prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Medelsförbrukningenför statens järnvägars övriga investeringar har med hänsyn till den väntadetrafikutvecklingen räknats upp med 2 o/o . Utvecklingenav luftfartsverkets investeringar domineras av ett fåtal stora objekt. Medelhar beräknats för färdigställandet av en ny utrikesterminal på Arlandaflygplats, för färdigställandet av flygledarskolan kr., fasta priser) -0,6 m. m. på samt för arbeten på . En uppräkningav medelsförbrukningen för övriga investeringar med 7 o/o har antagitssvara mot trafikutvecklingen. Medelsbehovet för postverkets investeringar har beräknatsmed utgångspunkt i att den totala postvolymen kommer att ligga på i stort settoförändrad nivå . Särskild hänsyn har tagits till vissa störrepågående byggnadsprojekt, bl. a. färdigställandet av ett nytt bangårdsposthusi . 1 fråga om sjöfarten förutses under den framförliggandeperioden en fortsatt rationalisering av lots- och fyrväsendet. kommer en stor havsisbrytare och en mindreisbrytare, avsedd i första hand för , att levereras. Anslaget till vattenfallsverket beräknas under periodenbibehållas på en hög nivå. Efterfrågeprognosen för elektrisk kraft innebär enökning med drygt 8 o/o . Produktionen har ihuvudsak varit baserad på vattenkraftstillgångar. Den väntade starka ökningenav efterfrågan på elkraft kommer emellertid väsentligen att täckas genom utbyggnadav olje- och kärnkraftverk. /77 beräknas tvåaggregat vid sättas i drift och ytterligare ett påbörjas.Vattenfallsverkets förhandlingar med och har resulterat i en överenskommelse om bildandet av ett aktiebolag förgemensam utbyggnad av Forsmarks atomkraftstation. Det första aggregatetberäknas komma att tas i drift under /79. Endast en del avvattenfallsverkets investeringskostnader i detta sammanhang har inräknats här,eftersom huvuddelen av investeringskostnaden beräknas kunna finansieras viaupplåning. 3.5 Stöd till barnfamiljer Utgifterna under denna ändamålsgrupp avser huvudsakligeninkomstöverföringar till hushållen i form av allmänna barnbidrag och bostadstilläggför barnfamiljer. Statsbidrag till barntillsyn utgör en växande del avändamålsgruppen. Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott (utgifternafor underhållsbidrag till barn för vilka ersättning inte kan tas ut av denunderhållsskyldige) och den del av statens bidrag till social hemhjälp somavser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingen för barnbidragen bestäms avbidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Enligt beslut av riksdag harbarnbidragen höjts till . för barn och år . Antaletbarn i barnbidragsberättigad ålder beräknas komma att stiga . Vid beräkningen har hänsyn tagits till nettoinvandringen. Både de statliga och statsbidragen till de kommunalabostadstilläggen till barnfamiljer har genom beslut av riksdag höjtskraftigt . Höjningen avsåg såväl bidragens storlek som debidragsberättigande hyresnivåerna. höjdes åldersgränsen från 16 till17 år. Statens utgifter för dessa ändamål stiger därigenom väsentligt, vilketåterspeglas i anslagsutvecklingen budgetåren 1971/72 och 1972/73. Bostadstilläggen är inkomstprövade. 1972: 34 har lagts fram förslag till nya grunderför inkomstprövningen som skall gälla fr. o. m. den 1 januari 1973.Inkomstgränsen för oreducerade bostadstillägg har föreslagits vara en taxeradinkomst till statlig inkomstskatt om , vilket motsvarar en årsinkomstom ca . Beräkningen av utgiftsutvecklingen under anslaget tillbostadstillägg har i enlighet med de förutsättningar som gäller förlångtidsbudgeten gjorts med utgångspunkt i de föreslagna inkomstprövningsreglerna.Det i långtidsbudgeten gjorda antagandet om en viss inkömststegring medför vidoförändrade inkomstgränser att anslagsbehovet minskar underlångtidsbudgetperioden. De barn vilkas föräldrar lever åtskilda är genombidragsförskotten garanterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd.Bidragsförskotten höj- Stöd till barnfamiljer m. m. kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig 1972/ ----------------------- procentuell 73 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ring 1972/ procentuell förändring 74 75 76 77 1972/73 1976/77 +40 +23 +24 +28 +1,1 1972: 90 18 desden från 30 till 40 "/o av basbeloppet, som denövre åldersgränsen höjdes från 16 till . Detta medför en storanslagsökning för /73. Kommunerna beviljas statsbidrag för varjekalenderår i efterskott. Härigenom måste vid beräkningen av ifrågavarandeanslag för långtidsbudgetperioden de höjningar av basbeloppet som inträffat t.o. m. utgången av /73 beaktas. Barntillsynenblir av allt större betydelse när det gäller samhällets service tillbarnfamiljerna. Är 1966 fördubblades bidraget till anordnande av barnstugoroch ett särskilt lånestöd infördes. Även driftbidragen förbättrades. En nyhöjning av statsbidragen till driften av daghem och fritidshem genomfördes den1 . Dessa åtgärder har bidragit till en betydande utbyggnad av antaletbarnstugeplatser. Antalet platser i daghem och fritidshem uppgick tillnära 50 000. Genom beslut av förra årets riksdag höjdes driftbidragen tillbarnstugorna ytterligare . Kommunernas möjligheter tillfortsatt utbyggnad av daghemsverksamheten har härigenom förbättrats. Enligt enenkät till kommunerna planeras påbörjandet av sammanlagt 28 000 nyaplatser i daghem och fritidshem under budgetåren 1971/721972/ 73. Underlångtidsbudgetperioden beräknas denna höga utbyggnadstakt kvarstå. Den1 infördes statsbidrag till kommunala familjedaghem. Under år1972 beräknas ca 45 000 platser finnas. Rätt till statsbidrag inträder förstnär kommunens organiserade barntillsyn i form av daghem och fritidshem nått enviss omfattning uttryckt i platser per invånare. Denna s. k. kvotregel kommerunder långtidsbudgetperioden att successivt minska i betydelse genom denförväntade utbyggnaden av daghemsplatser. Vid årets riksdag har fattats beslutom slopande av den s. k. balansregeln, som begränsar antalet statsbidragsberättigadefamiljedaghemsplatser i en kommun till antalet daghemsplatser i kommunen.Dessa båda faktorer tillsammans med den planerade volymmässiga utbyggnadvarom nyssnämnda kommunenkät vittnar gör att antalet statsbidragsberättigadefamiljedaghemsplatser väntas öka . Underhela ökade utgifterna för arbetsmarknads- och regionalpolitikenmycket kraftigt. steg utgifterna i fasta priserinom denna ändamålsgrupp med i genomsnitt 10,4 o/o . De höjda anslagen ärett uttryck för en höjning av ambitionsnivån, men hänför sig också till ökadeinsatser till följd av den höjda takten i näringslivets strukturomvandling. Långtidsbedömningarnaför denna ändamålsgrupp inkluderar inte kostnader för eventuella särskilda stabiliseringspolitisktmotiverade in- (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1966/67 1970/71 1973/ 1974/ 1975/ 74 75 76 Procentuell förändring 1972/ 731973/ 74 Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 satser.För att uppfylla målsättningen om en jämnare fördelning av sysselsättningsmöjligheternamellan olika regioner och branscher krävs även i fortsättningen betydandeinsatser såväl i fråga om åtgärder som syftar till ökad rörlighet mellan yrkenoch regioner som i fråga om regionalpolitiskt stöd. Vadangår de rörlighetsfrämjande åtgärderna förutsätts en fortsatt utbyggnad avarbetsmarknadsutbildningen. Antalet personer i utbildning antas öka med ca 5000 . Desysselsättningsskapande insatserna i form av allmänna beredskapsarbeten harberäknats få en i huvudsak oförändrad omfattning jämfört med riksstatsförslagetför /73. Insatserna i form av särskilda beredskapsarbeten förhandikappade och svårplacerade äldre arbetstagare beräknas öka något.Utbyggnaden av skyddade verkstäder antas ske i oförändrad takt. Detta ledertill en forisatt ökning av driftbidragen till dessa verkstäder. Ett nyttbidragssystem träder i kraft för den halvskyddade sysselsättningen fr. o. /73. Detta väntas leda till ett ökat antal platser i halvskyddadsysselsättning. Anslagentill kontant stöd vid arbetslöshet består av medel till erkändaarbetslöshetskassor, omställningsbidrag, m. m. infördestvå nya dagpenningklasser. De möjligheter till en förstärkning avarbetslöshetsstödet som detta innebar väntas leda till ökade utgifter underperioden. Anslaget beräknas även växa något genom ett ökat antal medlemmar iarbetslöshetskassorna. Vadbeträffar regional utveckling fastställde riksdag riktlinjer förverksamheten omfattande budgetåren 1970/ 711972/73. Samtidigtfastställdes en medelsram på 1 200 milj. kr. för olika regionalpolitiskainsatser . För budgetåren 1973/741976/77 har antagitsoförändrad anslagsnivå i enlighet med de förutsättningar som ligger till grundför långtidsbudgeten. 3.7Hälso-, sjuk- och socialvård Dennaändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden.Den största posten utgörs av statsbidrag till den psykiatriska sjukvården. Det samlade huvudmannaskapet för den psykiatriska sjukvärdenfördes över från staten till landstingen och städerna , ochMalmö . Staten bidrar till investerings- och driftkostnader enhgtsärskilda avtal. Dessa avtal medförde en kraftig stegring av statens utgifterför mentalsjukvården under /67. 1972: 50 har för godkännandeunderställts bl. a. överenskommelser om ändrade bidragsregler för denpsykiatriska sjukvården och regler för finansieringen av vissaprovinsialläkares pensionering. Innehållet i dessa överenskommelser har tagitstill utgångspunkt för beräkning av långtidsbudgeten. Driftbidragen är emellertidfixerade endast . Eftersom parterna skall träffaöverenskommelse om driftbidragen för tiden därefter först vid en senaretidpunkt har några beräkningar för långtidsbudgetperiodens senare delar intekunnat göras. Schablonmässigt har därför ett oförändrat belopp beräknats.Kostnaderna för avlösning av statens pensionsåligganden beträffandeprovinsialläkare och läkare inom mentalsjukvården kan däremot överblickas föralla de nu aktuella budgetåren. De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmänhälsovård avser en rad myndigheter på detta område, statHga sjukhus,statsbidrag till olika former av hälso- och sjukvård samt en viss del avkostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. För sjukhuset har förutsetts en viss ökning avdriftkostnaderna till följd av tillväxten av befolkningsunderlaget inom sjukhusetsupptagningsområde. Den pågående lokalupprustningen beräknas vidare medföranågot ökade hyreskostnader och utrustningskostnader. Vid akademiska sjukhuset iUppsala kommer ett nytt vårdavdelningsblock för främst nervsjukdomar att tas ibruk . För akademiska sjukhuset har beräkningarna skett med utgångspunkti nuvarande grunder för samarbetet med övriga finansiärer. Förhandlingar omett nytt samarbetsavtal pågår emellertid f. n. Hälso-, sjuk- och socialvård kr., fasta priser) sjukvård m. m. Beträffande bidragen till de kommunalaundervisningssjukhusen före-hgger avtal om statens bidrag för tiden fram tillden . Dessa avtal, som godkändes av riksdag, harbeaktats vid utarbetandet av långtidsbudgeten. Vidareutbildningen av läkareberäknas kunna utbyggas ytterligare . Behovet av medel för lån till byggande av sjukhem förlångvarigt kroppssjuka och lättskötta psykiskt sjuka vilka påbörjats före den 1januari 1970 bortfaller långtidsbudgeten omfattar. Dettapåverkar anslagsberäkningen för /74. Långivningen har dåomfattat ca 15 000 vårdplatser. beräknasstatsbidragskostnaderna enligt gällande regler till driften av folktandvårdenfortsätta att öka till följd av ett ökat antal barn i de bidragsberättigandeåldrarna. Vidare beräknas en ökning av belastningen på anslagen till skyddsympningar,skyddsläkemedel, abortförebyggande åtgärder och psykisk barna- och ungdomsvård.I årets statsverksproposition förutses en förnyad hälsoundersökning förpensionärer i äga rum under /74. Nykterhetsvårdens utveckling kännetecknas av att defrivilliga och öppna vårdformerna ökat kraftigt medan antalettvångsintagningar minskat. Utredning pågår om platsbehovet vid de allmännavårdanstalterna. Elt delförslag som innebär att platsantalet vid de allmännaanstalterna minskas med omkring 90 till ca 350 har underställts iårets statsverksproposition. antas utvecklingen från tvångsåtgärdertill frivilliga vårdformer fortsätta. En fortsatt utbyggnad av platsantaletvid inackorderingshem för alkoholmissbrukare samt behandlings- ochinackorderingshem för narkotikamissbrukare förutses. Vidare har medel beräknatsför stöd till olika försök med nya vård- och behandlingsformer förnarkotikamissbrukare. Anslagen till ungdomsvården avser främst de statliga uncdomsvårds-skolorna.Under de senaste åren har kommunernas egna vårdresurser byggts ut så att de istörre utsträckning än tidigare erbjuder elt alternativ till vård iungdomsvårdsskola. har förstärkningen av ungdomsvårdsskolornasresurser alltmera inriktats på en utbyggnad av den öppna vården utanförskolorna. förutses inte någon expansion av deninstitutionella vården vid ungdomsvårdsskolorna. Den öppna åldringsvården har fått allt större betydelse.Bl. a. har den sociala hemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar,handikappade och barnfamiljer, expanderat mycket kraftigt. Omkring 300 000åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp . Utgifterna förbudgetåren 1973/741976/77 påverkas av att antalet per- Prop.1972: 90 22 söneröver beräknas fortsätta att öka . a. dennabakgrund har förutsetts en fortsatt ökning av utgifterna för statsbidrag tillsocial hemhjälp . Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgifterna härför redovisas under andra ändamålsgrupper. Här redovisas utgifternaför invaliditetsförebyggande åtgärder, bidrag till särskolor, till tekniskahjälpmedel, m. m. 1972: 24 har lagtsfram förslag till ändrad organisation av verksamheten med hjälpmedel förhandikappade. I förslaget ingår förutom organisatoriska förändringar vissaändrade finansieringsformer och statsbidragsregler vilka påverkarutgiftsutvecklingen . Ifrågavarande anslag förutsesfortsätta att öka men i långsammare takt. Statsbidragentill särskoleverksamheten har ökat kraftigt . Detta berorfrämst på den utbyggnad som kommit till stånd efter det att lagen om omsorg avpsykiskt utvecklingsstörda trädde i kraft . Tillgängliga planerpå utbyggnad av särskolans olika former tyder på att denna utveckling ännu inteär avslutad, men att utbyggnaden kommer att varaav väsentligt mindre omfattning än den hittillsvarande. I ändamålsgmppen ingårslutligen statens kostnader för arbetarskydd. Under senare delen av 1960-talethar utgifterna för detta ändamål ökat starkt. Sålunda hararbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens möjligheter att aktivt ingripapå arbetsplatserna ökat. Tillkomsten av arbets-medicinska institutet år 1966innebar en samordning och förstärkning av resurserna för utredning,undervisning och forskning på arbetarskyddsområdet. I samband med införandetav ett nytt finansieringssystem för yrkesskadeförsäkringen har den 1 januari1972 inrättats en arbetarskyddsfond för nya insatser i fråga om forskning,utbildning och upplysning på arbetsmiljöområdet. Fonden tillförs över20 milj. kr. genom en särskild arbetarskyddsavgift. Denna avgift innefattardessutom ett visst bidrag till kostnaderna för den verksamhet som bedrivs avarbetarskyddsverket och arbetsmedicinska institutet. Aretsriksdag har förelagts förslag om att arbetsmedicinska institutets verksamhetskall integreras i arbetarskyddsstyrelsen fr. o. m. . Vidareföreslås i statsverkspropositionen väsentligt ökade resurser tillarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen. Enöversyn av arbetarskyddslagstiftningen pågår inom arbetsmiljöutredningen.Utredningen har även i uppdrag att behandla frågan om yrkesinspektionensorganisation och arbetsformer liksom frågan om inrättande av arbetsmedicinskverksamhet i . Vissa förslag om ny arbetarskyddslagstiftning avses kunnaföreläggas nästa års riksdag. Med hänsyn härtill har i långtidsbudgeten räknatsmed viss fortsatt utbyggnad av resurserna för arbetarskydd. Denna ändamålsgrupp domineras av anslaget till lånefondenför bostadsbyggande, som för /73 föreslagits uppgå till 2 835milj. Bland övriga anslag märks statens bosättningslånefond och lånefondenför kommunala markförvärv. Bostadstilläggen för barnfamiljer redovisas däremotunder grappen stöd till barnfamiljer. För tioårsperioden 19651974 har uttalat sig förett bostadsbyggnadsprogram på en miljon färdigställda lägenheter. Under deförsta sju åren av , dvs. t. o. m. , beräknas drygt 70 o/oav programmet ha genomförts. För att målet skall uppnås behövs att underinnevarande och inte fullt 100 000 lägenheter igångsätts . Statliga bostadslån från lånefonden för bostadsbyggandeutgår i huvudsak till ny- och ombyggnad. Bostadslånets storlek bestäms som engiven andel av ett i varje särskilt fall framräknat låneunderlag. Vid nybyggnadberäknas låneunderlaget med utgångspunkt i kostnaderna för mark, exploateringav marken, grundläggning och byggnad. Vid ombyggnad motsvarar låneunderlagetden godkända kostnaden för arbetet. För kommuner och allmännyttiga företaguppgår bostadslånet till 30 o/o av det på detta sätt beräknade låneunderlaget,för bostadsrättsföretag med insyn till 28 o/o, för småhus som skallbebos av låntagaren till 20 o/o och i övriga fall till 15 o/o. Återstående delav kapitalbehovet får täckas genom lån på kapitalmarknaden. De statliga lånen löper med ränta som motsvarar statensegen upplåningsränta med tillägg för vissa administrativa kostnader. För år1972 tillämpas en ränta på 7,25 o/o. Huvuddelen av det statliga kreditstödet tillbostadsändamål från bostadslånefonden är uppbyggd som ett paritetslånesystem.Systemet omfattar hus som påbörjats efter och iimebär attbetalningen av ränta och amortering på det statliga lånet skall omfördelas itiden enligt särskilda regler. Avsikten är att kapitalkostnaderna och därmedhyreskostnaderna i hus av äldre årgång skall stå i paritet medkapitalkostnaderna för nybyggda hus. kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till- Procentu- Genom snittlig 1972/ -------------------------- ell föränd- snittlig procentuell 73 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ring 1972/ procentuell förändring 74 75 76 77 731973/ förändring 1966/67 74 1972/73 1970/71 1976/77 + 8,5 2 947 15 +535 +230 +240 0,5 +7,5 1972: 90 24 med hjälp av en av fastställd basannuitet ochparitetstal som fastställs av Kungl. Genom att multiplicera basannuiteten (för flerfamiljshus5,1 o/o) med låneunderlaget erhåller man den kapitalkostnad som får belastahuset . Denna s. k. baskostnad skall i första hand täcka kostnadernaför upplåningen på kapitalmarknaden. I den mån beloppet inte räcker för attbetala ränta på det statliga lånet enligt de nominella villkoren (7,25 o/oränta) tillförs skillnaden statslånet som en skuldökning. Fr. o. m. multipliceras basannuiteten förstmed paritetstalet, varefter den sålunda justerade basannuiteten multiplicerasmed låneunderlaget. Paritetstalet återspeglar byggnadskostnadsutvecklingenunder den tid som förflutit sedan fastigheten färdigställdes. Vid en fortlöpandebyggnadskostnadsstegring multipliceras basannuiteten sålunda med ett årligenväxande paritetstal. Paritetslånesystemet bygger således på att baskostnadensuccessivt ökar för att efter medge full förräntning av statslånet.Vid fortsatt ökning av baskostnaderna kan amorteringen av lånet påbörjas ochfullföljas i ökande takt. Långtidsbudgetens beräkningar av anslagsbehovet underlånefonden för bostadsbyggande grundas på ett antagande om att det statligtbelånade bostadsbyggandet omfattar en våningsyta som svarar mot 87 000lägenheter med genomsnittliga våningsyta. Detta byggandehar antagits representera en oförändrad andel av det totala årligabostadsbyggandet . Om nuvarande tendens att genomsnittsytan perlägenhet är något mindre än består tordeantalet faktiskt producerade lägenheter bli något större. Vidare antas beräkningsmässigtatt den nuvarande räntenivån består, att paritetstalen i enlighet medantagandet om fasta priser blir oförändrade, att genomsnittsbeloppen för destatliga lånen per lägenhet och byggandets fördelning mellan lägenheter ismåhus och flerfamiljshus inte förändras. 1 långtidsbudgeten beräknas vid dessa antaganden anslagsbehovetöka med i genomsnitt 7,5 o/o /731976/77. Medelsbehovet för /74 för lånefonden förbostadsbyggande har beräknats till 3 080 milj. kr. och beräknas för deföljande budgetåren i perioden Öka med i genomsnitt ca 250 milj. kr. , ihuvudsak beroende på skuldökningen på paritetslånen. Vid utgången av budgetåret1972/73 uppskattas behållningen på fonden till ca 260 milj. kr. Detta ledertill en nedgång i anslagsbehovet för /74 som anslagsökningentill /75 därigenom blir mycket stor. För de två sistabudgetåren i perioden ökar anslagsbehovet i samma takt som medelsbchovet förfonden. 3.9 Skattebidrag till kommuner Ändamålsgruppen består nästan uteslutande avskatteutjämnings-bidrag och de nya skattebortfallsbidrag som utgör kompensationtill kommunerna i anledning av skattereform. Skatteutjämningsbidragen syftar huvudsakligen till attstödja kommuner med svag skattekraft. Enligt nu gällande regler utgår bidragendels för att tillförsäkra en kommun ett visst skatteunderlag, dels för attmildra effekten av en hög utdebitering. Därutöver utgår i särskilda fallytterligare skatteutjämningsbidrag för att stimulera till frivilliga kommunsammanläggningaroch begränsa utdebiteringshöjningar i samband med sammanläggningar.Anslagsbehovet påverkas sålunda främst av skatteunderlaget i kommunerna och avutdebiteringen. Utvecklingen av dessa faktorer har medfört en kraftig ökning avstatens utgifter för skatteutjämningsbidrag . Bidragensvarade för ca 10 o/q avkommunernas inkomster. I norrlandslänen svarade staten genom bidragen förmellan 1/4 och 1/3 av kommunernas inkomster. De lägsta bidragen fick kommunernai storstadsområdena. Till grund för beräkningen av utvecklingen underlångtidsbudgetperioden ligger antagandet att lönesumman ökar med 10 o/o år1972, 6 o/o och därefter med 4 o/o under vart och ett av åren1974 1977 samt att medelutdebiteringen till skatt ökar med perår. Hänsyn har vidare tagits till att kommunsammanläggningarna åren 1971 och1974 enligt nu gällande regler leder till minskade anspråk på skatteutjämningsbidrag. Skattebortfallsbidragen skall kompensera det inkomstbortfallför kommunerna som uppstår till följd av skattereform. Detta bortfallhar beräknats till . Enligt gällande regler skerslutredovisning till kommunerna av den kommunalskatteuppbörd som äger rum år1971 under . Kompensationen till kommunerna skall såledesbörja betalas ut först . (Milj.kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig procentuell 731973/ förändring 74 1972/73 Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig 1972/73 ---------------------- procentuell 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ ring 1972/ förändring 74 75 76 77 + 24,6 + 7,0 2537 +625 + 75 +39 + 2030 +154 +130 +80 +83 + 7,6 + 5,1 500 +471 55 41 35 +94,2 +13,8 1972: 90 26 somanslaget för /73 endast avser , ökar anslaget /74 med inemot . Härefter trappas bidragen avi takt med att skatteunderlaget ökar. TiU gmnd för beräkningen ligger sammaantaganden om lönesummeutveckling och medelutdebitering som redovisats för skatteutjämningsbidragen. Tilländamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolarna, kriminalvårdensamt exekutionsväsendet. Överhälften av utgifterna för rättsväsendet hänför sig till polisväsendet somockså svarar för ca 60 o/p av personalen. Antalet anställda inom polisen harunder perioden /691971/72 ökat med i genomsnitt 365 personer . Den s.k. kriminalitetsprognosgruppen hat gjort vissa bedömningar av kriminalitetensutveckling, vilka legat till grund för beräkningen av resursbehovet framöver.En förutsättning för denna beräkning är bl. a. att den ökade arbetsbelastningeni betydande grad möts med rationaliseringar. En viss personalökning har dockförutsetts. Byggandetav polishus, exkl. , har beräknats fortgå i oförändrad takt underlångtidsbudgetperioden. Detta gäller även statens inlösen av i regiuppförda polishus. För det nya polishuset i kvarteret i medelsbehovet kraftigt under periodens senare del. Domstolsväsendetsvarar för ca 15 o/q av antaletsysselsatta inom sektorn.