prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Alla kostnader för administrationen avkursverksamheten och den tekniska facktjänsten bör belasta resp. program. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet SIFU har kompletterat sinanslagsframställning med beräkningar över hur kostnader, exkl.utmslningsanskaffning, och intäkter fördelar sig på de olika programmen. 1971/72 Beräknat 1972/73 Beräknar - 2 363 000 - 3 470 000 -3 470 000 - 3 755 000 - 7 823 000 - 6 633 000 Statens bidrag m. m.> 6 525 000» 1 Exkl. utruslningsanskaffning. ' För täckande avåterstående del av driftunderskoltet, dvs. , disponeras en ingåendereservation av . 1971:1 (bU. 15 s. 16) räknadechefen för industridepartementet med i stort sett oförändrade anslag lillstatens /72 med hänvisning till bl. a. att kommerskollegieutredningen inte hade avslutat sittarbete. Utredningen har i belänkandet (SOU 1971: 69)Näringspolitiken ny verksorganisation framlagt sina förslag. a. från alt man avstår från en utvidgning av institutetsverksamhetsfält av det slag som förutsattes i betänkande (DsFi 1968: 9). räknar därför med att institutet förframtiden kommer att behålla sin nuvarande karaktär av serviceorgan med tonviktpå utbildningsområdet och på tekniska tjänster av olika slag och med ett starktinslag av uppdragsfinansiering. Remissbehandlingenav kommerskollegieutredningens betänkande har avslutats och något ställningslagande i frågan harännu inte gjorts. Av denna anledning är jag inte beredd alt diskutera någon ändradverksamhetsinriktning eller målsättning för institutet. De mål och dearbetsuppgifter som finns angivna i instruktionen (1970: 411) för Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 22 institutet och prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 3043) bördärför gälla även fortsättningsvis.Även den hil tillsvarande fördelningen av det statliga stödet på olikaverksamheter inom institutet bör vara i stort sett oförändrad. Jag vill först framföra vissa synpunkterpå institutets verksamhet efter den partiella omorganisationen . Dessasynpunkter är delvis baserade på enförvaltningsrevisionen studie av institutet som riksrevisionsverketföretagit. Riksrevisionsverkels rapport har överlämnats och för kännedom till berörda statsdepartement. Verkethar i sin rapport berört även de anslagsfrågor som jag tidigare behandlat. finansieras f. n. lill ca 65 "/o genom egna intäkter i form avkursavgifter, konsultarvoden m. m. och tUl ca 35 o/o genom anslag överstatsbudgeten. Detta sker f. n. på så sätt att staten tillhandahåller erforderliga lokaler ochsvarar för allmänna administrationskostnader, innefattande främst löneutgifterför den personal som är att betrakta som gemensam för de olika verksamhetsgrenarnainom institutet. Som bidrag tUl täckande av institutets övriga kostnader lämnarstaten ett allmänt till beloppet begränsat anslag. Finansieringen i övrigt skersåledes genom institutels egna intäkter. 1970: 1 (bU. 15 s. 39) framhölls dessutom att verksamhetenbör bedrivas så alt självfinansieringsgradenmed vissa modifieringar ytterligare ökas. förvaltningsrevisionella studie påpekas alt utvecklingen vid institutet efteromorganisationen inneburit alt en konfliktuppstått mellan å ena sidan en önskan att tUlgodose de avsedda målgrupperna,dvs. mindre och medelstora industriföretag och hantverket, och å andra sidan kravet på högsta möjliga självfinansiering.Insatser för mindre och medelsl:ora företag i allmänhet erbjuder nämligeninte samma intäktsmöjligheter som ell kursutbud inriktat på stora företag ochoffentliga inrättningar. De stora företagen kan antas bl. a. tåla högrekursavgifter och ha större rekryteringsunderlag. Dessutom torde dessa företag vara merutbUdningsorienterade än mindre företag. Institutet har i dennasituation främst sökt tillgodose självfinansierings-kravet för undvikande avobalans i sin ekonomi. Delta har enligt riks-revisionsverket lett till altdeltagarna i institutets kurser i allt större utsträckning kommer från storaföretag och offentliga arbetsgivare eller organ. Förutom den nu beskrivna målkonflikten ärden ekonomiska situationen vid institutet f. n. också ansträngd beroende påbl. a. en över-skattning av intäktsutvecklingeni relation till kostnadsutvecklingen. bör dock påpekas attinstitutets verksamhet på kurssidan är konjunkturkänslig. I bokslutet för /71redovisade institutet kassamässig balans, men detta kunde ske endast genom enminskning av fordrings- 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 23 överskottet,vilket i motsvarande mån får anses ha försämrat utgångsläget för innevarande budgetår. Vidare är en anslagsmerbelastning, som hänförsig till /70, fortfarande oreglerad. 1971: 1 (bU. 15 s. 18) anmäldechefen för industridepartementet attreservationsanslaget Statens instUut för hantverk och industri: Bidragtill kursverksamheten m. tn. (fr. o. m. den 1 juU 1970 förföretagsutveckling: Bidrag till främjande av företagsutveckling m. /70 merbelastats med . Anslag av denna typ ärmaximerade av . I budgetredovisningenför /70 var det därför nödvändigt att redovisa ifrågavarandebelopp som förskott för kommande budgetår. Med hänsyn till all ärendet varitföremål för utredning hos riksrevisionsverkel och justitiekanslem har denslutliga regleringen måst anstå lUl . Detta innebär att huvuddelen avbeloppet numera är redovisat som förskott för /72. Institutet anmälde frågan ommerbelastningen till industridepartementet först efter utgången av budgetåret1969/70 och förklarade alt denna var orsakad av bl. a. en felberäkning avlönekostnadspålägget för /70. Med anledning härav hemställdeinstitutet att Kungl. Maj:t måtte förordna alt institutet i bokslutet /70 skulle belastas med endast det belopp för lönekoslnadspåläggsom beräknats i prop. 1969: 1 (bU. 15 s.14), dvs. I ett särskilt yttrande över institutetshemställan framhöll riksrevisionsverkel att institutet redan på ett tidigtstadium under /70 borde haanmält frågan om felberäkningen av lönekostnadspålägget, eftersom dennafelberäkning redan då var känd för instilutel. Mot denna bakgrund tillstyrkte riksrevisionsverkel inte institutets hemställan.I en särskild revisionsrapport med anledning av anslagsmerbe-laslningenframhöll , att den omständigheten att institutet intebegärde medel för all täcka de ytterligare kostnaderna för lönekostnadspålägg måste tolkas så all instituteträknade med all dessa kostnader skulle kunna inrymmas under del anvisadeanslaget. Institutet log på sig etlsärskilt ansvar härför, eftersom Kungl. Maj:t på grund av anslagels karaktär avreservationsanslag inte skulle kunna medge något överskridande avdetsamma. I justiliekanslerns yttrande över fråganom merbelastningen framhölls bl. a. att institutet allvarligt felbedömtmöjligheterna till att uppnå kassamässig balans till utgången av budgetåret1969/70. Även om viss kritik således riktades mot institutets handlande, ansågjustitiekanslem inte något ingripande vara påkallat. Jag finner att institutet /70 lill Kungl. Maj:t borde ha anmält frågan om felberäkningenav lönekostnads-pålägget. Instilutel borde redan under budgetåret ha insett attbetydande risker förelåg för att det skulle bli svårt att täcka hela utgiften 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 24 förlönekostnadspålägg och därmed också att uppnå kassamässig balans tillbokslutet. Om institutet hade gjort en riktig bedömning av storleken avlönekostnadspålägget under anslaget för /70 vid oförändradambitionsnivå, skiUle institutet ha begärt ett lönekostnadspålägg av ca 1,4milj. i stäUel för . Att den verkliga kostnaden förlönekostnadspålägg uppgick till närmare 1,8 milj. kr. kan förklaras med expansionen av institutetsverksamhet under /70. Lämpligheten av denna expansion börses mot bakgmnd av att det senare visade sig att instilutel inte inom den givnaekonomiska ramen kunde klara finansieringen. Jag anser det dock vara skäligt attinstitutet får kompensation för den felberäkning av lönekostnadspålägget somhänför sig till för lågt beräknat belopp för oförändrad personal i förhållandetill /69. Jag förordar därför att . anvisas /73 för att täcka viss delav merbelastningen som avser /70. Återstående del avmerbelastningen får institutet / 73 reglera mot egna intäkter ellergenom att övergångsvis utnyttja den rörligakrediten. Det vore dock ändamålsenligt, om viss del av merbelastningenkan regleras redan vid bokslutet för innevarande budgetår. Jag övergår nu till att behandla denfortsatta verksamheten vid institutet och medelsbehovet under budgetåret1972/73. Som framgår av den översikt somtidigare redovisats räknar verksamhet /73 med ett behov av tillskott av statsmedel av 11,9 mUj. Iförhållande till innevarande budgetår innebär detta en ökning med 5,4 milj. kr.Denna ökning kan förklaras med att institutet i sin anslagsframställning utöverkostnadsökningar under /73 räknar med ett inläktsbortfall på 2milj. Intäktsbortfallet är i och för sig inte ettuttryck för en begränsning av kursverksamheten ulan snarare för en uppfattninghos institutet om att kravet på kostnadsläckning bör ändras. Med hänsyn tillvad jag tidigare anfört är jag dock irte beredd att förorda ändrade riktlinjerför institutets finansiering. De riktlinjer som fastställdes av isamband med omorganisationen 1970 bör sålunda i princip gälla. För att förbättra institutets möjligheterall i större utsträckning än f. n. nå de mindre och medelstora företagen anserjag att vissa åtgärder bör sättas in. Dessa bör i första hand inriktas på attbredda institutets kontaktytor till näringslivet. Den av institutet föreslagnaregionala ut-bildningskonsulentorganisationen i samarbete medföretagareföreningarna förefaller vara en lämplig åtgärd i detta syfte. Jaganser att en vidareutveckling av institutets utbildningsverksamhet i hög gradbör bygga på regionala insatser. Institutets utbildning bör mer än hillillsvara baserad på analyserande och uppsökande verksamhet ute hos företagen.Ulbildningskonsulenlerna bör därvid genom en nära kontakt med Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 25 utbildningsbehoven på det lokala planet kunna skapabättre underlag för planering och inriktning av institutels eget kursutbud. Denkanske viktigaste uppgiften för konsulenterna blir emellertid att genom bl. a.uppsökande verksamhet hosmindre och medelstora företag informera om behovet och vikten av attföretagarna och deras anställda kontinuerligt ochsystematiskt fortbildar sig. Härvid bör information lämnas om lämpligtutbildningsutbud från institutet och andra organ. Medel bör därföranvisas för att möjliggöra uppbyggnaden av en konsulentorganisation. Med hänsyn till attverksamheten hillills är oprövad, bör organisationen /73 avse femkonsulenter. Vidare bör uppbyggnaden av organisationen i möjligaste mån skeinom ramen för nuvarande personalresurser vid institutet. När det gäller institutels regionalaverksamhet i övrigt anser jag det viktigtalt eventuella utvidgningar sker i nära samarbete med företagareföreningarna.I detta sammanhang vill jag också understryka betydelsen av institutetsmedverkan i den verksamhet som bedrivs vid industriellt utvecklingscentrum(lUC) i . I sin tidigare nämndaförvaltningsrevisionella studie över verksamheten vid institutet framhållerriksrevisionsverkel bl. a. alt den ekonomiska situation, som institutet f. n.befinner sig i, talar för all interna åtgärder bör vidtas inriktade på attstabilisera ekonomin. Jag delar denna uppfattning. Det är därför av vikt att institutet intetar upp nya verksamhetsgrenar eller projekt eller allmänt expanderarverksamheten utan alt först dels noga ha prövat om dessa nya aktiviteter står iöverensstämmelse med institutets mål och uppgifter, dels ingående ha analyseratmöjligheterna lill kostnadsläckning. Institutet bör aUtså i första handkoncentrera sina åtgärder och insatser på all söka åstadkomma en förbättradmålanpassning av den redan existerande verksamheten under iakttagande av allekonomisk balans upprätthålls. De avinstitutet begärda medlen för nya utbildningsprogram inom tvättområdel,transporttekniken och datorområdet bör i överensstämmelse härmed inte anvisasför nästa budgetår. Institutet bör vidare noggrant bevaka altverksamheten hålls inom givna ramar. För undvikande av obalans i verksamhetenbör en fortlöpande analys av den interna planeringen och budgeleringen ske ochlämpliga härpå baserade åtgärder vidtas. har i sin studieföreslagit en rad konkreta åtgärder för alt denna anpassning skall underlättas. Dessa berör bl. a. institutets"policy" i fråga om kursdelta-garavgifler, inriktning ochmarknadsföring av kursutbudet samt den långsiktigaplaneringen. Åtgärder av den föreslagna typen bör kunna utgöra ellvärdefullt stöd för institutet i dess fortsatta arbete. I övrigt vill jag i detta sammanhangbegränsa mig till att la ställning lUl den insats som bör göras med statsmedel.Statens bidrag tUl insti- 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 26 lutets verksamhet bör avse institutets allmännatjänster samt täckning av underskoll på dels sådan angelägen kursverksamhet sominte kan drivas med krav på full kostnadstäckning, dels den del av den tekniskafack-tjänsten som är motiverad av institutets övriga uppgifter och som inte kantäckas genom avgifter. Förutsättningen förundersk:ottstäckning bör vara att verksamheterna är inriktade på institutelsmålgrupper dvs. den mindre och medelstora företagsamheten och hantverket.Ytterligare en förutsättning bör vara att verksamheterna avser främstfortbildning inom företagsledning samt personal hos företagareföreningama ochyrkesgrupper inom andra begränsade och specialiserade områden, där brist påutbildningsmöjligheter föreligger. Detta gäller bl. a. nya tekniska yrken inomområden med snabb utveckling. I den mån institutet bedriver verksamhet medannan inriktning bör full kostnadstäckning vara ett krav. Jag beräknar det statligabidraget till institutets uppdragsverksamhet till sammanlagt 8 milj. kr.,vilket innebär en ökning med närmare 1,5 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. Härtill kommer en engångsanvisning av . föratt täcka viss del av anslagsmerbelast-ningen under /70. För programmet Allmännatjänster beräknar jag . medel förstipendier för fortbildning och . medel för uppbyggnad av en regionalutbildningskonsulenlorganisation i samarbete med företagareföreningama. avse viss utredningsverksamhet. Under programmet Kursverksamhethar jag räknat med . för särskilda insatser i . I fråga omden närmare dispositionen av de båda sistnämnda beloppen avser jag attåterkomma till Kungl. Maj:t, när beslut föreligger. För uppdragsverksamhetenbör tas upp etl formellt belopp av . Jag hemställer, alt Kungl. alt till Statens institutför företagsutveckling: Uppdragsverksamhet för /73 anvisa etlförslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 8 450 000 Institutet beräknar /73 underskottet på uppdragsverksamheten tUl 11,9 milj. kr.,inbegripet institutets förslag om ökad andel statlig finansiering avverksamheten nästa budgetår. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 27 Med hänvisning till vadjag tidigare anfört under anslaget tUl uppdragsverksamhet beräknar jag statensbidrag lill . Av dessa medel utgör . en engångsanvisningför att läcka viss del av den merbelastning om . som hänför sig / 70, medan resterande 8 milj. kr. utgör statens bidrag tillinstitutels verksamhet under /73. Den behållning som vidutgången av finns på det nuvarande reservationsanslaget : Bidrag tUl främjande av företagsutveckling m.m. bör föras över tUl förevarande anslag. Jag hemställer, att Kungl. att lill Statens institutför företagsutveckling: Främjande av företagsutveckling för /73anvisa ett reservationsanslag av . Nytt anslag (förslag) 715 000 Från detta anslag börinvesteringar i mer kostnadskrävande utrustning bestridas. För innevarande budgetårhar institutet beräknat medelsbehovet för anskaffning av viss kostnadskrävandeutrustning tUl sammanlagt , varav . beräknas kunna bUfinansierade av institutets inkomster. Motsvarande medelsbehov för budgetåret1972/73 beräknas till . I sistnämnda belopp ingår bl. a. kostnadenför en ny telefonväxel med , en autoanalysutmstning med ,utrustning liU ett livsmedelslaboratorium med . och ett skivminnemed . För anskaffning av merkostnadskrävande utmstning beräknar jag . I förhållande tillinnevarande budgetår innebär delta en ökning med . avanslagsbeloppet för utrustningsanskaffningar. Jag har därvid räknat in kostnadernaför en ny telefonväxel med . På riksslaten /70 har tagits upp ett reservationsanslag förhantverk och industri: Utrustning och inredning. Behållningen på detta anslagden uppgick tiU . Eventuell kvarstående behållning vidutgången av innevarande budgetår bör föras över till förevarande anslag. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 28 Jaghemställer, att Kungl. att till för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgifti 717 766 Reservationi 141343 1971/72 Anslag 825 000 1972/73Förslag 960 000 ' Anslaget Befrämjande av hemslöjden. Från anslaget, som disponeras avkommerskollegium, lämnas bidrag till olika hemslöjdsändamål. I hemslöjdsutredningens betänkande (Ds Fi1967: 9) förordades alt en hemslöjdsförening i varje län får bidrag från detaUmänna för att läcka kostnaderna för en hemslöjdskonsulenl med i princip likatillskott från staten och från berört landsting. FuUföljandet av riksdagsbeslut(prop. 1968: 1 bil. 9 s. 91, SU 1968: 7, rskr 1968: 7) om en nyordning ochförstärkning av det statliga stödet tillhemslöjden på gmndval av hemslöjdsulredningens betänkande, sompåbörjades under /69, har enligt kommerskollegiumfortskridit så långt alt den nya organisationen i princip skall vara genomfördvid utgången av /72. För /73 föreslårkonmierskollegium därför att statsbidrag utgår lill en heltidsanställdkonsulent i samtliga 24 län. Kommerskollegiumföreslår vidare ökat statligt bidrag till bl. Svenska hemslöjsföreningarnas riksfijrbund ochsameslöjden. På grundval av deberäkningar som gjorts inom kollegiet föreslås att anslaget höjs med . För fullföljande av den av år1968 beslutade omorganisationen av det statliga stödet till hemslöjden böranslaget för främjande av hemslöjden ökas.Med hänsyn lill att vUlkoren för statsbidrag lill heltidsanställdkonsulent i princip kommer att vara uppfyllda i samtliga 24 län fr. o. m. /73 bör anslageträknas upp med . JaghemstäUer, att Kungl. alt till Främjande av hemslöjden /73 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 29 1971/72 Anslag 5 000 000 1972/73Förslag 5 000 000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades , har lUl uppgift att främja näringslivets utveckling iNorrland, främst i . Fonden skall i enlighet med av Kungl. Maj:tden fastställd stadga tainitiativ till och stödja sådant forsknings- och ulvecklingsarbete somsyftar till att vidareförädla norrländska råvarutillgångar eller eljest är avbetydelse för det norrländska näringslivet. Vidare skall fonden med beaktandeav den regionalpolitiska planeringen stödja etablering och utbyggnad av delsmanufaktureringsindustri gmndad på norrländska råvaror, dels sådan industriellproduktions- och serviceverksamhet i övrigt som är stödberättigad enligtnormema för det statliga lokaliseringsstödet.Fonden skaU slutiigen ta initiativ tUl och stödja utredningar ochinventeringar, som bedöms vara av betydelse för det norrländska näringslivet,samt främja samordning av regional industriell service i . Norrlandsfonden förvaltas av en av Kungl.Maj:t utsedd styrelse. Den direktaledningen av stiftelsens verksamhet utövas av en verkställande direktör.Fondens kansli ligger i . Fondens verksamhetfinansierades t. o. m. helt genom en årlig avsättning av vinstmedel med 15milj. Med hänsyn till att fonden underinnevarande femårsperiod fr. o. m. erhåUit ökade uppgifter,skall enligt statsmakternas stäUningstagande (prop. 1970: 85, SU 1970: 106, rskr 1970: 272) fonden utövernämnda tUlskott erhålla ytterligare medel, så att sammanlagt 20 milj.kr. För budgetåret1971/72 har 5 mUj. anvisats att belasta den fastiagda ramen för dettotala regionalpolitiska stödet (prop. 1970: 75, SU 1970: 103 och BaU 1970: 40,rskr 1970: 270 och 1970: 304). Under beviljadefonden anslag om ca 32 mUj. Av dessa medel gick 23,2 milj. kr. i form avlån lill industriell utbyggnad, 3,8 mUj. tUl industrielltutvecklingsarbete huvudsakligen som bidrag med villkorligåterbetalningsskyldighet , 3,5 milj. kr. tUlforskning och 1,4 milj. kr. till utredningar och inventeringar. Jämfört medår 1969 innebar detta en ökning av beviljade anslag med 7,3 mUj. Av ökningen faller 6,9 milj. kr. påverksamhetsgrenen industriell utbyggnad. Fondens f. n. största projekt är attupprätta ett industriellt utvecklingscentrum (lUC) i . lUC harstartat sin verksamhet och dess resurser byggs upp i den taktsom fömlsatls i det Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 30 Kostnaderna för lUC har för den första femårsperiodenberäknats till drygt 14 milj. kr. Fondens finansieringsansvar gäller även denprovnings- och kontrollverksamhet som skall bedrivas inom lUC med slöd frånstatens provningsanstalt. För det fortsatta uppbyggnadsarbetet avlUC och för andra insatser för att skapa en bättre industriell miljö i övreNorrland för främst mindre och medelstor företagsamhet hemställer fonden att 5milj. Ställs till fondens förfogande även för /73. Den industriellamiljön i övre behöver förslärkas. Särskilt betydelsefullt härvidlag är att stödjanderesurser för produktutveckling och kvaliletskontroll kommer till stånd.Jag fäster därför stor vikt vid all uppbyggnaden av lUC i sker iplanerad takt. På detta sätt bör påtagliga resultat av IUC:s verksamhet kunnapåräknas . I enlighet med Norrlandsfondens förslagberäknar jag nu 5 milj. kr. förfinansiering av en del av fondens verksamhet. Liksom innevarande budgetårbör den för budgetåren 1970/711972/73 faststäUda ramen för regionalpoUtisktslöd nästa budgetår belastas med 5 milj. kr. Jaghemställer, alt Kungl. att till MedelstUlskott UUNorrlandsfonden för / 73 anvisa ett reservationsanslag av . Utbildningsåtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glasindustrin 1970/71Utgift 1363 972 Reservation 1 136 028 1971/72 Anslag 2 500 000 1972/73Förslag 3 500 000 Från anslaget, somdisponeras av (), bestrids delsadministrationskostnader, dels arrangemangsbundna kostnader förutbildningsinsatser inom textil- och konfektionsinduslrierna och den manuellaglasindustrin. Utbildningsåtgärderna ingår i ettfyraårigt program för textil- och konfektionsinduslrierna under perioden1970/711973/74 och ett treårigt program för den glasindustrin underperioden /711972/73. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet Beräknad ändring 1972/73 -f 10 000 -1- 10 000 4 1 000 000 Institutet bedömer de hittUls underprogrammet genomförda aktiviteterna som framgångsrika. Under budgetåret1970/71 har ca 1 400 personer från TEKO-industrierna och ca 400 personer frånden glasindustrin deltagit i dekurs- och konferensarrangemang som ingår i utbildningsprogrammet. I enlighet med statsmakternas beslut omutbUdningsprogrammet (prop. 1970: 41, SU 1970: 62, rskr 1970: 166) räknarinstitutet med oförändrade anslagsbehov för nästa budgetår. Institutet fästeremellertid uppmärksamheten på alt den kursbundna aktiviteten bör kompletterasutöver vad som hittUls varit möjligt. Åtgärder krävs för uppföljning hos företagenav utbUdningen samt för selektiva och initierande åtgärder av uppsökande ochrådgivande karaktär. En väsentiigt större tyngd i de angivna åtgärdema utövervad som kan vara möjligt inom ramen för programmet anses motiverad. Med hänsyn till bl. a. den omslällningsberedskapför TEKO-industriernas personal som kan vara önskvärd anser institutet alt enbreddning av utbildnings- och utvecklingsprogrammet till alt i hög grad omfattakollektivavlalsanstäUd personal är motiverad, varvid en ändring av finansieringenav utbildningen för dessa personalkategorier kan behöva övervägas. Institutet finner vidare grunderföreligga för en förlängning av perioden för utvecklingsprogrammet utöver denav statsmakterna fastlagda. 1972:1 Bilaga 15 Kndustridepartementet 32 Härutöver förordar institutet enomfördelning av medlen på grund av ökningar i administrationskostnaderna.