandeutveckhngen ger belägg för att målsättningen är det mest reahstiskaplaneringsalternativet. Statsmaktens bedömning att prognos 2 bör varadimensionerande för planeringen har enligt bl. a. bidragit thl enminskande bostadstilldelning. Det har i sin tur verkat hämmande påexportindustrins utveckling. anser att det från regionalpolitiskautgångspunkter är väsentligt att lokala och regionala organs bedömningar fårgensvar hos centrala instanser. En annan faktor som länsstyrelsenfäster stort avseende vid är den kvinnliga yrkesverksamheten som i ärlägre än den riksgenom-snitthga. Flertaletremissinstanser ansluter sig tih förslag till målsättning för deskilda kommunerna/kommunblocken. Otofströms kommun anser däremot att bådeprognosen och målsättningen underskattar kommunens kommande utveckling medanKarlskrona kommunblock och anser att för utgör prognosendet mest sannolika utveckhngsalternativet. Motbakgrund av hittillsvarande utveckhng kan det finnas skäl att se överplaneringsnivån för och men att det bl. a. i avvaktan påaktuellare underlagsmaterial bör anstå till nästa planeringsomgång. Länsplaneringen arbetar medkommunblock som minsta planeringsenhet. anser att dennaindelning är naturiig för och överensstämmer med rådandeförhållanden. De spontana regioner som utkristalliserats sammanfaller ihuvudsak med nuvarande kommunblock. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m.m. 118 föreslår att helalänet frän lokahseringssynpunkt utpekas till storstadsalternativ. Huvudmotivet för denna bedömning ärföljande. har näst efter de tre storstadslänen den högstafolkmängdstätheten (52 inv./km''). Av länets ca 154 000 invånare var ca140 000 bosatta i det stadslandskap som har utbildats längs länets riks- ochlänsvägar. Avstånden mellan länets huvudorter och större tätorter är korta ochmedger omfattande pendling. Det senare innebär att länet i stort kan betraktassom ett enhetligt arbetsmarknadsområde. Länet anses också ligga påbetryggande avstånd från de nuvarande storstadsregionernas influens utan att haalltför långa tidsmässiga reseavstånd. Länets läge ger också närhet till olikamarknader. Väl utbyggda kommunUcationer finns, vilka har medverkat tUl ettdifferentierat näringsliv med starkt inslag av exportindustri. Hamnarna harhärvid stor betydelse. Flertaletremissinstanser delar mening att hela länet bör betraktas somstorstadsalternativ. Länsarkitekten anser däremot inte att länet fyller de kravsom anges för storstadsalternativ. kommun framhåller att länetsklassificering som storstadsalternativ väcker frågan hur samverkan mellankommunerna skall organiseras. Denna fråga berör över huvud tagetinte. Denallmänna utvecklingen i länet går mot ökad integration och den regionalaplaneringen måste därför inrUctas på att öka samordningen mellanprimärkommunerna, och de stathga länsmyndigheterna. De flestaavvägningarna måste göras med hänsyn till hela länets befolkning. 10.2 Sysselsättningspolitiska åtgärder Bakgrund Av länsprogrammet framgår att var avlänets befolkning yrkesverksamma. Motsvarande andel för riket var drygt 43 %.Skillnaden återspeglar främst den lägre yrkesverksamheten bland kvinnorna iBlekinge. räknar med att på grund av en förväntad tidigarepensionering och utbildningens utbyggnad kommer yrkesverksamheten totalt attsjunka i länet. För kvinnorna och då i synnerhet de gifta kvinnorna beräknasdäremot yrkesverksamheten öka. ökade sysselsättningeni länet med medan ökningen i riket uppgick till . Enligtprognosen i länsplanering 1967 beräknas sysselsättningen i länet komma att ökamed 3 500 personer meUan . var ca 7 600 personer eher12 % av länets förvärvsarbetande sysselsatta i jord- och skogsbmk mot ihela landet. 1950 och 1965 minskade sysselsättningen i dessanäringar med . Enligt prognosen beräknas minskningen mellan åren 1965 och 1980 uppgå thl 4 000 personer. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 119 Industrin har en stark ställning ilänets näringsliv. Av de förvärvsarbetande var i länet ca 39 %sysselsatta i industri mot i hela rUcet. ökadesysselsättningen inom industrin i länet med medan riket totalt fickvidkännas en minskning med ungefär I %. Enligt prognosen i länsplanering1967 kommer industrin att bibehålla sin relativa betydelse i länets näringsliv. Antalet sysselsatta inom byggnads-och anläggningsverksamhet uppgick till ca 6 000personer. räknar med att sysselsättningen kommer att stabiliseraspå denna nivå. av de förvärvsarbetande ilänet var verksamma inom servicenäringarna mot i hela landet.Under första hälften av 1960-talet var den relativa sysselsättningsökningen iservicenäringarna lägre i länet än i riket. De väntas dock få en ökandebetydelse på länets arbetsmarknad. En expansivutveckling bör stimuleras genom nyetablering av industrier och utbyggnad av debefintliga. Några kommuner anser det angeläget att främja den kvinnligasysselsättningen. menar att den minskadebostadstUldel-ningen verkat hämmande på näringslivets utveckling. - att en allmänförstärkning av länets näringshv sker genom ytterhgare differentiering avindustrin och service i sådana former att länets arbetskraftstillgångar blirfullt utnyttjade, vilket bör ge ökade valmöjligheter för såväl män somkvinnor. Som motiv härför anges bl. a. länets låga skattekraft, - att nuvarandeurbanisering med koncentration av näringsliv och befoUcning till ett mindreantal regioner i riket inte kan fortgå utan betydande risker av ekonomisk,kulturell och social natur för stora delar av övriga landet. Även inom länetbör en spridning av näringslivet åstadkom ms, främst då av mindre industrier, - att länet tilldelas ökad ram förbostadsbyggandet i syfte att främja exportindustrins utveckling, - att kommunernasindustrimark bhr fuht utnyttjade, - attföretagareföreningens resurser förstärks, - att denkommunala samverkan i lokahseringsfrågor utvidgas, - att länetsnaturliga resurser, som ger goda förutsättningar för turism, tillvaratas ochatt ytterligare satsning sker på denna näring. Den positiva utveckhngsom kännetecknar hamnarna i