prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i Göteborgsregionen.Övriga kommunblock saknar helt fjärrförbindelser med tåg. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet över riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är ilänet som helhet i stort sett riksgenomsnittlig. hör dock till de av landets kommunblock som har den största andelen trångbodda hushåll.Andelen lägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i ,, och , , och Gravarne hör till de av landets kommunblock som har den lägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 22framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, iUddevaha hgger på en riksgenomsnittlig nivå. Övriga kommunblock ligger underriksgenomsnittet. Det kommunala skatteutjämningsbidraget spelar i några kommunblocken viss roll. Så är fallet framför allt i , , , ochStrömstad. De primärkommunala inkomsterna i är inte jämförbara medövriga landet och har därför inte redovisats. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 23 varit mer positiv än under1950-talet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positivutveckling i länet fram . , och hör till de25 % av landets kommunblock som hade de högstaökningstalen. Enligt figur P:l ligger vad beträffarfolkmängdsutvecklingen 19661970 mycket högt placerat bland primära centramedan och har haft en mera dämpad utveckling. Övrigakommunblock ligger på en i det närmast genomsnitthg nivå inom resp. ortsklass. och hadeunder perioden 19681970 en mycket stor inflyttning till största delenbestående av utländska medborgare. Nettoinflyttningen i och Mellerudvar negativ, till största delen bestående av svenskamedborgare. Samma kommunblock har en stor andel i åldersgruppen 50wår. Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur P:3 i , , , ochTranemo från vad som är normalt i resp. ortsklass. Andelen sysselsatta inomindustri översteg i , , och . 1Herrljunga, , och sysselsattes inomjord- och skogsbruk. Alla länets kommunblock med undantag för , Lerumoch hade en förhållandevis liten andel sysselsatta inom service.Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning var enligt uppgifterna i kolumn9 tablå 23 mycket stor i . Den i kolumn 10 tablå 23 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1 967 är utpräglatpositiv i , , , och . En ökad sysselsättninginom servicesektorn spelar härvid en stor roll. förutses i prognosenfå en stor sysselsättningsminskning. Den stora andelen sysselsatta inom jord-och skogsbruk påverkar här utfallet av prognosen. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur P:4 varit positiv iTrollhättan, , , och medan , ,, och Ahngsås hör till de av landets kommunblock som harhaft den största sysselsättningsminskningen. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är stori alla länets kommunblock med undantag för , och Surte.Länet har en stor andel sysselsatta inom branscher som enligtlångtidsutredningens bedömning fram förutses få en negativ sysselsättningsutveckhng.Löneläget inom industri är lågt i länets kommunblock med undantag förTrollhättan och . , , och hör till de av landets kommunblock som har det lägsta löneläget inom industri. Det regionalpolitiska stödet harsom fram- Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Andel50-w ér, 1970. e?Pe'ä3 Boras n '-' ***SS«SSSMellerud *S*Tres(ad Nr 111 Bilaga 1. prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. går av kolumnerna 30-33 tablå 24 haft en ganska storomfattning i länet. Totalt har investeringar uppgående till ca 440 milj. kr.skett med något slag av regionalpolitiskt stöd. I och uppgården i lokaliseringsstödsföretagen beräknade sysselsättningsökningen till mellan20 och av den totala industrisysselsättningen vid periodens början. I trekommunblock har den beräknade sysselsättningsökningen uppnåtts. Andelen yrkesverksamma som återgesi kolumn 17 tablå 24 översteg både för män och kvinnor riksgenomsnittet.Den mycket höga yrkesverksamhetsgraden för kvinnor i , ,, och har samband med den stora andelen sysselsattainom textilindustri i dessa kommunblock. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 riksgenomsnittligi länet som helhet. Av figuren P:5 framgår att Trestad hade enlåg arbetslöshet jämfört med övriga primära centra medan ligger i detnärmaste på en genomsnittlig arbetslöshetsnivå. Bland regionala centra liggerUlricehamn mycket lågt. Övriga orter hgger på en i stort sett genomsnittlignivå inom sina resp. ortsklasser. Inkomstnivån - mätt som inkomst per inkomsttagare hggersom framgår av figur P:6 i på en mycket låg nivå bland primära centra.Färgelanda, , , och hör till de P:5 Arbetslöshet 1971. Tre s; a d. ssssH«''""9 tSSSvenliunoa M Be ngf stors "Melferud ingar Värgärda och ingär BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 83 av landets kommunblock som har den lägstainkomstnivån. Den stora andelen låglöneindustrier i dessa kommunblock kan sessom förklaring till denna inkomstbild. Den i flera kommunblock höga yrkesverksamhetsgradenbör uppmärksammas vid en bedömning av inkomstnivån. Utbudet av service hgger i och på en högnivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 24 har vad beträffar sjukvård ettutbud på nivå I medan utbudet av utbildning uppnår nivå III. Det kommersiellaserviceutbudet illustrerat i kolumn 21 tablå 24 når nivå II i och nivå III i ,och . Räknat i antal fjärrförbindelser per dag ärkommunikationsmöjhghe-terna med järnväg goda i och Herrljunga.Vänersborg och har mellan 10 och 15 fjärrförbindelser per dag medtåg. Samthga kommuncentra med undantag för saknar fjärrförbindelsermed tåg. Trafikflygplats saknas helt i länet. Bostadsbyggandet per 100 invånare hgger i länet underriksgenomsnittet. Endast , och når överriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme hgger för länet som helhetpå en riksgenomsnittlig nivå. och hör dock till de 25 %av landets kommunblock som har den största trångboddheten. ,, och hör till de av landets kommunblock somhar den lägsta trångboddheten. Andelen lägenheter utan centralvärme är myckethög i och . Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 24 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger underriksgenomsnittet i samtliga block. Det kommunala skatteutjämningsbidragetspelar en viss roll i framför allt komrnunblocken i . Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol Jiandlingsprogram m.m. 84 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutveckhngen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 27 varit positiv . Prognos 2 ilänsplanering 1967 antyder fortsatt positiv utveckling. och hörtill de av landets kommunblock som under både hade dehögsta ökningstalen. hör tiU denna grupp . Figur R:lvisar att folkmängdsutveckhngen i ligger på en genomsnittlig nivå blandprimära centra. och har höga värden bland regionala centra.Länets kommuncentra ligger på en i stort sett genomsnittlig nivå inomortsklassen. En omfattande inflyttning har enligtkolumn 6 tablå 27 ägt rum i , ochGullspång. Den största delen av inflyttningen består av utländska medborgare.Karlsborg, Töre-boda och har haft en stor utflyttning av svenskamedborgare. Den pågående utflyttningen har i dessa block letttill en stor andel personer i åldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur R:3 endast i Töre-boda, , och Karlsborgfrån vad som är normalt i resp. ortsklass. Som framgår av kolumn 8 tablå 27 harlänet som helhet en mycket stor andel sysselsatta inom jord- och skogsbruk. IVara och var sysselsatta inom jord- ochskogsbruk. Alla länets kommunblock har en i det närmaste riksgenomsnitthg andelsysselsatta inom industri, med undantag för som har av dentotala sysselsättningen inom industri. Andelen sysselsatta inom service liggerunder riksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för som nåren riksgenomsnittlig nivå. har en mycket stor andel sysselsatta inomoffentlig förvaltning. Även , och ligger något överriksgenomsnittet. Den i kolumn 10 tablå 27 återgivnaprognoserade sysselsättningsutveckhngen enligt länsplanering 1967 är utpräglatpositiv för , , och som hör rill de av landetskommunblock som har den mest positiva prognoserade sysselsättningsutveckhngen.Förklaringen till denna bild är framför allt den väntade sysselsättningsökningeninom service. hör till de av landets kommunblock som väntas fåden mest negativa sysselsättningsutvecklingen. Den höga andelen sysselsattainom jord- och skogsbruk spelar här en avgörande roll. Sysselsättningsutvecklingen inom industrihar enligt figur R:4 varit utpräglat positiv i och under perioden1964-1969. Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 27 framgår att utveckhngen harvarit snabbare än vad som genomsnittligt har varit normalt för de ikommunblocken representerade branscherna. Andelen sysselsatta inom småindustri,varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13tablå 27 stor i alla länets kommunblock. Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen R:) Befolkningsutveckling . R<2 Andel 50-w är, 1970. :::a 'i63fi'lp'ffiä Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. 3ch svarar småindustrin för avindustrisysselsättningen. Löneläget inom industri är mycket lågt i samtligakommunblock med undantag för . Detta förklaras enligt uppgifterna ikolumn 16 tablå 27 av lägre löner än vad som är normalt för de i blockenrepresenterade branscherna. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 28 översteg för män riksgenomsnittet.Yrkesverksamhetsgraden för gifta cvinnor understeg riksgenomsnittet i samtligakommunblock, med undan-:ag för , som hör till de av landetskommunblock som lade de högsta förvärvsintensiteterna. Detta sammanhänger bl.a. med en itor andel sysselsatta inom textilindustri. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten låg i länet och 1971 på enriksgenomsnittlig nivå. Hjo, , och hörde till de avlandets kommunblock som under 1969-1970 hade de lägsta arbetslöshetstalen. ,och hörde till de av landets kommunblock som hadeden lägsta andelen arbetslösa. Inkomstnivån mätt som uikomst per inkomsttagare - liggersom framgår av figur R:6 i på en genomsnittlig nivå bland primäracentra. Övriga kommunblock ligger under riksgenomsnittet men dock på en genomsnittlig nivå inom resp. ortsklass. Det låga löneläget inom R-5 Arbetslöshet 1971. ::ateif,'a"å Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 87 industri samt en i vissa block hög andel sysselsatta inomjord- och skogsbruk kan ses som förklaringar till denna inkomstbild. Utbudet av sjukvård och utbildning när i nivå Hl.Lidköping och , regionala centra, har vad beträffar sjukvård ett utbudpå nivå II.Det kommersiehaserviceutbudet, illustrerat i kolumn 21 tablå 28, har i samtliga regionalacentra samt nivå III. Samtliga kommuncentra hgger på de två lägstanivåerna. Räknat i antal fjärrförbindelser per dag ärkommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i och Falköping.Övriga kommunblock med undantag för saknar helt fjärrförbindelser medtåg. Bostadsbyggandet per 100 invånare hgger i länet underriksgenomsnittet. Endast , , och når upp tillriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är relativt hög i länet.Hjo, , , och hör till de av landetskommunblock som har den högsta utrymmesstandarden. , , ,och hör till de av landets kommunblock som har denlägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 28 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger underriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 29 varit positiv för att under1960-talet bli negativ. har både haft enmycket positiv utveckhng. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder fortsattpositiv folkmängdsutveckling. , , , och hörtih de av landets kommunblock som har haft den mest negativabefolkningsutvecklingen i landet. Kolumn 6 tablå 29 visar en positivnettoinflyttning i kommunblocken , , , , ochKristinehamn. Den omfattande och pågående utflyttningen frånövriga kommunblock i länet har lett till en stor andel av befolkningen iåldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enhgt figur S:3 endast i ett fåtal kommunblock från vad som är normalti resp. ortsklasser. Som framgår av kolumn 8 tablå 29 överstiger andelensysselsatta inom industri i alla kommunblock riksgenomsnittet med undantag förKarlstad, , , och . Andelen sysselsatta inom jord- ochskogsbruk uppgår i , och till . Alla länetskommunblock med undantag för och har en förhållandevislåg andel sysselsatta inom service. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltningär enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 29, mycket stor i ochKarlstad. Den i kolumn 10 tablå 29 återgivna prognoseradesysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 är negativ för allakommunblock utom och . Den stora sysselsättningen inomjord- och skogsbruk i vissa kommunblock spelar en avgörande roll förprognosens resultat. Sysselsättningsutveckhngen inomindustri har enligt figur S:4 varit utpräglat positiv i , , ,, och , och ligger i dessa blockbland de av landets kommunblock som har haft den mest positivasysselsättningsutvecklingen. På grund av den obetydligaindustrisysselsättningen vid periodens början har ökningen i absoluta tal iflera kommunblock ändå varit ganska begränsad. Av uppgifterna i kolumn 11 tablå29 framgår att utvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt harvarit normalt för de i kommunblocken representerade branscherna. Andelensysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 29 mycket stor i , ochÅrjäng. Industrisysselsättningens ringa omfattning i dessa block böruppmärksammas. Löneläget inom industri är lågt med undantag för ,och . Detta kan enhgt kolumn 16 tablå 29 till en del förklarasav en lägre lönenivå än vad som är normalt för de i kommunblocken representeradebranscherna. Det regionalpolitiska stödet under perioden 1965-1971torde i vissa Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Andel50-w år, 1970. 1 Ar, ang Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. communblock ha bidragit till den positivasysselsättningsutvecklingen nom industri. Som framgår av redovisningen ikolumnerna 3033 tablå 30 har stödet haft ganska stor omfattning i länet.Totalt har investeringar uppgående till ca 400 milj. kr. skett med något slagav regionalpolitiskt itöd. 1 fyra kommunblock uppgår den i lokaliseringsstödföretagen beräknade sysselsättningsökningen till av dentotala industrisysselsättningen vid periodens börian. För sju kommunblock beräknade sysselsättningsökningen uppnåtts eller överträffats. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 30 understiger för kvinnor riksgenomsnittet. ,, och ligger vad beträffar yrkesverksamhetsgraden förkvinnor bland de av landets kommunblock som har de lägsta värdena. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 högre änriksgenomsnittet i samtliga block med undantag för och . Av figurS:5 framgår att arbetslöshetsnivån i /i stort sett ärgenomsnittlig för primära centra. och ligger däremot mycket högtbland regionala centra och samma sak gäller för de flesta av länetskommuncentra. Inkomstnivån - mätt som inkomst per inkomsttagare hggersom framgår av kolumn 19 tablå 30 under riksgenomsnittet för alla kommunblockutom . Enligt figur S:6 är inkomstnivån för /i stortsett genomsnitthg bland primära centra. »..JSJjGrums»Stortors Forsbaga BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 91 och ligger mycket lågt inom sina resp. ortsklasser.Den höga andelen sysselsatta inom jord-och skogsbruk och den låga lönenivåninom vissa delar av industrin kan ses som förklaringar till denna inkomstbild. Utbudet av service hgger i Karlstadpå en hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 30 har kommunblocket ifråga omsjukvård och utbildning ett utbud på nivå II. , och , regionalacentra, når alla ett utbud av kommersiell service på nivå 111. I övrigaregionala central och kommuncentra når utbudet av kommersiell service endastnivå IV eller V. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i ochKristinehamn. har mellan 10 och 15 fjärrförbindelser med tåg per dag.Storfors, , , , , och saknarfjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns förutom i också iTorsby. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Endast når över riksgenomsnittet. Bostadsbyggandet räknat per 100tätortsinvånare hgger över riksgenomsnittet i och Årjäng.Bostadsstandarden mätt i utrymme är i stort sett riksgenomsnittlig, medanandelen lägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i samtliga blockutan . , , , och hör tih de avlandets kommunblock som har den största andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 30framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, liggervid eller under riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flera kommunblockspelar det kommunala skatteutjämningsbidraget en avsevärd roll. Så är falletframför allt i , , , , och . Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i län Kommentarertill bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 31 varit positiv under 1950-och 1960-talen.Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckling för länetfram . hör under 1950-och till de av landetskommunblock som har haft den mest positiva utvecklingen. ,och hade en positiv befolkningsutvecklingsom förbyttes i en negativ utveckling. Prognos 2 i länsplanering1967 förutser en fortsatt minskning av folkmängden i dessa block. Enligt kolumn 6 tablå 31 harnettoflyttningen för länet som helhet varit positiv. 1Örebro, , , , och har därvidinflyttningen av utländska medborgare haft en avsevärd betydelse. ,och hör till de av landets kommunblock som har denhögsta andelen personer i åldern 50-w år. Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur T: 3 i nästan alla regionala centra och kommuncentrafrån vad som är normalt i resp. ortsklass. Som framgår av kolumn 8 tablå 31ligger andelen sysselsatta inom industri vid eller över riksgenomsnittet isamtliga kommunblock. 1 , , , , ochLindesberg är sysselsatta inom industri. Alla länets kommunblock medundantag för har en förhållandevis liten andel sysselsatta inom service.Örebro har en serviceandel motsvarande riksgenomsnittet. Andelen sysselsattainom offentlig förvaltning är låg i samtliga kommunblock i länet. EndastÖrebro ligger vid riksgenomsnittet. Den i kolumn 10 tablå 31 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 är positivför , , och . För övriga kommunblock visar prognosenpå en negativ sysselsättningsutveckling fram tiU . Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur T:4 varit utpräglat positivi , , och . Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 31framgåratt utvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt har varitnormalt för de i kommunblocken representerade branscherna. Övriga kommunblocki länet har haft en negativ sysselsättningsutveckling. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligtkolumn 13 tablå 31 liten i samtliga kommunblock med undantag för Kumla där över40 % av industrisysselsättningen finns inom småindustri. Kumla och Askersundhar en relativt stor andel sysselsatta inom industribranscher som enhgtlångtidsutredningen förutses få en negativ sysselsättningsutveckling fram rillår 1975. Löneläget inom industri är för länet som helhet lågt vilket kanförklaras av en lägre lönenivå än vad som är normalt för de i kommunblockenrepresenterade branscherna. Det regionalpolitiska stödet sompresente- Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen jJåSrsc'"":!-' "i :? -j --iiJHalletors -L,desöer, ...,:aHflsk.sund **t »»fKumla »jjHallsberg "rf jDegerlors-Karlskoga - KarlskogaO £ «Degerfors(arlskog'a"SSSAskersund KarlskogaO ,," Prop.1972:111 Bilaga] Reg.pol.handlingsprogramm.m. ras i kolumnerna 3033 tablå 32 har haft en relativt htenomfattning i länet. Totalt har investeringar uppgående till ca 75 milj. kr.skett med någon form av regionalpolitiskt stöd. I och beräknade sysselsättningsökningen överträffats. Andelen yrkesverksamma somåterges i kolumn 17 tablå 32 understiger för gifta kvinnor riksgenomsnittet.Laxå, , och hgger vad beträffaryrkesverksamhetsgraden för gifta kvinnor bland de av landets kommunblocksom har de lägsta värdena. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 riksgenomsnittligför länet som helhet. Som framgår av figur T:5 hgger relativt högt blandprimära centra. Övriga orter har en genomsnittlig placering inom sina resp.ortsklasser. Inkomstnivån - mätt som inkomst perinkomsttagare hgger som framgår av figur T:6 på en riksgenomsnittlig nivå iÖrebro. hgger på en nivå över riksgenomsnittet medan övriga orterhgger under riksgenomsnittet. Utbudet av service är i mycket fullständig. Somframgår av kolumn 20 tablå 32 har kommunblocket vad beträffar sjukvård ettutbud på nivå I medan utbudet av utbildning når nivå II. [1'ndesberg ' I Hooh, -........ Hallrfnrs BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 95 och utbildning har nivå 111 i och Lindesberg.Endast och har ett kommersiellt serviceutbud på den lägstanivån. Räknat i antal fjärrförbindelser per dag ärkommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i , ,och . Fjärrförbindelse med tåg saknas helt i ,, och , liksom reguljära flygförbindelser i länet somhelhet. Bostadsbyggandet per 100 invånare ligger i länet underriksgenomsnittet. Endast har ett bostadsbyggande över riksgenomsnittet.Vad beträffar bostadsstandard mätt i utrymme hör , , Degerforsoch tiU de av landets kommunblock som har den högsta andelentrångbodda hushåll. Andelen lägenheter utan centralvärme ligger överriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för som hör tillde av landets kommunblock som har den lägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 32 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger vid ellerunder riksgenomsnittet i länets samtliga kommunblock med undantag för Örebro.Det kommunala skatteutjämningsbidraget spelar endast en obetydlig roll i deflesta kommunblocken. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. legional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutveckhngen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 33 änder varit mycketpositiv. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder på en fortsatt positivutveckling fram . , och tillhör de 25%av landets kommunblock som har haft den mest positiva befolkningsutvecklingenunder såväl 1950- som . och hade under1950-talet en positiv och en negativ befolkningsutveckling. 1kommunblocken Sala och minskade befolkningen . Vid enjämförelse med primära centra i hela landet har, som framgår av figur U:l, Västeråshaft en mycket positiv befolkningsutveckling . Detsammagäller bland regionala centra samt och Hallstahammr blandkommuncentra. En omfattande inflyttning harenligt kolumn 6 tablå 33 ägt rum till kommunblockenVästerås och . Den största delen av inflyttningen har utgjorts avutländska medborgare. , , och har trots sin totalt sett negativa flyttningsbild haft en stor inflyttning avutländska medborgare som en stor utflyttning av svenska medborgarehar ägt rum. Kommunblocken , , , ,, och hör, som framgår av kolumn 7 tablå 33 till de 25 %av landets kommunblock som har den lägsta andelen personer iåldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur U:3 endast i , ochFagersta från vad som är normalt i resp. ortsklass. Andelen sysselsatta inomindustri överstiger av det totala antalet sysselsatta i samtligakommunblock med undantag för Sala och . I , ochFagersta uppgår andelen industrisysselsatta till .