prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsernahar fått särskilda naturvårdsenheter.Lagstiftningen har vidgats och gjorts mera effektiv. Härigenom ochgenom statliga ekonomiska stödåtgärder har kommuner och industrier förmälts alt vidta alltmer långtgående reningsåtgärder. Forskningenhar också byggts ut kraftigt. Reformverksamheten har fortsatt ocksåunder . Under detta år har PCB-lagenträtt i kraft. Lagen ger regeringen möjlighet alt reglera import, tillverkning,saluhållande eller hantering av polyklorerade bife-nyler. Den 1 januari1972 har en lag om förbud mot dumpning av avfall i vatten trätt i kraft.Förbudet avser dumpning frän fartyg, luftfartyg och annat transportmedel inomSveriges sjöterritorium. Förbudet gäller också det fria havet för svenskafartyg och luftfartyg. Det råder vidare exportförbud för avfall som är avsettall dumpas i det fria havet. Miljöskyddslagen, som trädde i kraft den1 , har medfört en stor arbetsbelastning både för . T, o, m, hade verket ochnämnden fått in sammanlagt omkring 1 000 ärenden rörande tillståndsprövning avverksamhet som kan medföra vatten- eller luftföroreningar eller andrastörningar. Prövningen av bl. a. ärenden om avloppsutsläpp från mindretätorter har flyttats från tilllänsstyrelserna. Den 1 januari 1972trädde renhållningslagens bestämmelser om renhållningsskyldighet inom kommuns hela område ikraft. Kommunerna skall ta hand om allt hushållsavfall och får möjlighet attbesluta om att även avfall från industrier o, d. skall tas om hand av kommunen. 1972: 1 Bilaga 11 7 Den under senare åralltmer intensifierade utbyggnaden av kommunala avloppsreningsverk harfortsalt också , Allt fler reningsverk byggs nu för kemiskrening. Ca 100 reningsverk är utbyggda för sådan rening. gåremellertid avloppsvattnet från ca 15 "/o av lätortshushållen ut ivattendragen helt orenat. Därför måste ansträngningarna att få till ståndytterligare reningsverk fortsätta. bör alla svenska tätorter haen tillfredsställande avloppsrening. har restaurering av 25sjöar och vattendrag påbörjats och till delta har statsbidrag med 1,8 milj,kr, beviljats. Särskilda statsbidrag på50 milj, kr, ställs lill den äldre industrinsförfogande för att göra det möjUgl all snabbt bygga ut erforderligareningsanordningar. Avskrivningsmöjligheterna för miljövårdsanordningar inomindustrin har förbättrats. Med stöd bl. a. härav och till följd avmiljöskyddslagstiftningens krav görs nu betydande satsningar när det gällervatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin. De sammanlagda kostnadernaför de åtgärder till vilka bidrag hillills beviljats eller sökts uppgår till ca530 mUj.kr. Det är främst skogsindustrin och metallindustrin som ansökt ombidrag. Under hösten 1971beslutades att statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk under liden den 1november 1971den skulle höjas tiU högst 75 o/o av kostnaden.Dessutom beslutades att bidrag under /72 skulle få beviljas iden omfattning som behövs för att samtliga de arbeten som bedöms som angelägnaskaU kunna sättas igång. Under motsvarande tidhar det statiiga bidraget lill vatten-och luflvårdande åtgärder inom industrinhöjts från högst 25 "/o lill högst 75 o/o. Fr. o. m. den 1 oktober1971 får eldningsolja med högre svavelhalt än en viktprocent inte brännas iStockholm med omgivningar och , har lagt fram förslagom ytterligare nedtrappning. Fr, o, m. bilmodeller gäller i Sverigesärskilda bestämmelser om avgasrening. Förhandlingar pågår inom FN:s ekonomiskaEuropakommissions (ECE) ram om en skärpning av avgasnormerna. Från svensk sidahar föreslagits att dessa normer i ett första steg anpassas till debestämmelser som i skall gälla bilmodeller. Antalet naturområden somsäkrats för allmänhetens rekreation eller för vetenskapliga eller kulturellaändamål har ökat ytterligare och har en sammanlagd areal av ca120 000 ha. av turistanläggningar och friluftsområdenhar överlämnat ett förslag till utbyggnad av rekreationslivet i . ,som har till uppgift all bl. a. lägga fram förslag om lagstiftning ommiljöfarliga produkter och därav föranledda organisatoriska åtgärder, väntaslämna ett betänkande . Utredningen har även i uppdragatt utarbeta förslag lill 1972:1 Bilaga 11 8 organisation av ell informationssystem påmiljövårdsområdet baserat på ADB-teknik.Detta förslag väntas komma . En utredning hartillsatts med uppgift all kartlägga kostnaderna för miljövården. Utredningenskall också studera kostnadsfördelningen mellan stat, kommun, näringsliv och enskilda samt analyseraeffekterna av olika avgiftssystem och deproblem som är förenade med sådana system. För /73 föreslås en fortsattförstärkning av insatserna inom miljövårdsområdet. För naturvårdsverketberäknas ytterligare åtta tjänster. I sammanhanget kan nämnas att undercivUdeparlemen-lets huvudtitel beräknasmedel för 20 nya tjänster för miljövård vid länsstyrelserna för nästabudgetår. Vid koncessionsnämnden föreslås tre nya tjänster varav ytterligare enställföreträdande ordförande och en överingenjör. Utvecklingen avantalet anställda vid statliga miljövårdsmyndigheter framgår avföljande sammanställning. 1967/68 1972/73 I enlighet med förslag från utredningenrörande omhändertagande och behandling avkemiskt avfall m. m. föreslås alt tiUsynsuppgifter påavfallsområdet utvidgas lill all förutom hushållsavfall även omfattaspecialavfall såsom olika slag av industriavfall, oljeavfall, giftrester ochannat kemiskt avfall. För dessa uppgifter föreslås få ökaderesurser. Statsbidrag föreslås utgå till investeringar i anläggningar förbehandling av kemiskt avfall m. m. Bidragetföreslås utgå med högst 50 o/o av kostnaderna. Vidare föreslås statlig garanti föreventuella förluster vid lagring av kemiskt avfall. Förhandlingar har inlettsmellan staten och industrin om gemensam finansiering av forskning rörandebehandling av avfall. Under förutsättning att avtal kan träffas kommersärskild proposition i ämnet att läggas fram för vårriksdagen. Stödet till idrotten föresläs höjas med7,1 milj. kr., varav 5,5 milj. kr. till organisationer och 1,6 milj. kr. Under föreslås 13 milj. kr. tillidroltsorganisalionernas lokala verksamhet.Under utbildnings- och jordbrukshuvudtitlarna beräknas sammanlagt 87,5milj. till slöd till idrotten. Förslag läggs framom försöksverksamhet med landskapsvård i odlingsbygd. Försöksverksamheten skall ske inom ett antalolika områden, så att skUda typer av odlingslandskapet blir representerade. Prop, 1972:1 Bilaga 11 9 försöksverksamheten skall bedrivas praktiskaförsök med olika metoder iör att hålla landskapet öppet. Valet av områden skallföregås av initiativ av vederbörande kommun. Till kostnaderna skallstatsbidrag kunna utgå med upp lill 50 "/o- föreslås fåhand om bidragsgivningen. Verket skall också utfärda anvisningar för skötseln.Den regionala tillsynen läggs på i samverkan med lantbruksnämndenoch skogsvårdsslyrelsen. Den arbetskraft som behövs för arbetena skall anvisasav länsarbetsnämnden, vilket inte utesluter att ägaren till marken kan anlitasnär annan lämplig arbetskraft inte finns. För alt säkra de insatser som görsfrån det allmännas sida bör för de områden som blir föremål för landskapsvårdförordnas om landskapsskydd, I vissa fall bör områdena helt eller delvis avsällas som naturreservat. Inom områdena skall åtgärder vidtas för altunderlätta allmänhetens tUlgång till dessa. Försöksverksamheten skallbedrivas tills vidare , varefter gjorda erfarenheter skallredovisas av för Kungl. Maj:t och ställning las tillverksamhetens fortsättning. För nästa budgetår beräknas 1 milj. kr. till bidragtill landskapsvård i odlingsbygd. Anslagen för attsäkerställa och vårda naturområden i övrigt föreslås öka med 1,4 milj. kr. till21,1 milj. kr. Anslaget lillmiljövårdsforskning föreslås öka med 1,5 milj. kr. till 13,6 milj. kr. Vidareföreslås en höjning av bidragsramen för kommunala avloppsreningsverk till 130milj. Stödet tUl miljövårdande ål-gärder inom industrin föreslås utvidgattill att omfatta även åtgärder mot buller. Vid prövning av bidrag tUlmiljövårdande åtgärder inom industrin skall vid val av tekniska lösningarhänsyn också tas till möjligheterna att förbättra arbetsmiljön. Sammanlagt föreslåsanslagen lill mUjövård m. m. öka med 69 milj. kr. till 320 mUj. Inför förhandlingarom en eventuell anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) harunder våren utredande samtal förts med kommissionen. Förhandlingarna mellanSverige och kommissionen inleddes . Förberedelserna har medförtett omfattande utredningsarbete m. m. på jordbruks- och fiskeområdena. deltog under år1971 i sedvanlig omfattning i FAO:s verksamhet. hölls i Stockholmen skogUg utbildningskonferens, World Consultation on Foreslry Education andTraining, arrangerad i samarbete mellan FAO och SIDA. var medlem avstyrelsen för det internationella livsmedelsprogrammet (WFP). Bidraget till WFPinbegripet bidraget enligt den särskilda konventionen om livsmedels- 1972:1 Bilaga 11 10 hjälpuppgår lill ca 43 milj. kr. Omkring tre fjärdedelar därav utgörs av leveranserav svenska livsmedel. Sedan antagit en lagom växtförädlarrätt och ett speciellt organ, statens växlsortnämnd, inrättatshärför inlämnade ansökan omtillträde till konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter. Sedanansökan bifallits av Internationella unionens förskydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) råd, trädde medlemskapi kraft , har biträtt en nyvetekonvention och en konvention om livsmedelshjälp vilka avlöser detspannmålsarrangemang av som utlöpte , Den nyavetekonventionen är av väsentiigt mera begränsad omfattning än den föregående.I den nya konventionen om livsmedelshjälp har minskal sill bidrag från54 000 till spannmål . Till följd av enrekommendation antagen vid har månad och perioden den 20 augustiden30 rått förbud mot sillfiske i och Skagerak,Genom dessa fredningstider eftersträvades solidariskt skydd av del allt mindresillfiskebeståndet i Nordostatianten, har aktivt deltagit i defortsatta förberedelserna om den mänskliga miljönsåväl vad gäller de organisatoriska frågorna som de sakfrågor som konferensenavses behandla. Det beslutade Nordiskakontaktorganet för miljövårdsfrågor har hållit två sammanträden.Vidare arrangerade ECE i etlmiljösymposium, i vUket även deltog, har deltagit i en regionalkonferens i rörande föroreningen av och Nordostatianten,Inbjudna lill konferensen var de i Nordostallantiska fiskerikommissionendellagande staterna. Konferensen resulterade i en principöverenskommelseenligt vilken dumpning av giftigt avfall i havet förbjuds. Förändringarna totalt inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /72 framgår av följande sammanställning. Prop.1972:1 Bilaga 11 11 A, m, m. B, Jordbrukets rationalisering Miljövård m. m. Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hålletinför Hans Majrt Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor,som gäller utgifterna för /73 inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde, och anför. 1970/71Utgift 5 134-810 1971/72Anslag 1972/73 Förslag Handläggande personal Övrig personal Beräknad ändring 1972/73 ->r 744 000 + 7 000 -f 10 000 -1- 761 000 Med hänvisning till sammanställningen hemstäUer jag att Kungl. att liU /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Lanlbruksrepresentanternahar lill uppgift all inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruketoch fisket saml därmed sammanhängande näringar i de länder ellerinternationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F. n. ärlantbruksrepresenlanlerna placerade i , och . 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Vissa biträdeskostnader Sjukvård Resekostnader och expenser Ersättning till kostnader för förhyrning städer -J- 40 000 -f 10 000 -j- 4 000 -f 60 000 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag alt Kungl. all till Lantbruksrepresenlanter för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71 Utgift 4050 977 1971/72 Anslag 7500 000 1972/73 Förslag 7800 000 Anslaget bör höjas med300 . Jag hemställer att Kungl. att lill Kommittéer m. m.för /73 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 11 14 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Anslaget bör las upp med . Jaghemställer att Kungl. att till Extra utgifter för /73anvisa ett reservationsanslag av . Prop,1972:1 Bilaga 11 JORDBRUKETS RATIONALISERING M. 1970/71 Utgift 10807 481 11359 000 14 794 000 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Lantbruksstyreisen ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering samt rennäringen i den mån sådana ärenden inte ankommer påannan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighet för lantbruksnämnderna samtstatens hingsldepå och sluteri. Styrelsen är också tiUsynsmyndighet överstatens lantbruksinformation, statens centrala frökontrollanstalt och de lokalafrökontrollanstalter som är behöriga att utföra statsplombering av utsädesvara,statens maskinprovningar saml de lokala lantbrukskemiska konlrollanslallervars stadgar styrelsen fastställt. Styrelsen skall vidare följa verksamhetenvid de hushållningssällskap för vilka styrelsen faststäUt stadgar. Inom styrelsen finns sexbyråer, nämligen administrativa byrån, strukturbyrån, investeringsbyrån,lanlbruksbyrån, husdjursbyrån och jordbruksekonomiska byrån. Dessutom finns ensärskild arbetsenhet för översiktlig planering, en för rådgivningsfrågor och enför internationella ärenden. Styrelsen ställer personal till förfogande förstatens lantbruksinformation. Sedan den 1 januari 1972är styrelsen central förvaltningsmyndighet även för ärenden om den allmännahälso- och sjukvården bland husdjuren och om djurskyddet, i den mån sådanaärenden inte ankommer på annan myndighet, saml huvudman för velerinärväsendet iallmänhet och distriktsveterinärorganisaiionen. harveterinärslyrelsens allmänna byrå och hälsokonlrollbyrå förts över tUllantbruksstyrelsen, där de tills vidare ingår i en särskild velerinäravdelning. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal + 161 + 11= 8 852 000 16 000 + 2 794 500 + 2 000 + 2 708 000 + 2 000 > Varav 12 överflyttade från veterinärstyrelsen » Överflyttade från veterinärstyrelsen Beräknad ändring 1972/73 (25 000) 29 000)(+ 15 000) 127 000) (+ 81000) Kostnader för viss infor- + 3 624 500 + 3 435 000 Lantbrukets omstrukturering ocheffektivisering har försiggått i hög takt. Denna utveckling harägt rum inom ramen för en i stort sett oförändrad produktionsvolym. Enbetydande minskning har skett i fråga om antalet förvärvsarbetande i jordbruk,antalet brukningsenheter och antalet kor. Även arealen åker har minskat.Sålunda har denna areal sjunkit med 1,1 o/o eller i genomsnittmed 35 000 ha och uppgår f. n, lill ca 3 milj, ha. Antaletbrukningsenheter har under 1960-talel minskal med ungefär 4 o/o elleromkring 9 000 enheter medan minskningen var ca 5 000per år. Antalet förvärvsarbetande i jordbruket har minskat med knappt 5 o/o . Åkerarealen, antalet brukningsenheter saml antalet ijordbruket förvärvsarbetande har minskat särskilt snabbt i norraSverige. En stor skUlnadföreligger mellan nuvarande företagsstruktur och en förelagsstruktur anpassadlill rådande tekniska och ekonomiska förutsättningar. Eftersom dessa förutsättningar inte är konstantaulan liksom kommer att ändras med den tekniska utvecklingen förskjutsständigt målet för lantbrukets rationaliseringsverksamhel. Vid fortsatt ekonomisk tillväxt i del svenska samhället och vidnu gällande jordbrukspolitiskariktlinjer kan därför väntas en snabb strukturrationaliseringi samband med viss krympning av jordbrukets produktionsapparat.Samtidigt kommer olika rationaliseringsåtgärder att öka produktiviteten. Produktionenkommer därför inte att minska i takt med resursernas krympning. Det är alltjämtnödvändigt att lantbrukets omstrukturering och övrig anpassning till rådandetekniska och ekonomiska förutsättningar stöds och underlättas genom olikastatliga insatser. Under budgetåret1970/71 har investeringarna i byggnader och anläggningar inom jordbruket legal på en relativt låg nivå.Bidragande 1972:1 BUaga 11 17 orsaklill delta är de allmänna kredilreslriktioner och det höga ränteläge som råttunder större delen av budgetåret. Även den vikande lönsamheten inom jordbrukethar dämpat investeringsviljan. Angivna förhållanden återspeglas i ett fortsattlågt utnyttjande av ramarna för de statliga kreditgarantierna till jordbruketsrationalisering. De förbättrade produktpriser som gäUer från den 1 juli 1971kommer all medföra ökade investeringar. Lantbruksnämnderna har redan märkt enökad efterfrågan på projektering av byggnader och anläggningar och på statligtstöd lill rationaliseringsåtgärder. Styrelsen har hosstatskontoret begärt en aUmän översyn av sin organisation, I avvaktan härpå föreslås ejandra ändringar i fråga om personal än de som följer av beslutet om envelerinäravdelning och om övergång till nytt redovisningssystem. Styrelsen behandlar därefter de särskUdayrkandena för /73, Löne-och prisomräkning m. m. Enligtbeslut av riksdag skall en velerinäravdelning provisoriskt inrättas vid styrelsen fr. o. m.den 1 januari 1972. För /73medför delta en kostnadsökning med . Eftersamråd med föreslås dels att utbelalnings-och bokföringsverksamheten vidlantbruksnämnderna saml statens hingstdepåoch stuteri fr. o. m. centraliseras till lantbmks-styrelsen,dels att ett revisionskontor inrättas vid styrelsen. För de nyaarbetsuppgifterna behövs en förstärkning med en byrådirektör och treassistenter (+ . Förde arbetsuppgifter som sammanhänger med den intensifierade veterinärmedicinskarådgivningsverksamheten behöver hälsokonfrollby-rån förstärkas med en byrådirektör (+ ,), m. har medel beräknats för att bestrida viss på byråchef ankommande beredning aviniernationella ärenden. Befattningshavaren är fr. o. m. tillsvidare förordnad all vara byråchef i Cg 1 hos styrelsen. Tjänsten fyller etlvaraktigt behov och bör extraordinariesätlas. Förvidgad upplysningsverksamhet behöver statens lanlbruksin-formation . För ökade kostnadertill följd av intensifierad verksamhet beräknas . a. föreslåsinköp av nya maskiner för duplicering, som beräknas medföra enpersonalbesparing motsvarande . Uppbördsmedlen kanräknas upp med . har inte något atterinra mot föreslagen organisation av ett revisionskontor vidlantbruksstyrelsen. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel för bl,a, nya tjänster för en byrådirektör och treassistenter (3), Jag förordar, i enlighet med lant-bruksslyrelsensförslag, att Kungl, Maj:t begär bemyndigande alt inrätta en tjänstsom byråchef i Ce 1. Jaghemställer all Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att hoslantbruksstyrelsen inrätta en tjänst för byråchef i Ce 1 i stället för denextra byråchefs-tjänst som f. n. finns inrättad 2) liULantbruksstyreisen för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 75 088 506 1971/72 Anslag 80 901 000 1972/73 Förslag 90101 000 skall uppmärksamt följalantbrukets tUlstånd och utveckling saml vidta eller hos lantbruksstyreisenföreslå de åtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpliga, särskilt för attåstadkomma en snabb strukturrationalisering inom lantbruket. Nämnden svararäven för vissa statliga åtgärder i fråga omtillsyn över växtodling och husdjursskötsel, om skördeskadebidrag,skördeuppskattning och jordbruksstatistik samt om försöksverksamhet ochkursverksamhet inom lantbrukets område. Nämnden handlägger vidare frågor inomfiskets och rennäringens områden och andraärenden som enligt särskUda bestämmelser ankommer på nämnden. Vid lantbruksnämnd finns, om intelantbruksstyrelsen bestämmer annat, en strukturenhet, en produktionsenhet ochen administrativ enhet. Vid nämnderna i , ochNorrbottens län finns även en rennärinosenhet. Beräknad ändring 1972/73 + 7 925 000 + 7 720 000 Kostnader i samband med Ersättning för tiänster samman- + 9 200 000 Inkomster vidlantbruksnämnderna, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statensverksamhet, beräknas till 3 milj, kr, (1971/72 3 milj, kr,). Löne- ochprisomräkning m. m. Centraliseringav utbetalnings- och bokföringsverksamheten samt framställning av gallregisterbevis med hjälp av ADB medfören minskning av arbetskraftsbehovet sommotsvarar omkring 66 biträdesmånader (. Arvoden och andraersättningar tiU orlsombuden har varit oförändrade . Med hänsynhärliU och vikten av all en god rekrytering av ombuden upprätthålls börersättningarna räknas upp (+ . TUlföljd av lokaltillskott och intensifierad verksamhet beräknas kostnaderna för lokaler, utrustning ochexpenser öka med . Frågor omarbetarskydd och arbetsmiljö får en allt större betydelse inom lantbruksnäringarna och måste ges ökat utrymme även i personalutbildningen.Härför behövs . Det är vidare angeläget alt särskilda kurser anordnasför att snabbt göra nyanställd personal, särskiltsådan som är avsedd för rådgivningen, väl förtrogen med lant-bruksorganisatioiiensmål och medel. För sådana kurser beräknas . Prop.1972:1 Bilaga 11 20 Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvid beaktat minskalarbetskraftsbehov vid lantbruksnämnderna (2). Vidare har jag räknat medel bl.a. för personalutbildning i frågor om arbetarskydd och arbetsmiljö (5). Jaghemställer att Kungl. alt tUlLantbruksnämnderna för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. m. 1970/71 Utgift 3088 829 1971/72 Anslag 3195 000 1972/73 Förslag 3600 000 Anslaget används för attbestrida kostnader för kursverksamhet m. m. i syfte alt främjarationaliseringen inom jordbruket och trädgårdsnäringen samt den yttrerationaliseringen inom skogsbruket. Av anslaget får disponeras dels högst . för ersättningar lill deltagare i kurser anordnade i anslutning tUlverksamheten vid samt kostnader för attanlita andra föreläsare vid dessa kurser än de som tillhörkonsulentavdelningen, dels högst . för att bestrida kostnader förinspelning av lanlbruksprogram för TV. Av den föreslagnaanslagshöjningen hänför sig . lill lönekostnadspålägg, vartill medeltidigare inte har särskilt beräknats under anslaget, . lill ökadekostnader för lärararvoden, lokalhyror och annonser m. m., , tillutvidgad kursverksamhet samt . till produktion av lanlbruksprogramför TV. Behovet av ökadinformations- och utbildningsverksamhet för lantbrukare och lantarbetare ifrågor om arbetarskydd och arbetsmiljö bar påtalats i olika sammanhang, bl. a,av Svenska lanlarbetareförbundel. Vid lantbruksnämnderna har dessa frågorhUtills behandlats som tekniska frågor i anslutning tiU kurser i andra ämnen.Så har t. ex. frågor om personskydd vid användning av kemiska bekämpningsmedelbehandlats vid kurser för behörighet att använda sådana medel. Den tekniskautvecklingen medför att en allt större del av arbetstiden tillbringas på ellerkring maskiner med ökad risk för olycksfall och i en genom buUer, damm ochavgaser m. m. försämrad miljö. Arbetarskydds- och arbetsmiljöfrågoma måstedärför ges utökat utrymme i kursverksamheten. Lantbruksstyrelsen,statens lantbruksinformation, och radio bar i samarbetebedrivit försöksverksamhet med Prop.1972:1 Bilaga 11 21 lantbruksprogram i rådgivningssyfte i TV.Erfarenheterna av försöksverksamheten är goda. Även andra undersökningar talarför att dylika program på ett effektivt sätt kan stimulera intresset förnödvändiga rationaUseringsåtgärder inom lantbruket. Mot denna bakgrund harfortsatta överläggningar ägt rum mellan nämnda organ om reguljäralantbruksprogram i TV. Vid överläggningarna har man enats om attförutsättningar föreligger att med början i sända avTRU-kommittén producerade program i en omfattning av 20 program perår. Produktionskostnaderna har beräknats till ca . Det är angelägetatt verksamheten kan påbörjas . Av kostnaderna kan 150 000 kr.rymmas inom förevarande anslag och . tillskjutas av medel som stårtill förfogande för statens lantbruksinformation. För alt täcka återståendekostnad föreslås att anslaget räknas upp med .