prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Vägnätets utbyggnad har i första handinriktats pä en anpassning av de allmänna trafiklederna till trafikarbetets ökning samt på sådana vägföretag som harsärskUd betydelse för näringslivetstransporter. Även de kommunala och de enskilda investeringarna i vägaroch gator har under det gångna decenniet ökat kraftigt. Längden av riksvägarna (inkl. motorvägar)och länsvägarna var resp. 85 700 eller lolaU ca98 . Längden av det statliga och statsbidragsberättigade väg- ochgatunätet ökade under perioden 19561970med . Den totala vägstandarden har under 1960-taletförbättrats. Andelen väg med varaktigare slillager än gras var är 1971 47 %mot . Bärigheten har höjts sä att är 1970 drygt hälften av detallmänna vägnätet och av riksvägnätet är upplåtna för ett axeltryck av10 ton och ett boggitryck av . För budgetåret1972/73 föreslås en ökning avanslagen med 156 milj. kr. tUl ca 2 214milj. TotaU föreslås att ca 1 080 milj. kr. investeras i aUmänna ochenskilda vägar. Driftanslagen föreslås ökade tiUca 1 134 mUj. Härvid har anslaget tiU byggande av statUga vägar räknatsupp med ca 40 mUj. kr., anslaget tiU drift av statliga vägar med ca 88 milj. kr. och anslaget tiU bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator med ca 22 mUj. Bidragen tiUenskild väghåUning föreslås öka med drygt 5milj. tiU ca 83 milj. kr. Under kapitalbudgeten föreslås drygt 56mUj. för investeringar i förrådsfond. Förslag läggs fram i fräga ominriktningen av den framtida vägplaneringen m. m. i anslutning tillredovisningen av vägplaneutredningens belänkande Vägplan 1970. Godstransportarbetet vid SJ har visat en kraftig ökning. var den årligaökningen av transportarbetet mätt i lonkm. UtveckUngen hävdar sig väl viden internationell jämförelse. SJ:s relativa ökning av transportarbetethar varit ungefär så stor som det västeuropeiskagenomsnittet. Vagnslasttrafiken svarar för denojämförligt största delen av gods-trafiken. Fraktslyckegodsets konkurrenskrafthar förbättrats bl. a. på grund av utökad hemforsling s. k. tågbilgods.Vagnslaslningen steg fram tUl sensommaren 1970 men har därefter varit vikandetill följd av konjunkturdämpningen. noteras dock en ökning av dentotalt transporterade godsmängden i ton till 62,5 milj. ton. SJ:strafikutveckling framgår av fig. 3. Miljarder personkm och tonkm IS Är 1950 1955 1960 1965 Arbetskonfliktenvid SJ orsakade ett inte oväsentligt trafikbortfallmen godsmängden ökade trots detta jämfört med sammaperiod 1970 beroende på att strejken vid då medförde ett ännu störrebortfaU i lon räknat. Vagnslastlrafikens ökningstakt i tonkmväntas under första hälften av 1970-taletbli i genomsnitt . Den internationella godstrafiken föratses liksom bli ett särskiltexpansivt inslag i vagns-lastutveckUngen. SJ:s persontrafikhar varit vikande under 1950-och 1960-talen. har docknedgången i antalet resande upphört och förbytls i en viss ökning liU följd avden växande pendeltrafiken inom storslockholmsonu-ädel. 1* 1972.1 saml. Miljoner ton 40--------------- : 2000 2000-10 000 > 10000 1969 1970 1969 1970 1969 1970 1969 1970 Med lastfartyg i utrikes fart transporterat godspä svenska hamnar resor till 57,1 milj., varav 32 milj. utgjordes av pendellågresor. SJ räknar med alt även i fortsättningenkunna hävda sig väl i trafikstarkarelationer på medellånga avstånd () och i pendeltågs-trafik. Iövrigt förutses oförändrat eller minskande reseantal. För budgetåret1972/73 föreslås för SJ eninvesteringsram på ca 337 milj. kr., varav 145 milj. kr. beräknas för fastaanläggningar och 142 milj. kr. för rullande materiel. I stort sett innebär den föreslagnainvesteringsramen en fortsatt satsning pä personalbesparande, säkerhets- ochkapacitetshöj ande investeringar, såsomförstärkning av spåröverbyggnaden, anläggning av nya ställverk ochfortsatt snabb utbyggnad av fjärrblockeringssystemet. I ramen ingår ävenanskaffning av nya lok och godsvagnar för att dels klara den väntadetrafikökningen, dels modernisera och anpassa den rullande materielen lill de krav som högre hastigheter, ökad lastviktoch automalkoppeldrift väntas medföra. Ersättningen till SJ för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. föresläs öka tiU 322 milj. kr. Antalet landningar pä luftfartsverketsflygplatser (inkl. militära flygplatser med reguljär civil trafik) Godsomsättningen pålastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnarna ökademellan från 70,2 till 73,7 milj. ton, dvs. (fig. 4).Mineraloljorna ökade med 3,7 mUj. ton medan övrigt gods låg kvar på ungefäroförändrad nivå. Färjegodsel steg från 8,1 till 9,5 milj. lon.,dvs. Godstransporterna i inrikes sjöfartuppvisade en ökning med 1 milj. ton till 14,2 milj.ton. Praktiskt taget hela uppgången avsåg mineraloljor. Världshandelsflottanuppgick till ca 247 milj. ton brutto och hade frånföregående halvårsskifte ökat med ca 20 milj. ton, dvs. Densvenska handelsflottans tonnage uppgick till 4,8 milj.ton brutto, vUket innebar ett i stort sett oförändrat tontal i förhållande . De svenska rederiernasintäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragits ifrån utgjorde 1 893 milj.kr. för att jämföra med 1 597 milj. kr. För /73 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten ca 141,3milj. Under fond beräknas en 1972:1 BUaga 8 12 investeringsramav 17 milj. kr. Under fonden för kanal-verk anvisas 7,5 mUj. föratt påbörja en utbyggnad av kanalen. Förslagläggs fram om en förbättrad sjömanspensionering. Antalet landningar pä de statliga trafikflygplatser-na ökade i utrikes linjefart , i inrikes linjefart och i utrikeschartertrafik (fig. 5). Totala antalet av- och påstigandepassagerare ökade tiU ca 5,7 milj. Den kraftigaste ökningen uppvisadeden utrikes linjefarten . I inrikes linjefart blev ökningen och iutrikes chartertrafik . Persontransportarbetet i inrikes luftfart ökade under år 1970med liU 642 milj. personkm. För budgetåret1972/73 beräknas underluftfartsverkets fond investeringarna tUl 121,6 milj. kr., varav 88,3 milj. kr.faller på staten och resten, 33,3 milj.kr., utgör kommunala bidrag. Av de statliga investeringsutgifterna avser 28,7milj. arbeten på MalmöStumps flygplats, som beräknas tas i bruk 1972, och 23,6 milj. kr. arbeten på , bl. a.projektering av det nya stationsområdet. För utrednings- ochprojekteringsarbete avseende den nya flygplatseni beräknas 3,9 mUj. Bland övriga investeringarkan nämnas en fortsatt upprastning av säkerhelsanläggningarna i luftleder m. m. och av verkets fordonsmateriel,bl. a. brandbUar. En nordisk ämbelsmannakommilté förtransportfrågor har tillsatts. Kommitténbar utarbetat ell förslag lill nordisk överenskommelse om samarbete påtransport- och kommunikationsområdet. De svensk-danskaregeringsöverläggningarna om fasta förbindelser över har legat nere iavvaktan på att ställning tas på dansk sida till bl. a. prioriteringen av vissastörre trafikprojekt. har kontakter i frågan hållits på tjänstemannaplanet. Inom (CEMT) fortsätter arbetet bl. a. med att söka fåtill stånd lättnader i restriktioner för den internationella godstrafiken pålandsväg. En nyöverenskommelse om person- och godsbefordran på väg har undertecknats av , , Norgeoch . För den intemationeUalandsvägstrafiken träffas i allt större utsträckning bilateralaöverenskommelser. inom FN:s ekonomiska kommissionför (ECE) arbetar med trafiksäkerhetsfrågor och med harmonisering av de nationella reglerna för landtransporter. Förhandlingar i syfte att skärpaECE-reglema på bilavgasområdet har inletts. tar aktiv del i dessaförhandlingar, Påjärnvägstrafikens område fortsätter bl. a. översynen av reglerna 1972:1 BUaga 8 13 omtransport av farligt gods. är medlem i administrativa kommittén för för intemationeUajärnvägstransporter. Inom ECE, CEMT och Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () pågår arbete för en bättresamordning av land-och sjötransporterna. a. i arbetet införFN:s konferens om containertrafiken. Den tilltagandeflaggdiskrimineringen och andra problem inom den intemationeUa sjöfartenbehandlas i sjötransportkommillén inom och i den s. k. (), ett organför sjö-fartsminislrama i 13 länder. Arbetet inriktas på alt söka främja en frioch effektiv intemationell sjöfartspolitik. Ett sjöfartsministermöte harhållits i . () sjöfarlskommitlé har antagit resolutioner som stöder utvecklingsländernas strävan attbygga upp egna handelsflottor. På det sjöfartslekniska och nautiskaområdet fortsätter arbetet bl. a. inomMeUanstatiiga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO), där ärmedlem av sjöfartssäkerhetskommittén. Ioljeskyddskonventionen har ändringar antagits som bl. a. begränsar storleken av oljetankar i tankfartyg.Vidare bar antagils en konvention om en internationell fond för ersättning vidoljeskador och en konvention omskadeståndsansvar vid sjötransport av nukleära substanser. Den internationella civilaluftfartsorganisationen () har behandlat bl. a. säkerhetsfrågor ochmiljövårdsfrägor. En kommitté för frågor om överljudsflyg har tillsatts.Sverige har en representant i kommittén. Förhandlingar omintemationeUt samarbete i fråga om luftfartssatelliter har ägt ram i syfte att åstadkommabl. a. bättre flygtrafiktjänst, främst för nordatlantflyget. Etl omfattande arbete har under detgångna året utförts för att främja trafiksäkerheten. har meddelats bestämmelser omstrålkastarrengörare på bilar,underköraingsskydd på större lastbilar och släpvagnar samt sidomarkeringar på vissa bussar, laslbUar ochsläpvagnar. Statens trafiksäkerhetsverkhar fått i uppdrag att utarbeta förslag tiU standardisering och förenklingav säkerhetsbälten och deras låsanordningar. Verket har utfärdat nyaföreskrifter avseende vägmärken och trafikanordningar samt ändrade och kompletterande bestämmelser om fordon ochfordons-utrastning. Vidare har verket fastställt nya kursplaner förföraratbildning på personbil och lättlastbU samt motorcykel. Verkets informationsverksamhet har bl. a. tagit sig uttryck i en omfattande bilbälteskampanj,som syftar till att förmå biltrafikanterna att använda säkerhetsbälteunder färd. Undersommaren 1971 har liksom under föregående sommar i 1972:1 BUaga 8 14 samverkan med bl. a. berörda organisationer och förelaginom den yrkesmässigalastbilstrafiken inskränkningar skett vid vissa mera trafikbe-lastade veckoslut i fråga om trafik med tyngrelastbilar i syfte att öka framkomligheten pä våra vägar. Vidsamhällsplaneringen ägnas trafiksäkerhetsaspekterna allt större uppmärksamhet.I kommunernas planeringsarbete tUlämpas av statens vägverk och statens planverk utgivnariktlinjer för stadsplanermg med särskild hänsyn till trafiksäkerhet.Försöksverksamhet med trafiksanering pågår vidare i vissa tätorter för alt fäfram vägledning för hur nuvarande trafikmiljö skall förändras till förmän fören förbättrad trafiksäkerhet. Statsmakterna harbeslutat om införande av helt nya, centrala ADB-baserade bil- och körkorlsregister, som byggs upp successivtmed början i län . I samband härmed införs efterhand nytyp av registreringsskyltar liksom nya differentierade körkort. Med hänsyn tiU de påtagliga fördelarna fråntrafiksäkerhetssynpunkt kommer de nya registreringsskyltarna att utförasi reflekterande material. Körkorten, somskall bjtas ut , utformas och differentieras i huvudsakligöverensstämmelse med riksdagsbeslut och den internationella väglrafikkonvenlionen. De nya systemenför bil- och körkortsregistrering byggs upp i etapper. De för denförsta etappen, som inleds , erforderliga författningarna harutfärdats. Den fr. o. m. den 1 januari 1971inrättade bUregisternämnden leder uppbyggnaden av de nya registerna och svararför planering, systemutveckling ochidrifltagning. Nämnden avses vara verksam lill dess alt registeromläggningeni sin helhet genomförts. Det införda systemet meddifferentierade hastighetsgränser, somtillämpas på prov, har vidareutvecklats så att maximihastighelerna utanförtätbebyggda områden fr. o. m. bestäms lill 70, 90, med hänsyn tiU vägstandardoch trafikintensitet. Avvikelser , som är den nyabashastighelen, beslutas av statens trafiksäkerhetsverkefter samråd med berörda myndigheter. Svensk ledamot har utsetts i etl Nordiskttrafiksäkerhelsråd. Rådet skall fungera som ett kontakt-, samordnings- ochplaneringsorgan i fråga om nordiskt samarbete pä trafiksäkerhetsområdet.Enligt för rådet fastställda stadgar skall rådet i sin verksamhet biträdas avtvå permanenta samarbelsorgan, nämligenNordisk kommitté för väglrafiklagsliflning (NKV) och Nordisk kommittéför trafiksäkerhetsforskning (NKT). har genom trafiksäkerhetsverketvarit representerat dels efter inbjudan avbl. a. transportdepartementet i vid sammanträden om arbetet på en experimentell säkerhetsbU, dels i sammanträden med en på initiativ av brittiska regeringenbildad europeisk mel-lanstatlig teknisk kommitté om utveckling avexperimentella säkerhets-fordon.Inom CEMT och ECE m. fl. internationella samarbetsorgan fortsättervidare arbetet med olika frågor avseende trafiklagstiflning och Ar 1961 62 63 64 65 66 67 68 F'ig. Antalet postförsändelser under perioden1961-1970 trafiksäkerhet i övrigt. AB Svensk bUprovning harunder året fortsatt att sammanställa och publicera statistiska uppgifter från konlrollbesiktningsverksamhelenav värde i trafiksäkerhetsarbetet. Den tidigare aviseradeförfatlningstekniska överarbetningen av väg-trafiklagsiiftningen har påbörjatsoch kommer all intensifieras . Avsikten är all genom de nyabestämmelserna bl. a. skall ske en anpassning lUl Wienkonvenlion ochde kompletterande Europa-överenskommelserna. För /73 föreslås anslag tUl trafiksäkerhetsverket med tiUsammansca 30 milj. kr., innebärande en ökning med ca 3,6 mUj. ökningen medger bl.a. ytterligare aktiviteter ifråga om utrednings- och informationsverksamlieten.För kostnader i samband med fortsalt utveckling av de nya bU- ochkörkortsregislerna m. m. föreslås ett anslag om drygt 26 milj. kr. Efterfrågan på postverkelstjänster steg under /71 och postvolymen, mätt i portointäkteri fasta priser, ökade O -Är 1961 Antalet kassatransaktioner och gireringsuppdrag jämförtmed en ökning på under föregående budgetår. varökningen , men den gynnsamma utvecklingen bröts i början av är 1971, dåarbetsmarknadsläget och den allmännakonjunkturnedgången medförde en markant försämring. Det sammanlagdabeloppet för kassatransaktioner och gireringsuppdrag steg från 1 192tiU . Utvecklingen av antalet försändelser samtkassatransaktioner och gireringsuppdrag under den senaste tioårsperiodenframgår av fig. 6 resp. fig. 7. Postgirorörelsens omsättning steg under år 1971med mot och inlåningen i postsparbanksrörelsen ökademed mot under föregående år. Den totala inlåningen i Postbankenuppgick vid utgången av till ca . och Postbanken håUerdärmed sin stäUning som landets störstainlåningsinstitut. Under det senaste budgetåret ökade Postbankens fastaplaceringar med 470 milj. kr. Två tredjedelar häravkanaliserades tiU bostadskrediter, inkl. förvärv av obligationer. Portointäkterna, som tiUsammans medPostbankens ränteintäkter utgör den dominerande posten bland postverketsintäkter, ökade under /71 med 81 milj.kr. tiU 1094 milj.kr.Härav är 35 1972:1 BUaga 8 17 att hänföra tiU en redovisningsteknisk omläggning. Räntein-täktema iPostbanken ökade under budgetåret med tUl 1 138 milj. kr. Postverketstotala intäkter ökade tUl 2 520 milj. kr. och rörelseresultatet föreavskrivningar blev 49,9 mUj. Efter avskrivningaroch bokslutsdispositioner redovisades inklusive räntan på ett överskott på 11,6 milj. kr. Personalkosmaderna ökade under budgetåretmed eller med 165 mUj. tiU1 393 mUj. Volymmässigt ökade emeUertid per-sonalkostnadema medendast . Trots fortsatta rationaliseringar ökade antalet årsanstäUdaunder med 1 040 efter att ha minskat med1 700 . Huvuddelen av personalökningen hänförde sig till depersonalgrupper som i första hand påverkas av den fortgåendeurbaniseringen. Vid utgången av /71 var av postförsändelserna försedda med postnummer. Den gyrmsamma utvecklingenhar medfört att övergängen till fuUständig postnummersortermg beräknas varahelt genomförd redan under /72. Omkring årsskiftet19721973 kommer en brevsorteringsmaskin alt levereras tUl Stockholmsbangårdspostkontor vUket innebär att den maskinella brevsorteringen kan påbörjas under är 1973. Denkommer all omfatta en stor del av den dagliga brevposten i stockholmsområdetoch kommer att helt baseras på postnummer. Postbanken har fåttKungl. Maj:ts tiUstånd att tiUsammans med Kreditbank teckna aktier iett nybildat kreditaktiebolag. Bolaget skaUframför aUt lämnalångfristiga lån mot inteckningar. Postbanken har tecknat aktier på nominellt 10 milj. kr. BOFAB började sinverksamhet . gäUer ettavtal mellan Postbanken och de övriga bankinstituten. Avtalet innebär att löne-och pensionsmedel numera automatiskt och utan kostnad för kunden kan överförastUl konto hos Postbanken från vilken bank som helst inom banksystemet ellertvärtom. Under det gångnaåret utökade postverkets helägda dotterbolag sina åtaganden väsentligt och vid budgetåretsslut utdelades 560 000 tidningar per dagmed bud anställda hos bolagets entreprenörer. Investeringama för postverket avser ihuvudsak byggnader och bUar. För budgetåret1972/73 föreslås en investeringsrampå 37,3 mUj. Investeringsramen kommer att möjliggöra igångsättning av ettnytt bangårdsposthus i . Utvecklingen inom kännetecknasalltjämt av en stark expansion av telefon- och telexrörelsen, medantelegrafrörelsen upp- 1 OOO-tal telefonapparater 10 000 5 000 4 000 3 000 2 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 OOO-tal telefonapparater 10 000 i" menta bostäder - -"""" Ar 1963 64 65 66 67 68 69 70 1971 Antalet telefonapparater (logaritmisk skala) visar en fortsatt lUlbakagäng. Antalet beställningar av nyatelefonapparater uppgick under /71 tUl 304 100 jämfört med under föregående budgetår. Totala antalet telefonapparater anslutna tillteleverkets nät utgjorde 4,6miljoner, vUket motsvarade 567 apparater per 1 000 invånare. Endast USAhar en högre telefontälhet. Fram tUl förutser en fortsattökning av antalet telefonapparater, så att telefontäthelen vid slutet av1970-talet beräknas vara ca 700 apparater per 1 000 invånare. I fig. 8 visashur antalet telefonapparater utvecklats . Uppdelning harhärvid gjorts på telefonapparater i permanenta bostäder, fritidshus samtnäringsliv och administration. Totalt utväxlades under budgetåret1970/71 5,4 miljarder inländska samtal. Den inländska telefonlrafiken är nunästan helt automatiserad. Möjligheterna tUl automatisk telefontrafik medutlandet har under budgetåret ytterligare ökat, vilket medförde att avutlands-trafiken vid utgången av /71 expedierades på automa- 1972:1 BUaga 8 19 Motsvarande siffra utgjorde året innan och beräknas i juni 1972utgöra . Telexrörelsen expanderar fortfarandekraftigt. Antalet telexanslut-ningar i nät ökade från 7 200 vidbörjan av /71 tUl 8 000 vid dess slut, en ökning . intäkter inkl. ersättning förrundradioverksamhelen var för /71 2 819,3 milj. kr. ochkostnaderna inkl. avskrivningar 2 669,3 milj. kr. Det redovisade överskottetblev således 150 milj. kr. har beslutat att successivtinföra ett hela landet täckande nytt mobUtelefonsyslem (MTD). Systemet kommeratt medge trafik säväl mellan mobUa enheterinbördes som trafik mellan mobil enhet och telenätet. Avsikten är att man även skall kunna erbjuda viss samtrafikmed motsvarande mobUtelefonsyslem i våra nordiska grannländer.Utbyggnaden av systemet kommer att ske i etapper. I första etappenintroducerades tjänsten i . Som etl medel att öka kapaciteten itelenäten har i utvecklats etl nytt transmissionssystem med s. k.pulskodmodulering (PCM). Med hjälp av denna teknik kan överföringskapacitetenpå redan befintliga kablar flerfaldigas. har inlettett fältprov i med denna typ av system. bar televerkettUlhandahållit dataöverföringsutrast-ning (modemer) på abonnemangsbasis. F. n.ökar antalet inkopplade modemer mycket snabbt. Den årliga ökningen utgöromkring . var ca 1 300 modemer installerade. Televerketutreder f. n. frågan om ett separat allmänt datanät. På det internationella området tilldrarsig telekommunikationer via sateUil särskiltintresse. De förhandlingar rörande definitiva arrangemang för delvärldsomfattande telesatellitsamarbetet inom INTELSAT-kon-sortiets ram, sominleddes avslutades i . Förhandlingsresultatet för vilket redogjorts iprop. 1971: 149 innebär bl. a. all det internationella konsortium, somsvarat för de provisoriska arrangemangenersätts av en mellanstatiig organisation. En sedan millen av pågåendeutredning om ett europeiskt telesatellitprogram fortsätter i samarbetemellan Europeiska post- ochtelesammanslutningen (CEPT), () och Europeiska radiounionen(EBU). Siktet är in-stäUt på ett europeiskt telekommunikationssystem viasatellit i drift vid slutet av 1970-lalet. Den gemensamma nordiskajordstationen i , som är avsedd att användas för överföring avtelefon-, telegraf-, telex-och datameddelanden samt televisionsprogram viasatellit, togs i drift . Det av och L M Ericssongemensamt ägda utvecklingsbolaget började sin verksamhet sommaren1970 och hade drygt 100 anställda. I fråga om investeringar iteleanläggningar föreslås för /73 en investeringsram av 711milj. Anslagen för nästabudgetår inom verksamhetsområde beräknas tiU sammanlagt 4 377,7 milj. kr.Härav hänför sig 3 031,7 milj. kr. tUldriftbudgeten och 1 346 milj. kr. I följandesammanställning har en grov specifikation gjortsav anslagen och förändringama på olika anslagsgrupper. 1972/73 milj. kr. mentet m. m. -)- 12,3 Institut m. ra. -1-146,2 -21,4 V. Fonden för låneunderstöd För att kompletterabUden av verksamhetsområde bör nämnas, att kostnaderna för statensaffärsdrivande verk inte tas upp på riksstaten utan i särskilda driftstater,som Kungl. De sammanlagda kostnadema exkl. avsättning tillvärdeminskningskonton för postverket, , ochluftfartsverket har för innevarande budgetår beräknats tiU ca 7 miljarder kr.Kostnaderna täcks av verkens intäkter. Antalet statiigt anställda, uttryckt ihelårsarbetande, inom departementets verksandietsområde utgör i genomsnitt ca144 000 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca 128 000 till de fyranämnda affärsverken. Utdrag av protokollet överkommunikationsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet påStockholms slott . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , . Chefen förkommunikationsdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgiftema för /73 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde och anför. A. M. 1970/71 Utgift 5151 000 1971/72 Anslag 5634 000 1972/73Förslag 5 968 000 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar m. m. Expenser 4-300 000 4- 10 000 1972:1 BUaga 8 22 har enkansliorganisation för regeringsrätten inrättats.Eftersom departementels befattning med regeringsrättsmålen upphörtminskar medelsbehovet under förevarande anslag med . Medelsbehovet under anslaget ökar med . till följd av pris- ochlöneomräkning m. m. Jag beräknar vidare medel för viss förstärkninginom trafiksäkerhetsenheten samt för en ny biträdesljänst. Under åberopande av det anförda samt medhänvisning till sammanställningen hemstäUer jag, att Kungl. att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71Utgift 3 842 000 Reservation 112 000 1971/72 Anslag 13 320 000 1972/73 Förslag 2 730 000 » Varav 1200 000kr. på tiUäggsstat (prop. 4, TU 1971:25, rskr 1971:304). Efterfrånräkning av det på tilläggsstat anvisade engångsbeloppet för /72 behöver anslaget med hänsyn lill den beräknade omfattningen av kommittéverksamheten ökas med . Jaghemställer, all Kungl. atttill Kommittéer m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av2 , därav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen. A 3, Extra utgifter 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Under budgetåret1972/73 infaller meteorologiska och hydrologiska instituts hundraårsjubileum. I anledning häravplanerar institutet att bl. a. utge en minnesskrift samt anordna ettsymposium. saknar medel att bestrida kostnader av ifrågavarandeslag bör under anslaget Extra utgifter anvisas . Vidarebör anslaget med hänsyn lill kostnadsstegringar räknas upp med . Jaghemställer, all Kungl.