prop · FV03147 · 1972-12-31 00:00:00 — Samtliga remissinstanser instämmer i beredningensförslag att reglerna om kontraktsavskrivnmg skall föriängas t. o. m.laxeringsåret 19ro. Det framhålls alhnänt alt dessa regler medverkat till attfUiansieringen av fartygsanskaffningar underlätlats, att antaletarbetstillfällen ökat och att den internationella konkurrenskraften stärkts.Från varvsnäringens sida har särskilt understrukits attkontraktsavskrivningsreg- lerna,genom att stimulera svenska redares investeringsvilja, verksamt bidragit tillatl beslällnmgama placerats vid svenska varv samiidigt som en betydligt slörredel av köpeskiUingen kunnat erläggas och behovet avkrediter från varven därför minskat. För egen del vill jag framhålla följande. Svensksjöfart arbelar under hård intemationell konkurrens. Trots de omfattandesubsidier och andra förmåner, som alltjämt bevUjas dessa båda näringsgrenar iflertalet sjöfartsländer, har lyckats hävda sig förhållandevis väl pådetta område. I jämförelse med andra näringsgrenar mtarrederinäringen liksom luftfartsnäringen en särställning. Tillgångarna utgörs ihuvudsak av få och förhåUandevis dyrbara inventarier. av betydelse saknasi regel. Rederinäringen är också utsatt för konjunktursvängningar, beroendepå den instabila intemationella fraktmarknaden. Det nu anförda motiverarspeciella skatteregler som möjliggör konsolidering. I likhet med beredningenoch remissinstansema finner jag att kontraktsavskrivningsreglema haftgynnsamma verkningar i nu avsett hänseende för rederinäringen och försysselsättningen inom sjöfarten. Den stimulanseffekt som avskrivningsreglernahaft för sjöfarten har haft god inverkan även på sysselsättningsläget inomvarvsnäringen, eftersom den svenska sjöfartens efterfrågan på tonnage avtradition ofta tillgodoses av de inhemska varven. Även inom luftfartsnäringenär konkurrenssituationen sådan att särskilda konsolideringsregler ärmotiverade. Med hänsyn härtill kan jag således ansluta mig tUl beredningensförslag om förlängning av reglerna om avskrivning på kontrakt. Utvecklingen inom sjöfarts- och luftfartsnäringarnakan inte överblickas . Jag delar därför ävenberedningens uppfattning alt lagstiftningen också i fortsättningen bör varatidsbegränsad och gälla t. o. m. . Enligt beredningen har de gynnsammaavskrivningsreglerna för farlyg och luftfartyg använts för alt skapaunderskott, som kunnat kvittas mot intäkter i andra förvärvskällor än rederi-eller luftfartsrörelse. Dessa underskott motsvaras i regel inte av någonegentlig driftförlust på verksamheten utan beror på överavskrivningar, sominte kan anses motiverade av företagsekononuska skäl. Enligt beredningen harhärigenom uppnåtts inte bara skatteuppskov under ulan i en delfall även definitiva skattelättnader. Påfallande exempel på missbruk finnsenligt beredningen i den flora av företag som växt upp ibranschen och för vars verksamhel redogjorts i det föregående. Beredningenföreslår därför regler i syfte att förhindra skatteflykt på detta område. Många remissinstanser förordarlagstiftningsåtgärder till förhindrande av skatteflykt och andra missbruk videngagemang i rederi- och luft- fartsrörelse.Andra remissinstanser påpekar emellertid alt de regler beredningen föreslagitkan leda till ogynnsamma verkningar för seriösa rederi- och luftfartsföretag.Från de anställdas organisationer, och , framhålls att beredningens förslag kan få till följdatt fartyg i ökad omfattning registreras under utiändsk flagg och alttUlväxten av den svenska handelsflottan minskar. För egen del vUl jag anföra följande. Jag har fullförståelse för den oro man kan hysa inom rederi- och luftfartsnäringarna föratl regler av olika slag i syfte att motverka skatteflykt skall leda till ettmmskat tillflöde av s. k. riskvilligt kapUal och en därmed förbunden allmännedgång inom näringsgrenen. Vad som här emellertid huvudsakligen föranlettdiskussion är åtgärder i syfte alt stävja uppenbara missbrak. Det är svårt attföreställa sig atl näringarna skulle vara betjänta av en uppmärksamhetfrån vissa kapilalplacerares sida som beror på skattelättnader som inte varitavsedda och som har menlig inverkan för det allmänna. Jag är övertygad om ochi della avseende bestyrks min uppfattning av remissutfallet i stort alt rederi-och luftfartsnäringama finner det mest förenligt med sina intressen allskattesystemet i största möjliga utsträckning är neutralt i konkurrenshänseendeoch att det ter sig rättvist för medborgarna. Del hittillsvarande systemet harsom beredningen till fullo ådagalagt föranlett missbrak. Ett ingripande frånlagstiftarens sida häremot är därför nödvändigt. Regler till förebyggande avmissbrak finns också, som redovisals i del föregående, i ochNorge. I den följande behandlingen av beredningens olika konkreta förslag avserjag att närmare belysa den avvägningsproblematik som det här kan bli fråga om. Beredningen föreslår atl underskott lill följd avkonlraktsavskrivning inte skaU få utnyttjas mol inkomst av tjänst, kapital e.d. Avdrag skall få ske endast från inkomst av annan rederi- ellerluftfartsrörelse eller varvsrörelse. Har avskrivningen helt eller delvis intekunnat utnyttjas, avses resterande del få dras av vid taxeringen för något avde sex följande åren i sådan rörelse. Flertalet remissinstanser har godtagit berednmgensförslag. Några remissinstanser, bl. a. näringslivets skatledelegation, anseralt underskottsavdrag mot annan inkomst bör få göras av kontraktsprisel.Andra förordar den av reservanterna i beredningen föreslagna begränsningentill . Från några remissinstansers sida har framförts erinringar mot attunderskott skall få kvittas endast mot intäkt av rederi-, luftfarts- ellervarvsrörelse. Sålunda har föreslagits utvidgning i olika rikt- ningarsåvitt gäller arten av de intäkter mot vilka underskotlen skall få utnyttjas. Underskott i förvärvskäUa får som regel utnyttjasmot överskott i annan förvärvskälla. Vid den kommunala mkomsttaxeringen fårkvittning dock ske endast mellan olika förvärvskällor i samma kommun. Rättenatl utnyttja underskott från en förvärvskälla mot överskott i andra förvärvskällorgrandas på den s. k. skatteförmågeprincipen. EnUgt denna princip skallskattskyldig beskattas för den inkomst som återstår sedan kostnaderna förintäkternas förvärvande dragits av. Man beaktar därvid den skattskyldigestotala inkomst- och utgiflssituation för beskattningsåret. På senare lid har rätten till utnyttjande avunderskott inskränkts. Det särskilda investeringsavdrag för maskiner m. m. sommedgetts i investeringsstimulerande syfte får inte leda till att underskott,som uppstår genom att avdraget åtnjutits, utnyttjas av fysiska personer iannan förvärvskälla än den, i vilken investeringen gjorts (se SFS 1972: 71).Tendensen mot ökad restriktivitet i vad avser rätten tiU utnyttjande av underskottmåste ses dels mot bakgrunden av de konkreta fall av skatteflykt som kunnatske med anlitande av denna möjUghet, dels som en naturlig väg att hålla despeciella skattelättnader i konsoliderings- och sli-mulanssyfte som det här ärfråga om inom avsedda gränser. Den regel som beredningen nu föreslår ibegränsningssyfle är av liknande karaktär som den bestämmelse som redaninförts för det särskUda investeringsavdraget för maskiner m. m. Som jag sersaken kan det anses motiverat alt kräva att den extra favör iavskrivningshänseende som konlraktsavskrivning av kontraktspriselinnebär utnyttjas endast för intäkter i den verksamhet som förmånen avser. Mankan, liksom beredningen också gjort, betrakta sjöfarts- ochluftfartsnäringarna som en enhet i förevarande hänseende. Med hänsyn tUl detekonomiska samband som föreligger mellan sjöfarts- och varvsnäringarna bör kontraktsavskrivningfå utnyttjas även mot inkomst av varvsrörelse. Att, såsom föreslagits frånvisst remisshåU, ytterligare utsträcka rätlen att utnyttja underskotlsavdrag,t. ex. till inkomst av skeppsklarerings- eller skeppsmäklerirörelse, finner jaginte lämpUgt, eftersom denna rätt bör vara så begränsad som möjligt. Jag förordar således aft underskott i rederi- ellerluftfartsrörelse som uppkommit genom kontraktsavskrivnmg skall få avräknasendast från inkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. För underskottsom sålunda inte kunnat utnyttjas får avdrag ske något av de sex följandeåren. Även sådant avdrag får utnyttjas endast mot inkomst av rederi-, luftfarts-eller varvsrörelse och endast i den mån sådan inkomst inte tagits i anspråk föravräkning av andra underskott av nu avsett slag. Vad jag nu anfört innebär attandra underskott än sådana som hänför sig tUl kontraktsavskrivning med ettundantag tiU vilket jag strax återkommer fårutnyttjas liksom mot inkomst även av andra förvärvskäUor än de häravsedda. Beredningen har föreslagit atl det yrkesmässigafisket skaU undantas från begränsningarna i den nu aktuella lagstiftningen. Idetta hänseende är jag överens med beredningen. Detta innebär således attkontraktsavskrivning på farlyg, som avses skola användas i yrkesmässigt fiske,får som utnyttjas mol intäkter i annan förvärvskälla. I övrigl bör begränsningeni enlighet med beredningens förslag omfatta rederi- och luftfartsrörelse sombedrivs av enskild näringsidkare, enkelt bolag, partrederi, handelsbolag,kommanditbolag och aktiebolag som är s. k. fåmansbolag. a. har påpekat att de nuföreslagna begränsningsreglerna kan få allvarliga konsekvenser för såvälstörre rederiföretag som mindre rederier bedri-vna i familjeföretagsform. Jaghar full förståelse för farhågor av detla slag. En begränsningsregel av denhär diskuterade typen måste vara snävt tilltagen för att förhmdra obehörigt utnyttjande.De påtalade konsekvenserna bör kunna genom en dispensregel, somöppnar möjlighet till undantag från begränsningsregeln när synnerliga skälföranleder det. En dispens bör kunna förenas med vUlkor, t. ex. att medgivnaavdrag skall återföras till beskattning på samma sätt som vid eftertaxering, ominle fömtsättningarna för dispensen uppfyUs. Dispensrätlen bör lills vidareulövas av Kungl. Underlag för all bedöma frågan om en eventuellflyttning av dispensrätten tUl torde nämligen föreligga förstsedan erfarenheter vunnits av den nya lagstiftningen. Beredningen föreslår att underskott av rederi-eller luflfartsrörelse som uppkommit på grund av avskrivning för år räknat medbelopp som svarar mot av anskaffningsvärdet för fartyg och av motsvarandevärde för luftfartyg skall få utnyttjas som hittiUs. Den del av underskott somhänför sig till avskrivning härutöver avses däremot få utnyttjas endast motinkomst av annan sådan verksamhet och av varvsrörelse. Det föreslås också allunderskott som inle kunnat utnyttjas till fullo, liksom vidkontraktsavskrivnmg, skall få dras av vid taxering . Vid räkenskapsenlig avskrivning avses i likhet med vad som f. n.gäller anskaffningstidpunkten under beskattningsåret inte föranleda jämkningav de procenttal som nämnts. Beredningens förslag i denna del har föranlettkritik från några remissinstanser. Kammarrätten i Slockholm framhåller bl. a.att man med en regel av nu angivet slag mte lämnar tillräckligt utrymme förreservbildning såvitt gäller de här aktuella företagen. Kammarrätien anserdessulom att de föreslagna procentsatserna är otillräckliga. skatledelegationanser att det enligt företagsekonomiska principer är motiverat att göra störreavski-ivningar på en tUlgång under den första delen av dess varaktighetstid.Delegationen anser också att regeln kan leda till att avskrivningen blir förlåg. Som framgår av den redogörelsen har ävende ordinarie avskrivningsreglerna på elt uppseendeväckande sätt utnyttjats förtransaktioner som måste betecknas som främmande för lagstiftningens syfte. Jagvill därvid särskUt nämna exemplet med luftfartsföretag i kommanditbolagsform.SkaU man få en effektiv spärr mol skatteflykt, bör be-gränsningsreglema omfattaäven de ordinarie avskrivningama. Belräffande de synpunkter som framförts avbl. a. kammarrätten i vill jag anföra följande. Med den s. k.räkenskapsenliga avskrivnmgsme-toden för här avsedda slag av tillgångar uppnåsi regel en avskrivnings-takt som är avsevärt snabbare än den faktiskaförslitningen. Genom avskrivningar som överstiger vad intäktema iförvärvskäUan ger utrymme för tUlskapas i och för sig inte några reserver i eltföretag. I detta avseende är det tillfyUest med den möjlighet till utjämningav resterande underskott som med beredningens förslag öppnas vid senare årstaxering. Någon anledning att utsträcka ulöver finner jaginle föreligga. Perioden motsvarar vad som gäller för förlustuljämning iallmänhet. De av berednmgen föreslagna procentsatserna, 10 %för farlyg resp. för flygplan, svarar enligt beredningen mot den faktiskaförslitningen och den ekoncnniska värdeminskningen för dessa tillgångar. InormalfaUet blir även en viss mindre konsolidering möjlig. Jag godtar dessa procentsatser.Vid en jämförelse med andra sjöfartsländer kan dessa avskrivningsregler inteanses oförmånliga. I den mån senare erfarenheter skulle leda till annanbedömning kan en juslering ske. Jag vill framhålla alt regeln avses blitillämpUg endast i fråga om underskott. Jag föreslår sålunda att om avdrag i rederi- ellerluflfartsrörelse gjorts för värdeminskning av fartyg eUer luftfartyg,underskott med belopp som svarar mot större avskrivning än för år räknai 10 %av anskaffningsvärdet för fartyget eller av nämnda värde för luftfartygetskall liksom vid kontraktsavskrivning få avräknas endast från inkomst avrederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Vid räkenskapsenlig avskrivningföranleder anskaffningstidpunkten under beskattningsåret inte någon jämkning avprocenttalet. Beträffande rätten att utnyttja uppskjutna avdrag bör gällamotsvarande som i fråga om kontraktsavskrivning. På samma sätt som vidkonlraktsavskrivning avses yrkesmässigt fiske inte omfattas av de nu föreslagnareglerna och inte heller andra aktiebolag än fåmansbolag. Redan åtnjutenavskrivning avses inte påverka möjligheterna till avdrag för underskott inomden nu föreslagna ramen. Liksom jag föreslagit i fråga omkonlraktsavskrivning bör Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:tbestämmer kunna medge un- dantagfrån tUlämpningen även av den här aktuella begränsningsregeln, om synnerligaskäl föranleder det. Ytterligarespärregler i syfte att förhindra skatteflykt Beredningen föreslår vid sidan avbegränsningsreglerna vissa ytterUgare spärregler i syfte att förhindraskatteflykt. I fåmansbolag kan begränsningsreglerna omkontraktsavskrivning och ordinarie avskrivning kringgås genom att öppnakoncembidrag mottas från bolag, som inte driver rederi-, luftfarts- ellervarvsrörelse. Öppet koncernbidrag bör därför enligt beredningen inte få medföraatt kontraktsavskrivning medges med högre belopp än om bidraget inte utgått.För koncernbidrag från företag som driver rederi-, luftfarts- eller varvsrörelsebör samma regel gälla, om det bidragsgivande företaget självt mottagit sådantbidrag. Detta gäller även om det bidragsgivande företaget mottagitkoncernbidrag från annat företag inom nu avsedda näringsgrenar. Regeln om koncernbidrag har godtagits avremissinstanserna. En sådan regel måsle anses nödvändig och jag ansluter migtiU beredningens förslag i denna del. Vidare föreslår beredningen en spärregel vid vissaöverlåtelsefaU. Fysiska personer, handels- eller kommanditbolag ochfåmansbolag kan kringgå bestämmelserna om inskränkning i rätlen att utnyttjaunderskott på grund av kontraktsavskrivning eller ordinarie avskrivning genomatt överlåta tUlgången eller köpekontraktet till underpris på närslående personeller företag i intressegemenskap. Den förlust som härvid uppkommer utgöravdragsgill kostnad vid inkomsttaxeringen och kan ge upphov till underskott somfår kvittas mot andra inkomster. Beredningen föreslår i dessa fall att eltbelopp som motsvarar tillgångens verkliga värde vid överlåtelsen skall upptassom intäkt av rörelse. Detta förslag har föranlett en del erinringar frånremissinstanserna. påpekar att regeln leder till beskattningexempelvis vid överlåtelser liU bokfört värde genom apport eller vidöverlåtelse mellan företag inom en koncern. Vidare kan beskattning inträda vidöverföring i samband med arv. Verket anser alt åtminstone arvsfallen bör undantas.Näringslivets skattedelegation och stäUer sig awisandetiU regeln eftersom man i praxis tidigare inle ingripit mot försäljningar tillunderpris. i påpekar att det är oklartom köparen vid sin taxering skall få avdrag för vad som beskattas hos säljaren. Även enligt min mening bör införas en regel somtäcker kringgående genom överlåtelse lill underpris. Därvid bör komma i frågaendast överlåtelser av sådana tillgångar beträffande vUka kontraktsavskrivningåtnjutits. Skyddet inriktas därmed direkt på elt kringgående av m- skränkningeni möjlighetema till utnyttjande av kontraktsavskrivning, vilken avskrivningstypär speciell för rederi- och luftfartsnäringarna. Jag viU framhålla att någonökad avdragsrätt för köparen självfallet inte uppkommer på den grund attbeskattning sker hos säljaren. Med underpris bör i detta sammanhang ansesöverlåtelse utan vederlag, dvs. gåva, liksom överlåtelse tiU pris somväsentUgen understiger kontraktspriset, såvida inte överlåtelsepriset motsvarasav det verkliga värdet. Av skäl som anfört bör arv ochtestamente undantas. Beredningen har i detta sammanhang föreslagit attregeln för överlåtelse till underpris skulle tillämpas endast vid överiålelsetill närstående person eUer mellan intressenlföretag. Skyddet mot skatteflyktgenom överlåtelse till underpris bör emellertid vara generellt. Vid överlåtelse till underpris bör enligt minuppfattning verkliga värdet, dock högst kontraktspriset, tas upp som intäkt avrörelse för överlåtaren. Emellertid bör finnas en möjlighet för Kungl. Maj:teller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer att lämna dispens om synnerligaskäl föreligger, dvs. om skalleflyktsregeln i något fall skuUe ge ett orunliglresultat. Beredningen föreslår dessutom en spärregel som tarsikte på skatteflykt genom utflyttning från landet. Förslaget i dettahänseende innebär att tidigare åtnjuten kontraktsavskrivnmg skall återföras tUlbeskattnmg, om utflyttning med kontrakt äger ram. Äterföringen skaU ske det årdå utflyttningen skett och den skattskyldige således inte längre sladigvarandevistas i . Berednmgen föreslår att Kungl. Maj:t skall kunna medgedispens från tUlämpning av avskattningsregeln för fall där spärrregeln skuUege uppenbart orimliga verkningar. Som exempel på dispensanledning harberedningen nämnt det fallet att rederirörelse även efter utflyttningen kommeratt bedrivas i ungefärligen samma omfaitning från fast driftställe i . Remissinstanserna har i aUmänhet godtagit altåtgärder vidtas mol definitiva skattelättnader genom utflyttning. Någraremissinstanser har ansett att beskattningseffekten bör inträda först sedanbosättningen upphört i enligt de särskilda regler som gäller för en urriket utflyttad person. Andra åter påpekar att kringgående i stället kanordnas så att man före utflyttningen låter partrederiet byta beskattningsort,t. ex. genom att flytta partrederiels fasta driftställe till ett land, därSverige inte kan göra gällande beskattningsrätt. Även jag anser ett ingripande befogat motskatteflykt av det slag det här är fråga om, dvs. skatteundandragande genomutflyttning i de fall avdrag på grand av reglema om kontraktsavskrivning redanfått åtnjutas. Regeln bör gälla såväl då den skattskyldige själv utflyttar somnär flyttning utomlands sker av fasl driftställe för den förvärvskälla vari fartygeteller luftfartyget ingår. Utflyttning av fast driftställe torde inne- fattaäven det fall då den verkliga ledningen för företaget flyttar utomlands. Despeciella skalleförmåner som införts för att stimulera svensk rederi- ochluftfartsnäring bör inte kunna utnyttjas så att definitiva skattelättnaderuppslår. För atl regeln skall bli effektiv bör som beredningen föreslagitkontraktsavskrivningen återföras till beskattning då utflyttningsker. Även i utflyttningsfallen bör Kungl. Maj:t eUermyndighet som Kungl. Maj;t bestämmer kunna medge dispens. Beredningen harföreslagit en sådan möjlighet och, som jag nämnt, lämnat exempel på dispensanledning.Jag vill framhålla att dispensen bör kunna förenas med vUlkor. Bryter man motsådant villkor skall emellertid åtnjutna avdrag återföras till beskattning påsamma sätt som vid eftertaxering. De spärregler till förhindrande av skatteflykt somjag nu föreslagil, dvs. regeln vid överlåtelse lill underpris och reglerna vidutflyttning, bör av konlrolltekniska skäl inte sträcka sig längre än fem årefter leverans av det farlyg eller luftfartyg som konlraktsavskrivningen avser.De bör heller inte gälla för kontraktsavskrivning på fartyg, som är avsett attanvändas eller som används i yrkesmässigt fiske. Vidare bör aktiebolag som inteär s. k. fåmansbolag undantas från spärreglema. Beredningen har även tagit upp en fråga som avsertillämpningen av valutaförordningen. Enligt beredningen är del naturligt attriksbanken vid prövningen av tUlstånd alt föra ut emigrantvaluta beaktar ombetydande skatte- eller avgiftsbelopp förfallit eller förfaller tiUbetalning. bor därför bereda vederbörande myndigheter inom skatte-och uppbördsväsendel tillfälle atl yttra sig i ärenden av detta slag. Från länsstyrelsehåll har understrakits detangelägna i att skattemyndigheter hörs i dessa ärenden. Näringslivetsskattedelegation anser däremot att en bedömning från skattemässiga aspekter avett tUlståndsä-rende ligger helt utanför valutaregleringens syfte. Riksbankensvaluta-styrelse anser att de i valutalagen angivna grandema för valutaregleringenf. n. inte ger möjlighet alt vid avgörande av valutaärenden beakta ocksåflskala synpunkter. För att så skall kunna ske behövs enligt valutastyrelsenett av godkänt uttalande från Kungl. Maj:t att hinder inte möter attvid prövning av ärenden om lUldelning av emigrant-valuta beakta även huruvidasökanden uppfyllt sina skatteförpliktelser. Jag anser det naturligt att samhällel i möjligastemån lar till vara de möjligheter som finns alt komma till sm rätt i förhållandetiU personer som flyttar från landel. Det måste anses som otUlfredssläUande omnågon har möjlighet alt undkomma sina förpliktelser gentemot samhäUet enbarttill följd av alt samordning mellan och vederbörande skatte- ochuppbördsmyndighet inte sker vid prövning av ärenden om tiUdelning avemigrantvaluta. Vidare synes det helt förenligt med uppgift sompenningvårdande myndighet att motverka betal- ningsundandragandegenom kapitalutförsel till utiandet när det gäller skatter eller avgifter. Jagavser här i försia hand skatterestantier liksom redan debiterade men ejförfallna skatter såsom exempelvis preliminär B-skatt och kvarstående skatt.Även prelimmär A-skatt, t. ex. av arbetsgivare innehållna men ännu ejinbetalda källskatlemedel liksom arbetsgivaravgifter bör beaktas. Med hänsyn till det anförda anser jag attföratsättningar bör skapas för en samordning mellan och vederbörandeskatte- och uppbördsmyndigheter. Någon uttrycklig författningsbestämmelse synesmot bakgrunden av vad valulastyrelsen anfört i sitt remissyttrande uitebehövlig. Det bör kunna räcka med godkännande av de här framfördasynpunktema. Den närmare tekniska utformningen av den föreslagna ordningen börske i samråd mellan och . Beredningen har härutöver föreslagit en spärregelsom syftar tUl att vid avyttring av andel i handels- eller kommandUbolag, därkontrakt på fartyg eller luftfartyg utgör den väsentUga tillgången, åstadkommamotsvarande beskallningseffekl som vid avyttring av andel i partrederi. Enligtförslaget skall vid överlåtelse av andel i sådant bolag kontraktsavskrivningenåterföras till beskattning hos överlåtaren med belopp som motsvarar hans andelav avskrivningen i bolaget. Motsvarande avses skola gälla om bolaget ägerfartyg eller luftfartyg, som avskrivits mot köpekontrakt och innehafts kortarelid än . De som förvärvar andelen föreslås få avräkna ett molåterföringen svarande belopp mot inkomst avrederi-, luftfarts- eller varvsrörelse.