prop · FV0386 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om avrundning av vissa fordringar tillhelt krontal, m. m.; given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifaUa de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemstäUt. Främstmed anledning av planerad övergång till ett system med automatiskdatabehandling (ADB) i aUmänna mål inom exekutionsväsendet föreslås ipropositionen generella bestämmelser om slopande av öretal i fråga om sådanastatens fordringar som indrivs som fordran i allmänt mål. Medel som inflyter isådana mål föreslås skola tUlgodoräknas gäldenären i målet endast i helakrontal. Bestämmelsernaföreslås skola träda i kraft i samband med att ADB-systemet börjar tillämpas.En grundläggande bestämmelse om avrundning av fordran vid dess fastställandeskall dock enligt förslaget träda i kraft . 1 1972.1 saml. Lag om avrundning av vissa fordringar till helt krontal, m. m. Härigenomförordnas som följer. 1 §I den mån ej annat är föreskrivet i lag eller annan författning, skall domstol eller annan myndighet i fråga om fordran, som vid bris tande betalning eller eljest indrives av utmätningsman såsom fordran i aUmänt mål, bestämma kapitalbeloppet till helt krontal så, att över skjutande öretal bortfaller. Ränta på fordringen skaU avrundas tUl när mast högre hela krontal. Medallmänt mål avses i denna lag mål hos kronofogdemyndighet om uttagande av skatteller tull, staten tiUkommande avgift eller liknande medel som får uttagasgenom utmätning utan föregående dom, böter eller annat som indrives i sammaordning som böter, avgift tUl statsverket enligt vattenlagen (1918: 523) ellerbelopp som erlagts av allmänna medel och enligt domstols beslut skallåterbetalas till statsverket. 2 §Inflyter betalning i allmänt mål i annat än helt krontal, tUlgodo räknas gäldenären endast belopp motsvarande närmaste lägre hela kron tal. Överskjutandeöresbelopp avräknas där det kan ske från fordran i annat utsökningsmål rörandesamme gäldenär. Kan det ej ske, tillfaller beloppet statsverket. 3 §Närmare föreskrifter för tUlämpningen av denna lag meddelas av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Denna lag träder i kraft såvittavser 2 § den dag Konungen bestämmer och i övrigt . Konungen kan förordna, att avrundningenligt 1 § skall ske även i fråga om sådan fordran i allmänt mål somfastställts före ikraftträdandet. Konungen kan förordna, att iallmänt mål, som inkommit tiU utmätningsman före ikraftträdandet, öresbeloppskall utan hinder av 2 § andra stycket återbetalas till gäldenären, om denne begärdet. Förordning om ändring i förordningen (1959: 92) omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning Härigenom förordnas, att 26 § förordningen (1959: 92) omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skattskyldig åligger att inom den för deklarationsavgivande bestämda tiden genom insättning å beskattningsmyndighetenspostgirokonto inbetala i deklarationen angivet skattebelopp. När synnerliga skäl därtill äro, måbeskattningsmyndigheten bevilja anstånd med skattens erläggande. Skatt må erläggas i hela kronor Skatt utgår i helt krontal så att så att överskjutande öretal bort- överskjutande öretalbortfaller, faller. Denna förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Lag om ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401) Härigenom förordnas, att 25 § studiemedelsförordningen(1964: 401) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avgiften utgör produkten av det vid årets ingång gällandebasbeloppet och den för den återbetalningsskyldige fastställda avgiftskvoten. Den som varit bosatt i riket är dock ickeskyldig att erlägga avgift med mer än en tiondel av avgiftsunderlaget och ejheller med mer än en fjärdedel av den del av avgiftsunderlaget som överstigeravgiftsgränsen. Avgiftsbelopp enligt första eller andra stycket avrundastill helt krontal vid öretal under femtio nedåt och vid annat öretal uppåt. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . 1 Senaste lydelse 1960: 609. 2 Förordningen omtryckt 1970: 266. If 1972.1 saml. Lag om ändring i förordningen (1967: 882) omstudiemedelsavgifter Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1967: 882) omstudiemedelsavgifter, dels att 14 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i förordningen, närmast efter rubriken, skall införas en ny paragraf, 23 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Preliminär avgift skall erläggas under avgiftsåret, om den överstiger med en tredjedel senast den 6juni, en tredjedel och en tredjedel , om den överstiger 100 men icke med hälftensenast och hälften , om den uppgår till högst i sin helhet senastden . Kvarstående avgift skall erläggas efteravgiftsåret, med hälften och hälften . Skall preliminär eller kvarstående avgift enligt förstaeller andra stycket fördelas på två eller tre betalningstillfällen avrundasdet belopp som skall erläggas vid annat tillfälle än det sista uppåt till heltkrontal. Öresbelopp varmed avrundning skett skall avräknas vid det sistabetalningstillfället. Preliminär avgift, slutlig avgift och extra avgift avrundas till helt krontal vid öretal under femtio nedåt och vid annat öretal uppåt. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om slopande av öretal vid indrivning iallmänna mål, m. m. och anför. Statsmakternasbeslut rörande ett system med ADB i allmänna mål inomexekutionsväsendet har aktualiserat frågan om avskaffande av öresredovisning isådana mål. Frågan har tagits upp av exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON)i en skrivelse . Nämnden hemställer att Kungl. Maj:t vidtarsådana åtgärder att handläggningen av samtiiga allmänna mål hos kronofogdemyndigheti princip kan ske med bortseende från öretal. nyssnämnda skrivelsen betonar EON angelägenheten av att enhetligabestämmelser om öreslös redovisning meddelas beträffande i första hand samtligaallmänna mål. Huvudparten av exekutionsurkunderna i allmänna mål upptar tillföljd av författningsbestämmelserna skuldbelopp i endast helt krontal, men ivissa fall medger nuvarande bestämmelser inte avjämning av fordran till heltkrontal. Brutna krontal kan uppkomma också vid fördelning av influtna medelmellan allmänt och enskilt mål. Nämnden framhåller attöreslös redovisning i allmänna mål skulle avsevärt förenkla handläggningen hoskronofogdemyndigheterna. Förekomsten av öretal skapar nämligen merarbete såvälvid ränteberäkning och fördelning av influtna belopp som vid upprättande avindriv- 1972: 86 6 nings-,bokförings- och redovisningshandlingar. SärskUt understryker nämnden att ettrationellt ADB-system inom exekutionsväsendet kräver att anpassning sker tillden utveckling mot öreslös redovisning som enligt nämndens mening kan väntasinom samhället. Idecember 1969 avlämnade EON ett principförslag om ADB inom exekutionsväsendet.Statsmakterna har därefter fattat beslut (prop. 1971: 1 bU. 14 s. 113, CU 1971:10, rskr 1971: 71) om fortsatt utvecklingsarbete i fråga om utnyttjande av ADBinom exekutionsväsendet såvitt avser allmänna mål. EON:sförslag bygger på en lösning med ett centralt ADB-system som skalladministreras av en central myndighet. skall svara förbokföring och redovisning samt för driftövervakning vad gäller såvälfältorganisationen som datasystemet. Utmätningsmannen skall som haansvaret för exekutionsarbetet. Detcentrala skall få fortiöpande information från och lämnainformation till vissa andra centrala och regionala register. Upp-debiteringenav kraven avses ske centralt. Första krav i nya mål sänds ut centralt ochbetalningar och avkortningar kommer i första hand att kanaliseras tillcentralmyndigheten. Genominformationer från andra datasystem och framställning av egna maskinläsbarahandlingar, t. ex. inbetalningskort, beräknas omkring 45 o/o av antaletinkommande transaktioner kunna erhållas direkt läsbara för systemet. Dettagäller framför allt nya mål, betalningar över postgiro samt information frånandra dataregister. För en stor del av övriga transaktioner beräknas underlagetkunna framställas maskinellt för senare komplettering. Debiteringar medmanuellt underlag, avkortningar och anstånd kan registreras i för maskinsystemetdirekt avläsbar form redan hos den rapporterande myndigheten och översändastill centralmyndigheten. Den första etappen försystemets införande avser i stort sett behandling av allmänna mål samtorganisations- och författningsändringar härför. Omkring halvårsskiftet 1972beräknas denna etapp vara så långt utvecklad, att systemet försöksvis kan tUlämpasi ett kronofogde-distrikt. Totalt beräknas denna etapp i utvecklingsarbetetvara slutförd vid utgången av . Medallmänt mål avses enligt 1 § utsökningskungördsen (1971: 1098) mål om uttagandeav skatter, böter eller andra på indrivning beroende medel. Annat mål kallas enskUtmål. '1972: 86 7 SkUlnadenmellan aUmänt och enskilt mål går tUlbaka på 14 § andra stycket utsökningslagenspromulgationsförordning (1877: 31 s. 51), där det sägs att utsökningslagensbestämmelser inte äger tillämpning i de fall, då utmätning utan, dom ellerutslag äger rum för "utskylder, allmänna avgifter, expeditionslösen, hantlangningvid laga skifte eller annat dylikt, utan gälle härom vad redan är ellerframdeles varder stadgat". Somallmänt mål handläggs föratom indrivning av skatter, tullar och vissa avgifteräven indrivning av böter m. fl. fordringar av offentligrättslig natur. Hiträknas s. k. vattendomstolsavgifter, belopp som tUl-talad dömts att erlägga medstöd av 31 kap. 1 § s. k. domstolskostnader samt medel somskall återbetalas enligt 8 eller 13 § lagen (1919: 367) om fri rättegång.Generellt gäller i övrigt att sådan statens fordran, som kan utmätas utanföregående dom eller utslag, indrivs som fordran i allmänt mål, t. ex. avgifterenligt luftfartslagen (1957: 297), lantmäteritaxan (1960: 332),expeditionskungörelsen (1964: 618), studiemedelsförordningen (1964: 401) samtförordningen (1967: 882) om studiemedelsavgifter. Området är synnerligen heterogent.Ett fåtal fordringsslag av icke offentligrättslig natur kan ge upphov tUl allmärmamål. De indrivs som direkt skatt enligt 61 § uppbördskungörelsen (1967: 626).Mål av sistnämnda slag torde dock inte ha förekommit . De avser bl.a. riddarhuskapitationsavgifter. Dessa avgifter har det gemensamt att detidigare togs ut vid den allmänna uppbörden. Som allmänna mål anses också målom handräckning på grand av särskilda avtal för uttagande av fordran som tillkommerannan stat, huvudsakligen skatter och böter. Avjämningtill helt krontal enUgt gällande författningar Viddebitering av skatt gäller i största utsträckning att skattebeloppet anges ihelt krontal. Så är fallet beträffande bl. a. skatter enligt uppbördsförordningen(1953: 272), förordningen (1958: 295) om sjömansskatt, fordonsskatter enligtförordningen (1922:260) om auto-mobUskatt m. fl. författningar och skatt enligtförordningen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt. Likaledes debiteras skattenligt förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt i helt krontal, hksom fordranenligt tulltaxeringsförordningen (1960: 391) och avgifter som avses i förordningen(1959: 552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. Studiemedelsavgifter bestäms i praxis till helakrontalsbelopp. Föråtskilliga skatter är beräkningsgrunden så bestämd, att öretal inte alls kanuppkomma eUer uppkommer endast vid nedsättning av skatten. Beträffande räntaeller restavgift föreskrivs vanligen att öretal skall jämnas uppåt tillnärmast hela krontal. 1972: 86 8 Förvissa skatter saknas dock bestämmelser om avjämning till helt krontal. Sådanabestämmelser finns inte i förordningen (1908: 128) angåendebevillningsavgifter för särskUda förmåner och rättigheter, förordningen (1908:129) angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper,förordningen (1928: 376) om särskild skatt å vissa lotterivinster samtkupongskatteförordningen (1970: 624). I förordningen (1959: 92) om förfarandetvid viss konsumtionsbeskattning föreskrivs inte obligatorisk avjämning tillhelt krontal men författningen ger möjlighet härtUI och så sker oftast ipraktiken. Vid påföring av skatt på aktier och obligationer enligtstämpelskatteförordningen (1964: 308) kan öretal uppkomma. Detsammaär fallet vid debitering av avgifter enligt förordningen (1967: 340) med vissa bestämmdserom prisreglering på jordbrukets område m. fl. författningar omprisregleringsavgifter utom när avgifterna uppbärs av . Ränta påförrättningsavgifter debiteras utan föreskrift om öresavrundning, t. ex. enligtlantmäteritaxan (1960: 332) och lantbruksnämndstaxan (1967: 445). Ävenför andra fordringar av nu avsett slag torde i stort sett saknas möjlighet attavjämna fordringsbeloppet till helt krontal. I praktiken utdöms emellertidinte böter så att öretal uppkommer, möjligen med undantag för disciplinbot.Varken domstolskostnader eller fria rättegångsmedel avjämnas tUl helt krontal. Slutligenkan erinras om att öretal regelmässigt uppkommer vid omräkning tUl svenskt m3'ntav fordran som tas ut här enligt handräckningsavtal med främmande stat rörandeskatter, böter, förverkad egendom m. m. SedanåtskUhg tid tUlbaka gäller för ett stort antal fordringsslag inom denoffentliga sektorn, att fordringsbeloppet bestäms så att öretal inteuppkommer. Så är fallet beträffande den helt övervägande delenskattefordringar, bl. a. de direkta skatterna, mervärdeskatten och tullarliksom i fråga om socialförsäkringsavgifterna. Även taxor och liknandeavgifter beräknas enligt regler som innebär att öretal inte uppkommer. T. ex.i fråga om studiemeddsavgifter har det i praxis ansetts nödvändigt särskiltmed hänsyn tUl tillämpad ADB-teknik att fastställa avgifterna i helakrontalsbelopp. Självfalletsammanhänger detta med de fördelar som öreslös debitering innebär från arbets-och kontrollsynpunkt. En ökad användning av ADB-system vid debiteringen av detallmännas fordringar har accentuerat fördelarna med debitering i helakrontalsbelopp. Sompåpekats i det föregående har beslut fattats av statsmakterna beträffande ett ADB-systemvid indrivning i allmänna mål. Prop.1972: 86 9 anledning härav har exekutionsväsendets organisationsnämnd(EON) hos Kungl. Maj:t hemställt om sådana åtgärder att handläggningen hoskronofogdemyndighet av allmänna mål i princip kan ske med bortseende frånöretal. EON understryker att öreslös redovisning i allmänna mål skulleavsevärt förenkla handläggningen hos kronofogdemyndigheterna. I det föregående har lämnats en översikt över vUkafordringar som ger upphov till allmänna mål vid indrivning. Det framgår däravatt merparten av dessa är sådana som f. n. fastställs utan öretal. Om man tarhänsyn till praxis synes debitering av öretal ske endast i fråga om följandefordringsslag, nämligen vissa skatter av mindre omfattning beloppsmässigtsett, prisregleringsavgifter på jordbrakets och fiskets område, fordran pådomstolskostnader och tUl följd av särskUd rättsverkan enligt 36 kap.rättegångsbalken, fordran enligt lagen om fri rättegång samt vissaräntefordringar, för vilka bestämmelser om avrandning tUl helt krontal intemeddelats. För fordran som tUlkommer utiändsk stat och indrivs här saknasbestämmelser om sådan avrundning; detsamma torde vara fallet beträffande fordringarav icke offentlig natur som vid indrivning föranleder allmänt mål. Det är uppenbart att öreslös redovisning vid indrivning iallmänna mål skulle medföra väsentliga fördelar, som ytterligare kommer attträda när det planerade ADB-systemet börjar tillämpas. räkna medöretal i systemet skulle nämligen komplicera programmeringen och görabearbetningen i datamaskinen långsammare. Det rör sig om kostnader som uppgårtill i initialskedet; merkostnaden i fråga om maskintidsedan systemet börjat fungera beräknas till . Tilldetta skall läggas en avsevärd inbesparing av arbetstid vid målenshandläggning och i de rutinerna före maskinbearbetningen. Förlustenför statsverket av öretalsbortfallet torde inte överstiga . Allt talar sålunda för att den av EON föreslagna reformenbör genomföras. Den nya ordningen bör kunna tiUämpas vid den försöksverksamhetför det nya ADB-systemet som avses ta sin början . Emellertidvill jag förorda att man går ett steg längre i förenklande syfte. Enligt minmening bör avrundning till helt krontal göras i fråga om fordringar av nämndaslag inte bara på indrivningsstadiet. Samma princip bör tillämpas redan närfordringen fastställs av domstol eller annan myndighet. Härigenom undgår manbl. a. bestyret med avkortning av öretal när fordringen lämnas tillutmätningsman för indrivning. Allmänt bör gälla, att sådana fordringar som kanindrivas som fordran i allmänt mål bör vad avser kapitalbeloppet fastställas ihelt krontal så att överskjutande öretal bortfaller. Utgående ränta bör däremot,såsom fallet är f. n. i fråga om räntor på vissa sådana fordringar, jämnasuppåt till helt krontal. Merkostnaden för en sådan ordning i Prop.1972: 86 10 förhållande till den av EON föreslagna torde bli heltobetydlig. Det är nämUgen att märka att det största antalet fordringar som f. n.bestäms med öretal utgörs av domstolskostnader, vilka betalas enbart tillutmätningsman. Allmärma mål om domstolskostnader utgör ca 42 500 ochöresbortfallet beräknas medföra en årlig förlust för statsverket om ca 4 000kr. Beloppet ingår i angivna totalförlust för statsverket om 10 000 kr.för det fall att öresavjämningen begränsades till indrivningstadiet. Jag vill understryka att den regel om avrundning som jagförordat inte inverkar på gäldenärs skyldighet att erlägga betalning i brutetkrontal, när beloppet skall uträknas av denne, så som fallet är beträffandevissa skatter och avgifter. Om betalning erläggs med för lågt belopp, skalldock myndighet även i sådant faU påföra tillkommande summa i helt krontal. Dengenerella regeln om öresbortfall bör gälla endast supplementärt, dvs.nuvarande regler om avrundning till helt krontal uppåt eller nedåt beroende påöretalets storlek skall ta över den generella regeln. En sådan ordningtillämpas f. n. i fråga om studiemedelsavgifter. Jag förordar, efter samråd medstatsrådet , att den praxis som utbildat sig vid påföring av dessaavgifter nu får komma tUl uttryck genom nya bestämmelser istudiemedelsförordningen och förordningen om studiemedelsavgifter. Mitt förslagom en generell regel på området föranleder också en ändring i förordningen omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. Vad särskilt beträffar defordringar av icke offentlig natur, som kan föranleda att allmänna måluppkommer, bör enligt min mening utrönas möjligheterna för att de i fortsättningenindrivs hos kronofogdemyndighet som vaiUiga privata fordringar, dvs. somfordran i enskUt mål. Detta kan i och för sig enkelt åstadkommas genom enändring av 61 § uppbördskungörelsen. Vad beträffar förfarandet vid indrivningen fordrar denordning som här avses att frivillig betalning från gäldenär mottas endast ihelt krontal. En bestämmelse härom kan givetvis inte hindra att betalning skermed belopp som innefattar öretal. Vidare kan öretal uppkomma vid försäljning avutmätt gods och, framför allt, när medel som inflyter vid friviUig betalningeller efter utmätning fördelas mellan allmänt och enskilt mål. Att i dylikafall återbetala öresbelopp tUl gäldenären skulle givetvis tynga systemetavsevärt och dessutom ofta inte te sig särskilt meningsfullt ens för denne.Regeln bör normalt vara den, att öretal som avser fordran i allmänt mål iförsta hand tillgodoräknas gäldenären i annat utsökningsmål, om sådantföreligger. Är så inte fallet, bör överskjutande öretal tUlfalla statsverket.Givetvis förutsätter denna ordning att gäldenären har underrättats om attöretal inte tas emot som betalning resp. tiUfaller statsverket. Vad jag nu förordat om avrundning av fordran till heltkrontal vid 1972: 86 11 fordrans fastställande och motsvarande avrundning av medelsom flyter in vid indrivning avser i första hand statens fordringar. För defordringar som tillkommer utländsk stat och indrivs här som fordran i allmäntmål får utan särskilda bestämmelser härom anses gälla de svenska reglerna omindrivning, jämför lagen (1969: 200) om uttagande av utiändsk skatt och allmänavgift. Bestämmelser enhgt de riktlinjer jag angett i detföregående måste självfallet kompletteras med regler om bokföring och avkortningsamt kontroll m. m. i systemet. Reglema härom kan meddelas utan riksdagensmedverkan. Det bör vidare ankomma på Kungl. Maj:t att besluta om avkortningtill helt krontal i fråga om fordringar som uppdebiterats med öretal och föreliggerför indrivning hos utmätningsman när ADB-systemet börjar tillämpas. I sådanaäldre mål bör det också vara möjligt att under en övergångstid återbetalaöresbelopp till gäldenär, nämligen om denne begär det. Under åberopande av det anförda hemställer jag, att Kungl.Maj:t föreslår att antaga inom upprättade förslagtill 1) lag om avrundningav vissa fordringar till helt krontal, m. m., 2) förordningom ändring i förordningen (1959: 92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning, 3) lag omändring i studiemedelsförordningen (1964: 401), 4) lag omändring i förordningen (1967: 882) om studiemedelsavgifter. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUlriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokollutvisar. Ur protokollet: BrUta 1 972 7201 97