prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för beredskapsarbeten pålandsbygdens vägnät för landet i sin helhet har under perioden 196619,70 ilöpande priser uppgått till 1 243 milj. kr. Detta belopp motsvarar drygt 24 %av de totala väginvesteringarna på detta vägnät . Av beloppethänför sig ca 392 milj. kr. tUl och , motsvarandeca av de totala väginvesteringarna i dessa län. Beredskapsarbetena drivs i delsvägverkets, dels arbetsmarknadsverkets regi. svarar i båda fallenför projektering, planering och marklösen. För del ställer dessaåtaganden stora krav påplanering för att vid behov snabbt kunna sätta i gång lämpliga vägprojekt somberedskapsarbeten. Omfattningen av engagemang i beredskapsarbeten är beroende av de egna fasta resurserna förarbetsledning samt möjligheten att utöka dessa med tillfälligt anställd arbetsledningspersonalför beredskapsarbeten. Verket har att i samråd med arbetsmarknadsverket väljaut lämpliga objekt som beredskapsarbeten bland dem, som finns upptagna ibehovs-, långtids- och flerårs-plan samt svara för genomförandet av vissa av deutvalda objekten. För beredskapsarbetena gäller sammaförutsättningar beträffande teknisk standard, rationellt utförande,budgetering och kostnadsuppföljning som för den ordinarie verksamheten. F. n.omfattar arbetsmarknadsverkets ochvägverkets gemensamma planläggning av beredskapsarbetena ett budgetår ilaget. Beredskapsarbetenas omfattning i fråga omvägbyggande har varit följande. (1 OOO-tal kr.) Under /71 har enligt enpreliminär beräkning en sammanlagd väglängdav totalt som utförts som beredskapsarbeten öppnats förtrafik. Vidare har tidigare påbörjade arbeten avseende väg pågått.Dessutom har företag motsvarande en totalväglängd av påbörjats. Mindre ombyggnads- och förbättringsarbeten t. ex. broar har uppgått tUl ca 26mUj. Beredskapsarbetenahar som förut sagts i betydande utsträckning lokaliserats till norrlandslänen. Därigenom harlångtidsplanerna för dessa delar av landet i stort sett kunnat uppfyllas imotsats till vad som gäller för långtidsplanerna i syd- och mellansverige.Långtidsplanerna avser att vara ett uttryck för den anpassning av vägålgärdernasom behövs för att tillgodose efterfrågan, medan flerårsplanerna baseras på eni princip oförändrad medelstilldelning. 1972:1 BUaga 8 53 Utvecklingen inom samt aktuella uppgifterinom vägväsendetsområde Antalet fast anställda vid statensvägverk uppgick till nära12 500, en minskning från samma tidpunkt med ca 350. Under år1970 beräknas dessutom i genomsnitt ca 5 000 beredskapsarbetare och övriga arbetare ha sysselsatts med ordinarie arbeten ochberedskapsarbeten, för vilka verket står som byggherre. föratses en ytterligare minskning av det totala antaletanställda. Som redovisas närmare under planen för statiig väghållning föreUgger personalöverskott inom såväldrift- som byggnadsverksamhetenäven sedan hänsyn tagils till inverkan av arbetstidsförkortningar ochden längre semestern för arbelarpersonalen. Med utgångspunkt från oförändradpersonalpolitik måste tiUämpa enrestriktiv nyrekryteringspoUtik gränsande tiU anstäUningsstopp. Vidare måstealla möjligheter till utveckling och omplacering av verkets personal tillvaratas. Med beaktande av den normalaavgången genom pensionering m. m. torde reduktionen av antalet anställdakunna uppgå till i genomsnitt 100200anställda . Sedan omorganisationen harantalet tjänstemän minskat med ca 100 personer. Efter en uppgång under är 1970,som främst sammanhänger med den förändradelinjeorganisationen, beräknas antalet tjänstemän under är 1971 uppgå till ca 5100. Härav utgör den kvinnliga personalen . egenarbelarstyrka har sedan millen av 1950-taletminskal från drygt 11 000 lUl f. n. ca 7 400. utför f. n. största delen avarbetena under delprogrammet drift av statliga vägar i egen regi. För denärmaste åren förutses en viss minskning vad gäller de egna insatsernas andelav verksamheten genom alt inlejning avlastbilar m. m. förutsätts öka i omfattning. Vad gäller byggnadsarbetena utgjordevägverkets egenregiandel för de ordinarie vägarbetena 54%.Beredskapsarbetena utfördes lill ivägverkels regi och i AMS regi. Andelen enlreprenadarbeten vidde beredskapsarbeten som utfördes i regi är lägre än den vidvägverkets ordinarie vägarbeten. utför utöver beredskapsarbetenauppdrag åt utomstående motsvarande en omsättning av f. n. ca 40 mUj. Med slöd av Kungl. Maj:ts beslut den 5september 1969 har med verkanfr.o.m. genomfört en ny linjeorganisation för vägdriften.De nuvarande arbetsområdena inom har förts samman till 59driftområden under chefskap av särskUdadriftområdesledare. Varje driftomräde omfattar 27 arbetsområden. Dennya organisationen avsågs förbättra planeringen av personal- ochmaskinutnyttjandet, varjämte arbetsledar- 1972:1 BUaga 8 54 na för arbetsområdena vägmäslarna kunde avlastasvissa administrativauppgifter. Utbildningsverksamheten fortsätter med den oförändrademålsättningen att vid behov ge personal av alla kategorier möjlighet tillvidareutbUdning inom verket. Den pågående översynen avarbetarutbUdningen beräknas bli klar och resultera i ettmodemiserat och utökat program. Den internatekniska utbildningen följer för olika verksamhetsgrenar anpassadeutbildningsvägar, som omfattar projektering, byggande och driftverksamhet. På det administrativa området bedrivsutbildning vid olika specialkurser iekonomi, personaladministration och förvaltning. Personal som UtbUdas förkvalificerade uppgifter på kanslisidan deltar i dessa kurser, men varje enskildkurs är avsedd för personal, vars speciella arbetsuppgiftermotsvarar innehåUet i resp. kurs. I syfte att bättretillvarata verkets personeUa resurser har ett s y s t e m för individuellpersonalplanering utarbetats. Syftet har även varit att gepersonalen ett ökat medinflytande och möjlighet att påverka sin egen utvecklingoch arbetsplatsens förhållanden. I nära samarbete med personalorganisationernahar försöksverksamhet bedrivits . Information angående systemethar förts ut tUl alla tjänstemän inom verket. En provverksamhetomfattande de flesta enheterna pågår f. n. för utvärdering ochställningstagande för fortsatt användning av systemet fr. o. m. . Inom företagsnämndsverksamhetenhar bl. a. kommittéer för utbildningsfrågor inrättats. för arbetarskyddsfrågor kommer all ombildas till enkommitté för företagshälsovård som även skaUomfatta de medicinska och sociala delarna. En översyn av företagshälsovårdens inriktning ochorganisation bar genomförts. Härvid har konstaterats all ILO-re-kommendationennr 112/1959 väl motsvarar den målsättning som verkets företagshälsovård börha. Fr. o. m. den 1januari 1971 har för verkets externa informationinrättats en tjänst som pressombudsman. a. systematisera och samordnainformation tiU massmedia. Vid sidan ominformation tUl allmänheten via massmedia vänder sig verket i betydande utsträckning tillspeciella grupper med egna publikationer omverkets policy, dess centrala och regionala organisation och olika aktiviteter, större väg- ochbrobyggnadsobjekt etc. En översyn avförhåUandena inom förrådsfonden har genomförts.Investeringar i nya vägstationer är i en del fall en föratsättning för arbetenas rationella bedrivande. Vissa äldrevägstationer fyUer inte längre helt sin funktion och erbjuder inte deanstäUda den arbetsmUjö, som rimligen kan krävas. Ändrade förhållanden harockså gjort alt 1972:1 BUaga 8 55 deinte sällan är olämpligt belägna från service- och transportsynpunkt. Med hjälpav en för driftverksamheten utvecklad resursberäkningsmo-deU erhållsinformation om bl. a. erforderlig maskininsats. Avvägningen mellan egnamaskiner och inlejning eller entreprenad beror av ett flertal faktorer. Sålundamåste en avvägning göras mellan de säsongvis fluktuerande kraven på beredskapinom maskinhållningen och kravet på en jämn sysselsättning av de egnaresurserna. Vidare inverkar de marknadsmässiga förhållandena som varierarstarkt mellan olika regioner. Föratsättningar finns för en antalsmässigminskning av den egna maskinparken. Målet för verkets centrala lagerhållning äratt genom löpande standardisering samtanpassning tiU lämpliga förpackningar underlätta, förenkla ochförbilliga varaförsörjningen. Beräkning avgrusmaterialbehovet och kartläggning av tUlgången på grus har visat att en del regioner utgörutpräglade bristområden, där svårigheter föreligger att få fram erforderligtgrusmaterial tiU acceptabelt pris. Ett eget täktinnehav är i sådana områdenofta en förutsättning för att verket skallkunna erhåUa materialet till rimliga priser. 1967 har verkets insatser i samhällsplaneringenfått en avsevärt ökad tyngd. Verkets engagemangi dessa frågor innebär även en fortlöpande uppföljning av den kommunalaplaneringen. Verket har intresse av att i mån av resurser medverka i erforderliga väg- och trafUcutredningar. Riktpunktenär att verket deltar från initialskedet, då mål och tidsprogram för planeringenfastläggs, tiU dess planema föreUgger i det skick att de kan underställas granskande och beslutande organ. Byggnadslagstiftningenger verket möjlighet till insyn i det kommunala planarbelet. Med hänsyn tUlplanfrågornas stora betydelse för fullföljandet av verkets egnaarbetsuppgifter har verket att genom kontakt med samar-betsnämnder och statligaplanmyndigheter medverka till att den översiktliga samhällsplaneringenaktiveras och samordnas. Denna kontakt sker i första hand genomvägförvaltningarna. Som ett led isamarbetet mellan plan- och vägmyndigheterna på länsnivå anordnas regionala konferenser,vanligtvis en gång , i närvaro avrepresentanter för de centrala myndigheterna. Dessa konferenser som tUl sinomfattning följer planläggningsområden, tar upp såvälregionala planeringsproblem som allmänna samhällsplanerings-frågor. Över hela landet pågåren omfattande trafikledsplanering inomtätortsområdena i samband med bebyggelseplaneringen. Måletär att åstadkomma översUitliga trafikledsplaner för tätortsområdena i derashelhet, i vissa fall mera detaljerat för de centrala områdena, s. k. centrumplaner. Genom trafikledsplanerna, som baseras påprognoser för trafik- och bebyggelseutveckling, redovisas framtida trafikledssystemmed uppdelning på fjärr-, primär-, sekundär- och matar- 1972:1 BUaga 8 56 leder.Målsättningen vid denna planering är att genom trafikseparering och-differentiering skilja trafik med olika egenskaper inom trafiknätet med hänsyn till trafikens funktioner ochegenskaper (genomfartstrafik, lokaltrafiketc.) för att få en trafikmiljö som ger den trafUcsäkerhet och framkomlighetsom måste krävas för framtiden. Anvisningar för trafik-och bebyggelseplanering enligt dessa principer har lämnats i publikationen Riktlinjer för stadsplanering med hänsyn tUltrafiksäkerhet (SCAFT 1968), som utgivitsoch rekommenderats av planverket och . Behov föreligger av särskildarekommendationer för trafiksanering,anvisningar om hur nuvarande trafikmiljö kan förbättras i en rad olika avseenden. Vid institutionen förstadsbyggnad vid pågår forskningsarbete avsett all ligga till grund för utformningen av sådana rekommendationer. Arbetetbedrivs med medel frän det tidigare trafiksäkerhetsrådet och står underledning av en grapp med representanter för förutom korrimunikationsdeparte-mentet, planverket,trafiksäkerhetsverkel och förutnämnda institution. Arbetet är inriktat på bl.a. Irafiksanering i äldre bebyggda områden. pågår arbete med attupprätta gatunormer till ledning förden geometriska utformningen av trafikleder och gator inom tätortsområden.Arbetet som leds av en grupp i vilken ingår representanter för . Svenska kommunaltekniska föreningen, planverket och vägverkethar i huvudsak avslutats under hösten 1971.Normerna är avsedda att knyta an liU SCAFT-riktiinjer-na och kommer att behandla alla typer av gatoroch stadsmiljö med undantag av stadsmotorvägar. Normema skall dessutom omfattagång- och cykelbanor samt friliggande gång och cykelsystem (parkvägar)med speciell tyngdpunkt på anslutning ochkorsning mellan gång- och cykelvägar och gator. I övrigt ingårutformning och planering av alla anordningari gaturummet som har direkt inverkan på trafikens säkerhet och framkomlighet. Vidare pågår inom ettutvecklingsprojekt med syfte att söka åstadkomma en praktisk användbar metodför beräkning av den samhäUsekonomiska lönsamheten för väg- och gatuprojekt itätorter. Metoden väntas kunna bli ett av hjälpmedlen vid prioriteringen avväg- och gatubyggnadsobjekt i långtids-, fördelnings- och flerårsplaner, iförsta hand vad avser objekt inom en och samma tätort. I samband med delta projekt pågår ett utvecklingsarbetetUlsammans med Svenska kommunförbundetoch Svenska konsulterande ingenjörers förening med sikte på att samordnaolika trafikprognosmetoder. harplanverket samarbetat med , och i syfte att utarbeta »Riktlinjerför planering med hänsyn till vägtrafikbuller». Ett förslag till sådanariktiinjer föreligger i koncept.Riktiinjerna ger i det enskilda fallet möjligheter till ekonomiskakalkyler för buUerdämpande åtgärder. 1972:1 Bilaga 8 57 konsekvenserna för samhället vid en strikt tillämpning avriktiinjerna är emellertid ännu icke klarlagda, inte heller frågan omfördelning av kostnadsansvaret. Dessutom avservägverket påbörja ett utvecklingsprojekt för samord-nuig av anvisningar för trafikräknmgar itätorter. redovisar även engagemang i kollektivtrafiken i Stockholms- och göteborgsregionerna. I långtidsplanen för väghåUning,byggande, avser ca hälften av det förslorstockholmsområdel upptagna statsbidraget tunnelbanor m. m. I fördelningsplanen för har bl. a.inrymts ombyggnad av infarten från Värmdöleden (Stadsgärdsleden) med hänsyntiU angelägenr heten att genom särskilda kollektivtrafikfält tillgodosebusstrafiken till . Särskilda kollektivfäll utförs även vid den pågåendeombyggnaden av . Långtidsplanen upptar för byggande avstadsbanor i en tredjedel av denplanerade bidragsgivningen till . Satsningen underenbart perioden 19751979 innebär en väsentUg ökning för stadsbanor genom attca av för upplaget belopp disponeras för detta ändamål. Planering, budget och redovisning Planeringen för statiiga åtgärder inomvägväsendet tar i princip sUcte pä attanpassa de olika insatsema tiU trafikutvecklingen sä att väghållningenmotsvarar en för samfärdseln tillfredsställande standardnivå. Efterfrågan påvägtjänster bedöms som sagts primärt med ledning avprognoser för biltrafiken. För godstrafiken sker beräkningen därvid på basis avprognoser för bl. a. lastbilsbeståndets, industriproduktionens ochurbaniseringens utveckling, medan beräkningen av persontrafiken knyter an till prognoser förbefolkningens och fordons-beståndetsomfattning och lokalisering samt fordonens användning. Efterfrågan bestäms också av det allmännas krav påtrafiksäkerhet, miljövård och transportförsörjningsgrad samt med hänsynlill försvarets behov. Vid planeringen fördet framlida vägbyggandel fäster stort avseende vid trafiksäkerheten vilken enligtverket bör ses som en särskild faktor vid bedömningen avefterfrågeutvecklingen inom programmetväghållning. Enligt en tidigare inom utförd jämförelse mellanolycksrisken om ä ena sidan endast flerårsplanen och å andra sidan verkets långtidsplan genomförs bör i det senare fallet enbetydande mängd olyckor kunna undvikas. Den långsiktigaplanläggningen berör investeringarna på huvudvägnälel,de sekundära och tertiära vägnäten samt driften av de statliga vägarna. Prop.1972:1 BUaga 8 58 statsbidragsgivning till byggandet avkommunala vägar och gator har gjort bedömningar medledning av sammanställningar för perioden 19701984 upprättade av kommunemapå begäran av projekt avseende de trafikleder som ingår ellerkommer att ingå i huvudtrafikledssystem enligt generalplan, dispositionsplaneller trafikledsplan. För dessa områden har upprättats särskilda femtonåriga behovsplaner och tioåriga långtidsplaner. För det stålligavägbyggandet och bidragen till det kommunala väg- och galubyggandet upprättasvidare i enlighet med vägkungörelsen femåriga f 1 e r å r s- och fördelningspla-n e r, vUka även upptarbyggandet av tunnelbanor. Behovsplanerna förbyggande av statliga vägar syftar till att visa vUka åtgärder på huvudvägnätetsom erfordras för att för landets olika delar uppnå en i förhållande till denväntade trafikens behov likformig vägstandard och transportförsörjning. Val avutförandestandard samt omfattning av åtgärder har i behovsplanen skett pågrundval av trafikekonomiska beräkningar av den art som vägplaneutredningenförordat och på vad som kan bedömas som rimligt med hänsyn till samhälletsresurser. Behovsplanerna är alltså förteckningar över de åtgärder som mednuvarande utförandestandard som grund och vid en bedömd trafikutvecklingerfordras för att vissa kriterier för linjeföring, vägbredd, tra-fikälskillnad,bärighet, beläggning, säkerhetsåtgärder m. m. skall uppfyllas ,och innebärdärför en konkretisering för att tiUgodose transportförsörjningen i landet.Planerna upprättas med en för landels olika delar likartad bedömning. Planematar inte ställning till tidsordningen meUan vägprojekten ulan utgör somtidigare nämnts första steget i den planeringsprocess som leder fram tillprogram för byggande. Långtidsplanen förbyggande av statliga vägar, vilken ger ullryck för målsättningen under enbestämd period, omspänner f. n. åren 1970 1979 och utvisar efter prioriteringde vägbyggnadsföretag som på basis av de använda kriterierna är de angelägnasteinom behovsplanerna. Långtidsplanen representerar vägverkels uppfattning om enoförändrad ambitionsnivå i förhållande till den väntade trafikökningen. Denförutsätter en väsentligt ökad resurstilldelning i förhållande till nuläget. Låhgtidsplanen förbidragsgivning till det kommunala väg- och galubyggandet avser samma periodoch har upprättats av på basis av en angelägenhelsprövning av de avkommunerna anmälda utbyggnadsbehoven. Flerårsplanerna och fördelningsplanernaslutligen upprättas i enlighet med bestämmelser i vägkungörelsen (före den 1januari 1972 i vägsladgan). De är som nämnts femåriga och revideras varttredje år närmast innevarande år. De tjänar som planeringsramar för ett någotkortare tidsperspektiv och utgörs av förteckningar över prioriterade aktueUaväg- och gatuprojekt, inom ramen för i princip 1972:1 BUaga 8 59 oförändrad anslagstUldelning under den ifrågavarandeperioden. Med utgångspunkt iden aktuella medelstiUdelningen upprättar treåriga s.k. programbudgelar vilka utgör grand för det enskilda verksamhetsårets internabudget. Vad gällerdriftåtgärderna omfattar behovsplanen för drift av statiiga vägar serviceätgärder, egentligtvägunderhåll samt förstärkt vägunderhåll.Planen omfattar åren 19701984. Den avser sädana islånd-sättningsålgärderpå de sekundära och tertiära vägnäten som behövs för att uppnå eftersträvadstandard. Avvägningen meUan investering och drift har i första hand gjorts medsikte på att tillgodose trafikanternas krav pä framkomlighet och säkerhet menockså med tanke på att driften bör håUas på en sådan standardmässig nivå attinvesterat kapital inte äventyras. För driften av statliga vägar finns ävenen långtidsplan som omspänner perioden19701974 och i likhet med långlidsplanen för byggandet omfattarprioriterade åtgärder. För bidragsgivninglill driftåtgärder på del kommunala väg- och gatunätet har på grundval av enbedömd utveckling av det bidragsberättigadeväg- och gatunätet upprättat en behovsplan för perioden 19701975. För det statsbidragsberättigade enskildavägnätet slutiigen har en inventering avfysiskt tillstånd och standard verkställts. Undersökningen som avsetterforderliga islåndsätlningsarbeten och ombyggnader omfattar såväl nuvarande statsbidragsvägar som nya vägar vilka kan beräknas bli föremål för bidragsgivning underperioden. Bearbetningen av det insamlade materialet pågår. Flerårsplan attläggas till grund för den fortsatta bidragsgivningen beräknas vara färdig dettaår. Det ekonomiskt-adminislrativa styrsystem som används eller är under utveckling inomvägverket omfattar delsystem för planeringoch rapportering, prestationsmätning, kostnadsredovisning, dalainsamUng ochdatabearbetning, lönsamhetsbedömning, produklivi-telsmätning,internprissätlning m. m. Dessutom ingår som integrerad del av ekonomisystemet rutiner för stödfunktioner såsom löneuträkning, löneredovisning, lagerredovisning, maskinslalistiksamt kassabokföring. Styrsystemetger underlag för ett decentraliserat beslutsfallande. Den successivtökande mekanisering som sker av databehandlingen ger härvid bättre analysmöjligheter och dessutom rationellareredovisningsrutiner. a. följande projekt är under utveckling lönsamhetsbedömningav trafikleder i tätorter budgetsystemför drift- och byggnadsverksamhet budgetsystemför maskin- och förrådshållning. anslagsframstäUning för budgetåret1972/73, m. m. är en avde myndigheter som deltar i pågående försöksverksamhet med programbudgelering. Fr. o. m. /70 har vägverketsverksamhet uppdelats på följandeprograminriktade anslag på driftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter,Drift av statiiga vägar. Byggande av statUga vägar, Bidrag till drift av kommunala vägar och gator. Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator. Bidrag tiU drift av enskilda vägar m. m.. Bidrag lill byggande av ensldlda vägar samtTjänster tiU utomstående. I anslagsframslällningen för budgetåret1972/73 () har föratsatt att dessa anslag bibehålls. I anslagsframställningenföreslår en uppräkning av vägväsendetsanslag på driftbudgeten i riksstalen /72, 2 056 milj. kr., med 924milj. () tiU ca 2 980 milj. kr. Härav anges ca 283 milj. kr. ellernära vara löne- och prisomräkning. Ökningama fördelar sig på anslagenenligt följande. Bidrag till drift av kommunala vägar Bidrag till drift av Utöver i tabellen redovisade beloppföreslår att redan för budgetåret1972/73 anslag anvisas för bidrag tiU drift av enskilda vägar med 82 milj. kr. Detta innebär alt anslagsbe-viUningen skulle ske ett årtidigare än normall. Härigenom kan länsstyrelserna och de enskilda väghållamaredan före verksamhetsrådets börian upplysas om de medel som får användasunder detsamma. På kapilalbudgelendisponeras investeringsanslaget Vägmaskiner m. m. förslag beträffande dettaanslag för /73 innebär i förhåUande till det på riksslaten /72 an- 1972:1 BUaga 8 61 visadeanslaget, 56,2 milj. kr., en uppräkning med 43,8 mUj. liU 100 milj. kr. Medräknas delbegärda anslaget på kapitalbudgeten uppgår det totala anslagsbehovet för vägväsendet enligtvägverket till ca 3 162 milj. kr. för /73. Detta anslag inrymmer delposterna andel icentral administration, översiktligvägplanering, fastställande av arbetsplaner, försvarsfrågor och järnvägsärenden. Den centralaadministrationen avser dels samkostnader för de övriga delposterna, delsviss andel av centralförvaltningens kostnader. Målet för den översiktliga vägplaneringenär att ta fram, analysera och ställa sammandet underlag som behövs för statsmakternas bedömningar rörande utformningen avvägpolitiken samt att utarbeta underlag för såväl den långsikliga som den meraaktuella planläggningen inom verket. Den översiktligavägplaneringen var under /71 i väsentiig utsträckning inriktad på alt kartlägga den framlidaefterfrågan på väg- och gatutjänster vilkenbl. a. utgör underlag för verkets långtidsplanläggning. De efterfrågefaklorer som studeraskontinuerligt är framtida folkmängdsfördelningi landet med särskild hänsyn tiU regionalpolitiska målsättningar,bostadsbyggandets följdinvesteringar i väg- och gatubyggande, arbetskraftspendlingens inverkan påtrafikutveckUngen, fordonsbeståndets utveckling per kommunblock,genomsnittlig körlängd per bil och år settur regional synvinkel samt lastbUslrafikens transportarbete och struktur. Resultaten av utredningsverksamhetenunder /71 framgår bl. a. avde nio olika rapporter som publicerats i meddelandeserie Översiktlig vägplanering(TÖ). a. har en ny biltälhetsprognosutförts (verkets publikationer Tö 113 och 114). Antalet arbetsplaner som lämnas förgranskning till har hållit sig kring ca 160 men visar vadgäUer fast-släUelseärenden en viss mmskning lill ca 120 planer . Antalet besvärsärenden är men ärendenassvårighetsgrad har ökat beroende på att vägbyggnadsföretagen blir alltmerkomplicerade.