prop · FV03107 · 1972-12-31 00:00:00 — a. följande frågor som uppförts påkommitténs dagordning i avsikt alt söka slutföra studiet av flertalet av dessaunder . (i)Behovet av och förutsättningarna för att tillskapa ytterligare ell tilläggsprotokolllill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, avseende nationellaminoriteters ställning. (ii)Fråga om skydd för privatlivets helgd med hänsyn till press och andra massmediasamt den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. (iii)Fråga om utvidgande av rätten till information, genom elt till-läggsprotokolltill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter eller på annal sätt. (iv)Fråga om rält för organ till skydd för de mänskliga rättighetemaatt tillgripa interimistiska förordnanden. (v)Fråga om utvidgat skydd för utländska korrespondenters rättsliga slällninggenom elt tilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om mänskligarättigheter eller på annal sätt. a)Resolutioner som antagits av ministerkommittén m. m. (i)Europeiskt ungdomscentrum Statuterför elt europeiskt ungdomscentrum med säte i antogs den 20 januari1971. Därmed har den formella grunden lagts för centrets verksamhet som underflera år bedrivits på försök, men som inleds i fastareformer i en för ändamålet särskUt uppförd byggnad. Enligt statutema har centrettiU huvudsakligt ändamål alt ge vidareutbUdning åt ungdomsledare i språk och isamhällsfrågor av gemensamt europeiskt intresse samt att fungera som mötesplatsför internationella ungdomsorganisationer. Centret leds av en styrelse (GoverningBoard) sammansatt av åtta representanter för medlemsstaternas regeringar och Ukamånga representanter för de internationella ungdomsorganisationerna. Vidarefinns en rådgivande kommitté bestående enbart av företrädare för nämndaorganisationer. generalsekreterare utser centrets administrativapersonal. Verksamheten finansieras ur rådets allmänna budget. (ii)Införande av naturvårdsprinciper i undervisningen Resolution(71)14, som antogs , grundar sig på uttalanden bl. a. vid 1970års naturvårdskonferens. 1 resolutionen rekommenderas medlemsstaternasregeringar att i läroplaner på alla utbildningsnivåer och i alla lämpligaämnen ge utrymme åt frågor som rör naturvård och ekologi. Vidare uppmanasregeringarna att vid upp- rättandeeller översyn av läroplaner beakta de exempel på lämpligt innehåll förnaturvårdsundervisning på olika nivåer, från förskola lill gymnasieskola, somanges i bilaga lill resolutionen. (iii)Arbetstagares ledighet för studier Iresolution (71)15, som antogs , uppmanas regeringarna att ipositiv anda överväga möjligheterna att medge arbetstagare särskild ledighetför studier samt att finna lämpliga former för genomförande av en sådan reform,exempelvis genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Resolutionenbygger på en översikt som gjorts inom kulturstyrelsens kommitté för VuxenutbUdningoch kulturell utveckling rörande förekommande arrangemang i medlemsländerna påifrågavarande område. förordar fortsalt studium av dessafrågor i samarbele mellan sociala kommiltén och kulturstyrelsen (jfr 4. b (v)nedan). (iv)Konsumentkunskap i skolundervisningen Iresolution (71)29, som antogs , konstateras att dagenskonsument genom bristfälliga kunskaper har svårt alt möta den påverkan hanutsätts för genom reklam och andra köpstimule-rande ålgärder från producentersoch distributörers sida och att konsumentskyddet för att få effekt måste sältasin redan under skolåren. Resolutionen förordar bl. a. följande i fråga omkonsumentundervisning i skolan: konsumenlutbildning bör inledas under de allraförsta skolåren, fortgå under hela det obUgatoriska stadiet och om möjligt ävendärefter. Den bör ges i lika mått åt alla elever, pojkar som flickor.Konsumentfrågor bör få ökat utrymme i lärarutbildning och lärarfortbildning.Särskilda läromedel bör utarbetas för ändamålet och nära samarbele börförekomma mellan bl. a. lärare, ulbildningsmyndigheter ochkonsumentorganisationer. Regeringarna uppmanas att informeraministerkommittén om vilka åtgärder som vidtagits i anledning av resolutionen. b)Svar på rekommendationer från rådgivande församlingen (i)1 sitt svar på rådgivande församlingens rekommendation 644 om trafiksäkerhetoch trafiksäkerhetsundervisning, avgivet , förklarar sigministerkommittén till fullo dela församlingens oro över det starkt ökandeantalet trafikoffer, särskilt bland barn och ungdom. Vad gäller ålgärder ianledning av den andra expertkonferensen rörande trafiksäkerhetsundervisning iskolorna, anordnad i samarbele med den europeiska transporlminislerkonferenseni , upplyser ministerkommittén att kulturstyrelsens kommitté för aUmännaskolfrågor kommer atl uppmanas studera konferensens slutsatser i syfte att förkultur-styrelsen framlägga förslag rörande åtgärder för en vidareutveckling avtrafiksäkerhetsundervisningen. Vidare meddelar ministerkommittén, att den förregeringarna påpekat den vikt rådgivande församlingen fäster vid en snar ratificeringav de kompletterande avtalen tUl Wienkonventioner om vägmärken ochsignaler samt om vägtrafikregler, öppnade för undertecknande inom . Slutligen upplyses atl ministerkommittén beslutat överlämnarekommendation 644 till den europeiska transporlminislerkonferensen försynpunkter på frågan om samordning av regeringssamarbetet rörande olikaaspekter på trafiksäkerhet i samt till FN:s europakommission. (ii)avgav ministerkommittén, i avvaktan på kullurstyrelsensbehandling av frågan, ett interimistiskt svar på rådgivande församlingensrekommendation 567 av europeiskt kulturellt samarbete. Slutligtsvar har avgivits på grundval av kullurstyrelsens yttrande. 1sitt slutliga svar konstaterar ministerkommittén bl. a. att den europeiska ulbildningsminislerkonferensenvid sUl sjunde möte i stadfäst sin permanenta karaktäroch oberoende ställning samt därvid betonat vikten av samarbete mellan deinternationella organisationer som redan verkar på utbUdningsområdet i Europa.Man har vidare förulskickat betydande uppgifler för kulturslyrelsen när del gaUeratl få fram nya och mer intensiva former för utbildningssamarbete mellanEuropas länder. anser därför, att del på nuvarande stadiumvore för tidigt all såsom församlingen föreslagil upprätta elt europeisktutbildningskontor som en separat institution. Kommittén har i stället anmodat kulturslyrelsenatt utreda sina möjligheler att efter hand åta sig de uppgifler somförsamlingen ansett bör falla på etl europeiskt ulbildningskontor. 1 anledninghärav har kulturslyrelsen tUlsatt en arbetsgrupp med uppgift bl. a. att utreda fömtsättningarnaför elt mera intensivt samarbete mellan medlemsländerna inom kulturstyrelsensram, främsl genom satsning på utvalda specialprojekt, finansierade genom extra insalserav intresserade medlemsländer. I gmppens uppgifter ingår även alt söka finna formerför en närmare anknytning mellan kulturstyrelsen och den europeiska ulbildningsminisierkonferensensämbetsmarmakommitté. c)Kulturstyrelsen (CCC) Kulturslyrelsensammanträder regelmässigt i . harsammanträden ägt rum 26 februari4 mars och . De permanentaunderkommittéerna för allmänna skolfrågor (EGT) och för VuxenutbUdning ochkulturell utveckling (EES-DC) har vardera haft ett höstsammanlräde i för högre utbUdning och forskning (ESR) förutom höstsam-manträdeli även haft ett sedvanligt vårsammanträde på en universitetsort,i . Inomkulturslyrelsen har följande frågor av vikt behandlats . (i)Arbetet med en successiv omläggning av programinnehåll och arbetsformer enliglde riktlinjer som kulturstyrelsen antagit har fortskridit. Beslut harsålunda fattats om att fr. o. m. 1972 försöksvis tillämpa en nyplaneringsordning, innefattande såväl kriterier för val av projekt och metoderför deras genomförande som principer för de permanenta underkommittéemas ochkulturstyrelsens roller i beslutsprocessen. (ii)Med hänsyn tUl de tekniska hjälpmedlens ökade betydelse på alla utbildningsnivåerhar kulturslyrelsen beslutat tUlsätta en särskild s. k. styrningsgmpp förutbildningsteknologi. Dess uppgift blir att samordna kiUturstyrelsens olika ddaktivitelerpå ifrågavarande område. (iii)På förslag av kommittén för VuxenutbUdning och kulturell utveckling harkulturstyrelsen uppdragit åt sekretariatet att låta utföra en serieexpertmonografier över ämnet kulturdistribution via nya tekniska media ("aprés-télévision"). (iv)har kulturstyrdsen haft ingående diskussioner kring rådgivandeförsamlingens rekommendation 567 av europeiskt kulturelltsamarbete. Diskussionerna har utmynnat dels i ett yttrande tillministerkommittén, dels i beslut om konkreta ålgärder i anledning avrekommendationen. Kullurstyrelsens syn på frågan om ett europeisktutbildningskontor har återgivits i ministerkommitténs ovan redovisade svar tillförsamlingen rörande rekommendation 567, vilket även innehåller en redogörelseför nämnda konkreta åtgärder. (v)Kulturstyrelsen har beslutat alt komplettera tidigare genomförda teoretiskastudier kring temat livslång utbUdning ("permanent education'') medgranskning och utvärdering av pågående försöksverksamhet i medlemsländerna, sompå elt eller annat sätt knyter an till detla begrepp. En särskild expertgrupphar tillsatts för ändamålet. (vi)Inför europeiska kulturministerkonferens i sommaren 1972har företrädare för kulturstyrelsens medlemsstater vid ett extra möie iStrasbourg med representanter för i ochEuroparådets generalsekretariat diskuterat de båda organisationemas insatser pådet kulturpolitiska fältet. Företrädare för i harvidare inför kulturstyrelsen lämnat en redogörelse för de planer på ett närmareutbUdningspolitiskt samarbete som håller på alt växa fram inom EC-kretsen, bl.a. förslag om elt europeiskt pedagogiskt centrum i vars verksamhet ävenutomstående stater skulle inbjudas att dellaga. (vii)Inom ramen för kullurstyrelsens program har ett anlal symposier iutbildningsfrågor ägt rum i medlemsländerna , bl. a. två symposierrörande förskolans pedagogik och organisation (i resp. ) och elt(i ) rörande de faktorer i gmndskola och gymnasieskola som påverkarmotivationen för vidare studier. d) Kommitténför kulturminnesvård Kommitién,som inrättades genom beslut av ministerkommittén och är sammansatt avexperter dels på kulturminnesvård dels på översiktlig samhällsplanering, höllsitt första sammanträde novemberdecember 1971. program står bl. a. förberedelse av etl europeiskt byggnadsminnesår1975. e) Sjundeeuropeiska utbildningsministerkonferensen Densjunde europeiska utbUdningsministerkonferensen ägde mm i 810 juni1971. I konferensen deltog företrädare för 20 europeiska länder samtrepresentanter för , , och EC. generalsekretariatutgör sekretariat för utbUdnings-minislerkonferensema. I övrigt har dessa ingenformell anknytning till , vars arbetsprogram emeUertid omfattar enrad samarbetsuppgifter som har sitt ursprung i rekommendationer frånkonferenserna. Pådagordningen för konferensen stod främst överläggningar rörande planering föreftergymnasial utbUdning. Därjämte utbyttes synpunkter kring frågan om en ökadgeografisk rörlighet för personer sysselsatta inom den högre utbildningen. Slutiigendiskuterade man utbUdningsmi-nislerkonferensernas funktion, arbetsmetoder ochrelationer till de internationella organisationema samt drog upp riktiinjer tiUledning för en prioritering av angelägna frågor i det internationeUa samarbetetpå utbUdningsområdet. Vid konferensen antogs ett antal resolutioner, riktade delstill regeringarna, dels tiU berörda internationella organisationer, I fråga om planering för eftergymnasial utbildninguttrycktes enighet om vissa övergripande mål för utbUd-ningspolitiken, såsomindividens utveckUng, ekonomisk tillväxt, ökad social välfärd, demokratiseringoch internationalisering. Vidare framhölls de olika utbildningsnivåernasinbördes beroende och vikten av en sammanhåUen planering dem emellan. SärskUtpåpekades sambandet mellan gymnasial och eftergymnasial utbUdning. Ett merdifferentierat utbildningsutbud och en rad kvalitativa reformer förordades medhänvisning lill individens önskemål och arbetsmarknadens behov. Samverkanmellan olika berörda gmpper i beslutsprocessen välkomnades. Regeringarnauppmanades till fortsatt samarbele och informationsutbyte inom ramen förberörda internationella organisationer, vUka inbjöds att studera olika vägaratt höja effektiviteten hos den eftergymnasiala utbUdningen. a. att på sitt program ta upp frågor med anknytning till den högreutbildningens innehåU och användningen av olika media. För atlunderlätta studenters och forskares rörlighet över gränserna uttalade sigkonferensen för ett nät av nationella centra med uppgift att tillhandahållainformation bl. a. om studie- och anställningsförhållanden ulomlands.Verksamheten kunde lämpUgen samordnas av existerande internationellaorganisationer. anmodades studera vissa konkreta frågor i syfte attundanröja de formella hinder som alltjämt föreligger för en ökad akademiskrörlighet i . ÄtOECD uppdrogs att i samråd med övriga berörda internationella organisationerulföra en analys av den europeiska utbildningssituationen. Denna analys skulleligga till gmnd för en mer ingående diskussion vid påföljandeministerkonferens av prioriteringarna i det europeiska samarbeiet påutbildningsområdet. Manaccepterade den schweiziska regeringens inbjudan alt hålla den åttondeutbildningsministerkonferensen i . Vidare beslöts, atl ensärskild överläggning om utbildning för invandrare skulle anordnas i ulbUdningsministerkonferensensregi under något av . a)Resolution som antagits av ministerkommittén Tillämpningav den europeiska sociala stadgan Enav utarbetad europeisk social stadga undertecknades den 18 oktober1961 av 13 av rådets medlemsstater, bland dem . ratifikationsinsttumentdeponerades och stadgan trädde i kraft den 26 februari1965, sedan fem medlemsstater ratificerat den. Stadgans ändamål är att höjalevnadsstandarden och förbättra de sociala förhållandena i Europarådetsmedlemsstater. Enligtstadgan åUgger det fördragsslutande land att till Europarådetsgeneralsekreterare insända rapport om tillämpningen av de bestämmelser istadgan som landet godtagit. Ländernas rapporter granskas av en oavhängigexpertkommitté, som består av högst sju ledamöter med erkänd kompetens i intemationellasociala frågor. De ulses av ministerkommittén efter förslag av de fördragsslutåndeländerna. Defördragsslutande ländemas rapporter och expertkommitténs utlåtande granskas aven underkommitté till sociala kom- mitte.Underkommittén skall bestå av en representant för var och en av defördragsslutande staterna. Internationella arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerskall inbjudas alt sända observatörer med rådgivande uppgifter till kommitténssammanträden. avger utlåtande till ministerkommittén och fogardärvid expertkommitténs rapport. Expertkommitténsutlåtande överlämnas av generalsekreteraren tUl den rådgivande församlingen.Församlingen skall sedan avge yttrande över utlåtandet tUl ministerkommittén.På grundval av underkommitléns rapport och efter hörande av den rådgivandeförsamlingen kan ministerkommittén slutligen med 2/3 majoritet beslula omerforderliga rekommendationer till de fördragsslutande partema. Denförsta granskningsproceduren enligt dessa regler genomfördes under åren 1970och 1971 och ledde till att expertkommittén i inte mindre än 57 faU föreslogatt rekommendationer skulle riklas till ratificerande medlemsstater rörandebristande uppfyllelse av förpliktelserna enligt stadgan. reagerade starkt mot detta förslag samt mot vissa enligt dessåsikt alltför kategoriskt formulerade slutsatser från expertkommitténs sida. UnderkommUlénifrågasatte om experlkommittén över huvud laget hade rält att föreslå rekommendationersamt betonade att expertkommittén på detta tidiga stadium avgranskningsproceduren borde ha begränsat sig till att begära kompletterandeupplysningar i nästa rapportomgång. Även på andra punkter rådde delademeningar mellan underkommittén och expertkommittén rörande tolkningen avexpertkommitténs mandat. Underkommitlén framhöll även det olyckliga i attexpertkommitténs utlåtande skulle överlämnas till rådgivande församlingen utanatt denna samlidigl hade tillgång till underkommitténs rapport, i vilkenexpertkommitténs kritik bemöts. utmynnade i enhemställan att ministerkommittén inte skulle rikta några rekommendationer lillnågon av de fördragsslutande regeringarna. Iifrågavarande resolution (71)30 beslöt ministerkommittén den 12 november 1971under hänvisning tUl vad som förekommit i ärendet atl på detta stadium interikta några rekommendationer till de fördragsslutande partema samt attdärjämte tUl dem översända såväl under-kommitténs rapport som expertkommitténsutlåtande för att tjäna till ledning i syfte att uppnå en fuUständig tUlämpningav stadgans principer. SlutUgen beslöt ministerkommittén att expertkommitténsutlåtande i fortsättningen skall tiUställas rådgivande församlingen samtidigtmed underkommitténs rapport, tmder förutsättning att denna färdigställs inomrimlig tid efter det att expertkommitténs utlåtande föreligger. Under1971 har sociala kommittén hållit två sammanträden, ett och ett ioktober. (i)Kommittén har utarbetat tre förslag till resolutioner nämligen, om skydd förunga arbetstagare i arbetslivet, om harmonisering av åtgärder till skydd förarbetstagarnas hälsa på arbetsplatserna samt om säkerhetsåtgärder motnaturkatastrofer och andra katastrofer samt planering av räddningstjänst. Detfortsatta arbetet i sistnämnda fråga skaU inriktas på intemationell hjälp vidkatastrofer i gränsområden. (ii)Ett förslag tUl resolution rörande regler för utbyte av unga arbets- tagarekommer alt behandlas vid ett senare tUlfälle, sedan vissa frågor om dessaarbetstagares sociala trygghet närmare utretts. Därjämte skall kostnaderna förutbytesprogrammet ävensom möjligheler lill språkundervisning undersökas. Kommitiénförordade även att ett moddlavlal för anställning skulle utarbetas. (Ui)I anslutning till ovan nämnda resolution om harmonisering av åtgärder tillskydd för arbetstagarnas hälsa på arbetsplatserna föreslog kommittén altEuroparådets framtida arbetsprogram skulle innefatta en undersökning av säkerhetsingenjörernasroll inom företagshälsovården. (iv)I anslutnuig tUl vissa inledande diskussioner om kvinnans sociala ställning iEuropa, beslöt kommittén förorda alt i arbetsprogram skulleinföras en punkt benämnd sysselsättning av kvinnor. För ärendets behandlingskulle tillsältas ett utskott med representanter för samtliga i socialakommittén företrädda regeringar. Arbetet borde om möjligt inledas . (v)I ett yttrande över ministerkommitténs resolution (71)15 rörande ledighet förstudier förordade sociala kommitién att vidare utredning av denna fråga skulleanstå i avvaktan på resultatet av en undersökning som bedriver på detlaområde. (vi)Till ämne koordinerade stipendieprogram valde kommittén socialaaspekter på bostads- och stadsplanering. c) Expertkommitténför social trygghet för social trygghet har under en lång följd av år pågått arbetepå en europeisk konvention om social trygghet, innehållande samordningsreglersom omfattar alla grenar av socialförsäkringssystemet. Arbetet har under 1971lett till att utkast till konvention, en till konventionen anslutandetillämpningsöverenskommelse och förklarande rapporter tUl de bäggeöverenskommelserna förelagts ministerkommittén för antagande. Det arbete sombedrivits på detta område fortsätter genom att en arbetsgrupp inom kommitténutarbetar formulär till den omfattande samling blanketter som behövs vid entillämpning av samordningsreglerna i konventionen. d) Tolfteeuropeiska familjeministerkonferensen EfiersomSverige var värdland för den tolfte europeiska familjeministerkonferensensynes det vara skäl att något beröra förhandlingarna vid densamma. Konferensen,som ägde rum i , var den första inom ramen fören med träffad överenskommelse om samarbete, enligt vilkenEuroparådet ställer sekretariat till konferensens förfogande. deltog företrädare för samtliga medlemsländer utomIsland, och . Av icke medlemsländer deltog . Familjeministerkonferensenhar hitintills haft en informell prägel och dess huvudsakliga syfte har varitatt utbyta idéer och erfarenheter av gemensamma problem på det familjepolitiskaområdet. Avsikten är att även i fortsättningen bevara denna karaktär.Konferensen antar inte några resolutioner eller rekommendationer och fattarinte heller några för regeringarna bindande beslut. Ämnetför den tolfte konferensen var "Ensamstående föräldrar med minderåriga bam".Inför mötet hade sammanställt en rap- Skr.1972: 107 26 portsom innehöll uppgifter från deltagarländerna om bl. a. antalet ensamståendeföräldrar, deras ekonomiska villkor, bostadsförhållanden och utbildning samtinformationer om samhällets stödåtgärder. Medrapporten som grundval diskuterade ministrarna vissa frågor om utvecklingen avfamiljestrukturen i dagens , skillnaden mellan faktiska förhållanden ochlagstiftning på det familjepolitiska området, problem i anknytning tillanställning och inkomst, socialförsäkringar och den sociala miljön. Pådagordningen stod också behandlingen av en rapport om meloder för finansieringav social service. Denna rapport kommer att bearbetas och följas upp inomEuroparådet. sammanfattande diskussionen framhölls att situationen för ensamståendeföräldrar och deras barn förefaller att stadigt förbättras och atl principen omUkabehandling aUlmer vinner erkännande både inom ramen för sociala åtgärder ochinom lagstiftningen. De ensamstående föräldramas dåliga ekonomiska situationansågs vara det allvarligaste problemet. Stor uppmärksamhet ägnades åtyrkesutbildning och barn-tUlsyn samt arbelsmarknadspolitiska åtgärder för altförbättra ensamstående föräldrars möjligheter att uppnå tillräckliga inkomsler.Behovet av flexibel arbetstid för föräldrar med små barn betonades och denbristfälliga sociala tryggheten för vissa av de ensamstående föräldrarnapåtalades. Förbättrad skolundervisning i samlevnadsfrågor framstod som ettönskemål. Slutligen riktade konferensen uppmärksamheten på de allvarligaproblem som kan uppslå för familjer i vissa länder med hög emigration samt påbehovet av stöd åt forskning, förbättrad statistik och information på området. a)Svar på rekommendationer från rådgivande församlingen (i)I rekommendation 562 om administration av system för omgivningshygien anmodarrådgivande församlingen ministerkommittén alt utarbeta en europeisk deklarationom administration av omgivningshygien med särskild hänsyn till behovet av attupprätta en samordnad verksamhet på det nationella och lokala planet förfrämjande av omgivningshygien. Vidare betonas behovet av att ett tillräckUgtantal inspektörer utbUdas för kontroll av alla aspekter på omgivningshygienen,Regeringama uppmanas att utarbeta erforderlig lagstiftning i nämnda hänseendesamt att tiUse att lagstiftningen om omgivningshygien harmoniseras inom Europarådetsmedlemsstater. Ministerkommitténförklarar i sitt svar att den delar församlingens farhågor för riskerna avvissa förändringar i omgivningshygienen samt instämmer i att det föreligger ettträngande behov av att genomföra program för omgivningshygien. Kommittén delaruppfattningen att en kader av inspektörer för kontroll av omgivningshygien börutbildas samt betonar att därutöver elt tillräckligt antal ingenjörer ochforskare bör utbUdas. Efter en diskussion av frågoma om en samordning på omgivningshygienensområde samt om harmonisering framhåller kommittén att länder harutvecklat sina egna metoder av rättslig och administrativ art för att kommatillrätta med problemen. Dessa metoder varierar och enligt kommitténsuppfattning borde man på detta stadium inte i första hand koncentrera sig påatt uppnå en enhetUg lagstiftning utan hellre söka uppnå en överenskommelse omprinciper, krav och 1972: 107 27 standards samt ell utbyte av informationer för atl underiättavalet av de metoder som visat sig mest effektiva i praktiken för lösningen avgemensamma problem,