prop · FV0348 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Majrts proposition angående rymdverksamhet; given den 10 mars1972. Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överindustriärenden, föreslå att bifalla de förslag, om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Propositioneninnehåller förslag om utformning av den svenska rymdverksamheten. Förslagenberör dels det fortsatta svenska deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet,dels organisation och finansiering av den nationellt bedrivna rymdverksamheten. Sverigeföreslås förbli medlem av den europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO)t. v. till utgången av genom att delta i organisationens vetenskapligaprogram samt i dess grundprogram. föresläs vidare delta i ESRO:stillämpningsprojekt för telekommunikation, flygtrafikkontroll och meteorologi.Bidraget till ESRO för dessa ändamål beräknas för /73 tillsammanlagt . Ipropositionen föreslås vidare att enligt ett avtal, som träffats med ESROoch flertalet av ESRO:s medlemsstater för en femårsperiod fr. o. m. den 1 juli1972 övertar ansvaret för ESRO:s hittiUsvarande försöksplats vidKiruna. Ensärskild statiig delegation för rymdverksamhet föreslås bli inrättad den 1 juli1972. Delegationen avses under Kungl. Maj:t få det sammanhållande ansvaret förrymdverksamheten i och för medverkan i det internationellasamarbetet inom rymdområdet. Vidare föreslås ett statsägt aktiebolag bUdas den1 för vissa uppgifter inom rymdområdet.Bolaget skulle ansvara för genomförandet av större delen av delegationensprogram inkl. driften av . För nationellt bedriven rymdverksamhet beräknas för /. stå tiU delegationens förfogande. Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om rymdverksamhet och anför. Deteuropeiska rymdsamarbetet har senare hälft varit föremål fören fortlöpande och genomgripande omprövning. Diskussioner mellan de isamarbetet deltagande länderna har förts om dels samarbetets organisation, delsgrundläggande programfrågor. Förhandlingar mellan medlemsstaterna i deneuropeiska organisationen för rymdforskning (ESRO) ledde framtill enighet om riktlinjerna för ESRO:s fortsatta program ochverksamhetsformer. Vid ett möte i förklarade densvenska delegationen, med förbehåll för godkännande, att Sverigeäven fortsättningsvis avser delta i organisationens program. Vid samma möte träffadesen Överenskommelse om att , under förutsättning av riksdagensgodkännande, skulle överta ansvaret för sondraketförsöks-platsen iKiruna. I samband med ställningstagandenatill det europeiska rymdsamarbetet har även frågan om organisationen av dennationellt bedrivna svenska rymdverksamheten prövats. Det svenska ESRO-deltagandetoch den inhemska rymdverksamheten har flera beröringspunkter. Detta samband kommeratt förstärkas genom ett övertagande av . Motbakgrund av dels det svenska ställningstagandet tUl frågan om fortsattdeltagande i ESRO:s program, dels frågan om den svenska rymdverksamhetensorganisation har inom utbildnings- och industridepartementen utarbetats endepartementspromemoria (Ds I 1972:1) Organisation och finansiering av rymdverksamhet. 1972: 48 4 yttrandenöver promemorian avgetts av (), flygtekniskaförsöksanstalten (FFA), , meteorologiska och hydrologiskainstitut (), luftfartsverket, statskontoret, universitetskanslersämbetet (UKÄ),som överlämnat yttranden från vederbörande universitets- och högskolemyndigheter,styrelsen för teknisk utveckling (STU), ständiga representation vidFörenta nationerna, delegation hos Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling (), statens medicinska forskningsråd (MFR),statens naturvetenskapliga forskningsråd (NER), i Norrbottenslän, (), svenska , Gruppen Rymdteknikinom (), (), . FOA, STU, MFR och NFR har i ärendet hört STU:s och NFR:sledningsgrupp för rymdfrågor (tidigare forskningsrådens rymdnämnd). Efter samråd medstatsrådet vill jag nu tUl behandling ta upp vissa frågor angående delsSveriges fortsatta deltagande i ESRO:s program, dels organisationen av den nationeUtbedrivna svenska rymdverksamheten. Beträffande åtskilliga av de förhållandensom berörs fordras inte beslut av . De redovisas dock här för sammanhangetsoch överblickens skull. Idet följande redovisar jag under avsnitt 2 Rymdverksamhet, utöver vad somanförts i departementspromemorian, även vissa frågor som inte närmare berörts ipromemorian. Rymdverksamhethar bedrivits i . Begreppet rymdverksamhetanvänds som en sammanfattande benämning på den verksamhet som har rymdtekniksom sitt mest betydelsefulla hjälpmedel. Med rymdteknik avses den teknik genomvilken man medelst instrumenterade satelliter och raketer kan placera utrustningför observation och kommunikation i lägen och banor på sådana avstånd frånjordytan som inte kan uppnås på annat sätt. Svensk rymdverksamhet har tillövervägande del varit inriktad på deltagande i internationellt rymdsamarbetemen omfattar även en viss nationell verksamhet, i första hand rymdforskning. Rymdverksamhetbedrivs i olika syften. Internationellt har t. o. m. första hälften av1960-talet rymdforskningen dominerat. Utvecklingen inom rymdområdet haremellertid kännetecknats av att andra tUlämpningar avrymdteknik än för forskningsändamål kommit att dominera. Bland dessatillämpningar kan nämnas telekommunikation, flygtrafikkontroll, meteorologisamt övervakning och observation från rymden av olika fenomen på jordytan. Prop.1972: 48 5 2.1 Den europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) Det europeiska samarbetet inom rymdforskningen inleddes ibörjan av . har från början deltagit i detta samarbete. Ar1962 undertecknades en konvention angående upprättande av en europeiskorganisation för rymdforskning, ().Konventionen, som trädde 1964, band de deltagande staterna vidmedlemskap i för åttaårsperioden 19641972 (jfr prop. 1962: 85, SU 1962:75 och UU 1962: 2, rskr 1962: 195 och rskr 1962: 232; prop. 1964: 69 s. 56, SU1964: 109, rskr 1964: 247). Enligt artikel 11 i konventionen har ESRO tillsyfte att för uteslutande fredligt ändamål möjliggöra och främja samarbetemellan europeiska stater inom rymdforskning och rymdteknik. För att fullfölja sitt program har ESRO drivit ett antalanläggningar, nämligen ett rymdtekniskt centmm (ESTEC) i , ett lednings-och kontrollcentrum (ESOC) i , sondraketförsöksplatsenESRANGE i , samt ett laboratorium för grundforskning (ESRIN) i . Följande stater var vid ingången av medlemmar i ,nämligen , , , , , ,, och . ESRO:sprogram har omfattat utveckling och uppsändning av 5 vetenskapligasatelliter. F. n. är 4 vetenskapliga satelliter under utveckling. Inom ramenför programmet har ca 250 sondraketer med vetenskaplig utrustningsänts upp från ESRO:s egen sondraketför-söksplats och från deförsöksplatser i och som ESRO använder. Kostnadernaför deltagande i ESRO bestrids f. n. från förslagsanslaget Europeisktsamarbete inom rymdforskningen m. m. under åttonde huvudtiteln.Medelsanvisningen under anslaget uppgår innevarande budgetår tUl 18 185 000kr. Den omfattar, förutom bidraget till ESRO, ersättning för svensk bevakningav arbetet i ESRO:s ohka organ, rymdteknisk service samt ersättning för vissakostnader i samband med . 2.1.1 Förhandlingar om det europeiska rymdsamarbetet Det europeiska rymdsamarbetet har senaredel varit föremål för en fortlöpande omprövning. Förhandlingarna om den framtidautformningen av det europeiska rymdsamarbetet har främst förts inom deneuropeiska rymdkonferensen (, ESC), ett samrådsorganpå ministernivå i vars arbete deltagit. Diskussionerna inom ESC harfrämst rört dels möjligheterna att föra samman de olika europeiskarymdorganisationerna, dels grundläggande programfrågor. Förhandlingarna leddeunder fram till 1972: 48 6 förslagangående vissa riktlinjer för den fortsatta planeringen av europeiskrymdverksamhet. En ny organisation skulle enhgt ett preliminärt förslag övertaalla funktioner från nuvarande europeiska rymdorganisationer. Dessa är, fömtomESRO och ESC, den europeiska organisationen för utveckling av bärraketer (, ELDO), i vilken inte deltar, samtden europeiska telesatellitkonferensen (Conference Européenne de Télécommunicationspar Satellites, CETS), i vilken deltar. Underår 1970 kom förhandlingarna in i ett avgörande skede. Som en förberedelse förett svenskt ställningstagande i dessa frågor utarbetades en promemoria (Ds I1970: 4) Aktuella ställningstaganden till det europeiska rymdsamarbetet av enarbetsgrupp med företrädare för utrikes-, kommunikations-, utbildnings- ochindustridepartementen. Vidremissbehandhngen av denna promemoria tillstyrkte så gott som samtligaremissinstanser fortsatt svenskt deltagande i det europeiska rymdsamarbetet. UKÄansåg att så långt det är möjligt bör delta i det europeiska ochövriga internationella utbytet inom rymdforskningen där svenska forskare inomvissa delar ligger mycket långt framme. UKÄ och ett flertal av de av ämbetethörda fakulteterna framhöll emellertid att man i frågan om avvägning avgrundforskningen på rymdområdet och med utgångspunkt i en i stort settoförändrad utveckling av de sammanlagda anslagen tUl nationell ochinternationell grundforskning, inte borde låta rymdforskningen få en störreandel än f. n. En liknande synpunkt fördes fram av MFR och NFR. STU, FOA, FFA,, och Ingenjörsvetenskapsakademientillstyrkte ett svenskt deltagande i det europeiska programmet i kombinationmed ett nationellt rymdprogram. Motiven för ett svenskt engagemang inomrymdverksamheten angavs vara värdet av de rymdtekniska tillämpningarna,betydelsen för den svenska teknisk-industriella nivån inom ett flertal viktigateknikområden och den stimulans för samarbete mellan europeiska företag somrymdsamarbetet utgör. Från industrins sida pekade man särskilt på önskvärdhetenav att arbeta med rymdtekniska tillämpningar för att svenska företagskonkurrenssituation skulle kunna bibehållas. Viden ministerkonferens inom ESC i förklarades frånsvensk sida att med förbehåll för godkännande var berettatt gå in i en ny rymdorganisation och inom ramen för denna delta i vissaprogram tUls vidare t. o. m. (jfr prop. 1971: 1 bU. 10 s. 343, UbU1971: 3, rskr 1971: 84). Dei ESC:s förhandlingar deltagande staterna kunde emellertid inte enas kring deföreslagna riktlinjerna. Mot denna bakgrund enades ESRO:s medlemsstater om attutreda förutsättningarna för en omorganisation av ESRO fr. o. m. dåorganisationens första åttaåriga verksamhetsperiod skulle löpa ut.Förhandlingarna härom ledde till att Prop.1972: 48 7 dehuvudsakliga riktiinjerna för ESRO:s fortsatta program och verksamhetsformerkunde fastställas vid ett sammanträde med organisationens råd i december 1971.Den svenska delegationen förklarade därvid, med förbehåll för riksdagensgodkännande, att även fortsättningsvis avsåg delta i organisationensdå planerade hela program. Denya riktlinjerna för ESRO:s verksamhet innebär att samarbetet inom organisationeni fortsättningen kommer att koncentreras tUl satellitprojekt. Dessa kommer,liksom varit fallet, att omfatta vetenskapliga projekt somprojekt för olika rymdtekniska tillämpningar kommer att få en ökandebetydelse. Som en följd härav kommer verksamheten vid ESRO:s laboratorium för gmndforskning(ESRIN) att läggas ned. TUl ESRIN kommer i stäUet bl. a. ESRO:s dokumentationsverksamhetatt förläggas. Vidare kommer ESRO att upphöra med driften av sondraketförsöksplatsenESRANGE vid . ESRO:sprogram kommer att delas in i ett grundprogram, ett vetenskapligt program ochett program för tillämpningar. För medlemskap i krävs deltagande i gmndprogrammetoch det vetenskapliga programmet. Grundprogrammet består avden administrativa verksamhet som krävs för själva organisationen,informations- och dokumentationsverksamhet, grundläggande studier av nyaprogrammöjligheter, ett program för grundläggande teknisk forskning ochutveckling samt sådan verksamhet som syftar till viss koordinering avmedlemsländernas nationella program. ESRO:s vetenskapligaprogram kommer i fortsättningen att helt inriktas på sateUitutveclding.Pågående sateUitprojekt, i vilka svenska forskare deltar med experiment,kommer att fuUföljas. Enligt planerna skall med början i genomsnitt ettnytt satellitprojekt kunna påbörjas . ESRO:s sondraketverksamhetkommer att avvecklas och helt upphöra som en följd av att ESRO:smedlemsstater funnit att denna verksamhet med fördel kan organiseras av varjeland för sig. ESRO:s nya programkännetecknas av en mera utvecklad programbudgetering . Allakostnader som kan hänföras till ett program skall i princip bäras av detta.Årskostnaderna för grundprogrammet har priser fastställts till 10 MAU(iV/illion y4ccoun-ting t/nits; AU är organisationens finansiellaberäkningsenhet och motsvarar f. n. (19721973) kan dock denna ram få överskridas något under förutsättning att ESRO:stotala budget inte överskrids. Kostnaderna för det vetenskapliga programmethar för tiden 19721974 faststäUts till 27 MAU (priser). HärtiUkommer vissa avvecklingskostnader för bl. a.de program som skall upphöra. 1972: 48 8 Tyngdpunkteni ESRO:s planerade program kommer efterhand att ligga på etttillämpningsprogram som f. n. omfattar tre projekt med utveckling avsatelliter för telekommunikation, flygtrafikkontroll och meteorologi. Tdesatellitprojektetsmål är att kunna erbjuda europeiska tele- och radio/TV-myndigheterett i utvecklat operationellt satellitbaserat system för långdistanstelefoni(sträckor ) och för TV-distribution (i första hand effektivare Eurovision).Projektet omfattar utveckling och prov av viktigaelektroniska delsystem. I en andra etapp skall, efter särskilt beslut omkringår 1975, en experimentell geostationär satellit utvecklas. De europeiska telemyndigheternadeltar aktivt, främst via CEPT, i utvecklingsarbetet men avser inte attförbinda sig att använda det europeiska systemet förrän man har kunnat verifieraatt det är konkurrenskraftigt jämförbart med andra tänkbara lösningar.Totalkostnaden för projektet för perioden 19721982 torde inte överstiga 400 MAU.För perioden 19721976 uppskattas kostnaden till högst 100 MAU. Flygtrafikkontrollprojektetsmål är att sända upp en experimentell geostationär satellitför att söka åstadkomma en effektivare ledning av flygtrafiken överNordatlanten. Projektet är tänkt att i första hand utföras i samarbete mellan ESROoch den amerikanska luftfartsmyndigheten. Man räknar med att även kommeratt ansluta sig och möjligen även ytterligare länder. Såväl kostnader som utvecklingsarbeteavses även lika mellan och . Detta projekt förväntas blidet första och därmed det teknikbestäm-mande satellitprojektet för ett globaltsystem för 1980-taIet, för vilket den internationella luftfartsorganisationen, ,dragit upp riktiinjerna. Totalkostnaden för den europeiska insatsen har förperioden 19721977 uppskattats till högst 100 MAU. Sverigehar , med förbehåll för godkännande,tillsammans med ESRO:s övriga medlemsländer undertecknat ett avtal om detta s.k. aeronautiska satellitprojekt. Avtalet ger ESRO erforderliga befogenheter förprojektets genomförande. Meteorologiprojektetsmål är att de västeuropeiska länderna gemensamt skall kunna tillhandahålla enav fyra geostationära observationssatelliter för ett planerat globaltexperiment . Förutsättningarna för att kunna göra pålitligaväderprognoser kommer då att kunnakontrolleras. Övriga bidrag till projektet kommer från ett stort antal länder,främst , och . Ett framgångsrikt experimentär en förutsättning för den s. k. World Weather Watch, som är världsmeteorologiorganisationensglobala och för väderlekstjänsten helt revolutionerande långtidsprogram.Totalkostnaden för har uppskattatstill högst 115 MAU. 1972: 48 9 ESRO:s medlemsstater har anslutit sig till de olikatillämpningsprojekten enligt följande: Den totala rambudgeten för ESRO har för perioden 19721974fastställts till högst 283,6 MAU (priser). För att underiätta planeringenhar vidare en indikativ rambudget om 330 MAU beräknats för perioden 19751977.Inom dessa ramar har kostnaderna preliminärt fördelats på de olika programmen. kostnader för deltagande i projektet för en telesatellittorde, vid en preliminär bidragskvot av 4,62 "/o, inte komma att överstiga95 milj. kr. för perioden 19721982 och 25 milj. kr. för perioden 19721976. kostnader för deltagande iflygtrafikkontrollprojektet perioden 19721977 torde, vid en preliminär bidragskvotav ca 4,62 »/o, inte komma att överstiga 25 milj. kr. kostnader för deltagande i meteorologiprojektetperioden 19721977 torde, vid angivna preliminära bidragskvot, inte överstiga25 milj. kr. De sammanlagda kostnaderna för de tre tillämpningsprojektenhar för beräknats till 22,8 MAU, för till 48,5 MAU och för år1974 till 67,4 MAU. Som jag tidigare redovisat har , med förbehåll förriksdagens godkännande, anmält sin avsikt att delta i dels grundprogrammet ochdet vetenskapliga programmet , dels i de tretillämpningsprojekten. Härigenom kan kostnaderna för deltagande i ESROför perioden 19721974 beräknas. Om kostnaderna fördelas på grundprogram ochvetenskapligt program, vilka tillsammans utgör den obligatoriska delen förmedlemskap samt tillämpningsprogram, kan kostnaderna för del vid enpreliminär bidragskvot av 4,62 "/o, beräknas tiU följande belopp i 1971års priser (i milj. 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 Grundprogram 2,8 2,8 2,4 Vetenskapsprogram 13,4 9,1 7,9 7,0 Tillämpningsprogram 4,6 10,4 14,4 16,8 Summa 18,0 22,3 25,1 26,2 1972: 48 10 2.1.4Ändringar i ESRO:s konvention Somjag inledningsvis redovisade godkände statsmakterna (prop. 1962: 85, SU1962: 75 och UU 1962: 2, rskr 1962: 195 och rskr 1962: 232) den nu gällande ESRO-konventionensamt ett till denna fogat finansprotokoll i vilket ESRO:s rambudget m. m. förperioden 19641972 fastställdes. har vidare godkänt ett protokoll (prop.1963: 202, UU 1963: 11, rskr 1963: 423) rörande privilegier och immunitet för ESRO,som ratificerades . Enarbetsgrupp med representanter för ESRO:s samtliga medlemsstater utarbetar f. n.förslag tiU revidering av konventionen och till denna fogade protokoll för attdessa skall bringas i överensstämmelse med de nya riktiinjerna för ESRO:sverksamhet. Arbetsgruppen förväntas avsluta sitt arbete . Blandde ändringar, om vilka principöverenskommelse träffats av ESRO:smedlemsstater, är de som kommer att reglera medlemsstaternas finansiellaåtaganden i vad avser till-lämpningsprojekten av särskilt intresse. Gällandekonvention kräver enhälligt godkännande av organisationens treårsbudgetar. Fördet vetenskapliga programmet och grundprogrammet skall enligt den träffadeprincipöverenskommelsen erfordras enhälligt beslut om en femårig rambudget, somskall revideras . För vart och ett av tiUampningsprojektenkommer de finansiella åtagandena att bestämmas genom att en utvecklingsplan,indelad i faser, fastställs genom enhälligt beslut av de stater som deltar iprogrammen. Beslut om att börja en ny utvecklingsfas fattas därefter med tvåtredjedels majoritet med det särskilda kravet att denna majoritet också representerartvå tredjedelar av de finansiella bidragen. Detta innebär att en stat sombeslutat deltaga i ett tillämpningsprojekt kan nödgas fortsätta delta i projektettUl dess slut, även om den staten röstat för projektets nedläggning redan efterförsta utvecklingsfasen. Endast om de sammanlagda kostnadsöverskridandena vidett visst tillfäUe överstiger 20 "/o kan utträde inte förvägras ett iprojektet deltagande land. Konventionsändringarnai övrigt syftar tiU att anpassa ESRO:s uppgifter, kommittéstruktur, ekonomiskaoch administrativa rutiner m. m. till den faktiska utveckling som ägt rum sedanorganisationens start och till de överenskommelser som träffats mellanmedlemsstaterna vid rådsmöten . I avvaktan på att ändringarna ikonventionen skall träda i kraft har överenskommelse träffats om ett modellavtalför tUlämpade satellitprojekt. Detta modellavtal har utarbetats i enlighet medovan redovisade principer för finansiella åtaganden m. m. Det tidigare nämndaavtalet om en satellit för flygtrafikkontroll, det s. k. aeronautiskaprojektet, är baserat härpå. Genombeslut av riksdag (prop. 1962: 85, UU 1962: 2, rskr 1962: 232)bemyndigades Kungl. Maj:t att träffa avtal med ESRO om upplåtelse tillorganisationen av ett markområde i närheten av avsett för uppskjutningav sondraketer för vetenskapliga experiment i norrskenszonen. Avtalet ingicksår 1964. I samband därmed underställdes vissa delar av avtalet (prop.1964: 69 s. 56, SU 1964: 109, rskr 1964: 247). Avtalet, som reviderades (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 343, UU 1971: 3, rskr 1971: 84), ingicks för en tidav med automatisk förlängning i sänder, om det inte sägs uppskriftligen i förväg. Med stöd av avtalet har dessutom ett särskUtavtal med ESRO träffats om upplåtelse av mark för en observationsstationi närheten av försöksplatsen. Försöksplatsen ESRANGEomfattar dels ett basområde, från vilket uppskjutningarna sker, dels ettnedslagsområde som omfattar totalt . Enligt 1964 årsavtal skaU ESRO för nyttjande-rätten till basområdet erlägga en symbolisk hyraav en krona . I avtalet fömtsätts att ESRO:s verksamhet kommer attföranleda såväl intrång i renbetesrättigheter som skador på renar och växandeskog förorsakade av nedfallande raketer, minskade intäkter av jakt och fiskesamt andra, personliga olägenheter för samer och enskilda jordägare. Sverigehar i avtalet utfäst sig att svara för ersättning för sådana skador, intrångoch olägenheter. I gengäld har ESRO till erlagt dels ett engångsbeloppav ca 2 mUj. kr., dels en årlig ersättning om . För att kompensera detIntrång och de personliga olägenheter, som ESRO:s verksamhet skulle komma attförorsaka samerna, har man byggt en skogsbilväg samt uppfört vissa renstängsel.Kostnaderna för underhåll av skogsbilvägen liksom även ersättningar tUlenskilda jordägare, samer och samefonden för intrång i renbetesrätt och förminskade inkomster av jakt och fiske har bestridits ur det årliga ersättningsbeloppetfrån ESRO. Till gmnd för ersättningsbestämmelserna i avtalet med hggeröverenskommelser mellan Kungl. Maj:t och kronan, å ena, samt de enskUdamarkägarna, å andra sidan. Dessa överenskommelser gäller somavtalet med . För den mark som behövs för observationsstationen betalar ESROtUI en symbolisk hyra av en krona . Dessutom har ESRO för sinrätt enligt avtalet om observationsstationen betalat ett engångsbelopp om 4 000kr., vilket skall utgöra kompensation, en gång för alla, tUl berörda renskötandesamer. Enligtbemyndigande av riksdag (prop. 10 s. 346, UbU 1971:3, rskr1971:84) utgår . Prop.1972: 48 12 samarbete inom rymdforskningen m. m. som ersättning till berörda parter för viss utvidgning av nedslagsområdet. 2.2.2 Verksamhet och utrustning är jämte den norska sondraketförsöksplatsen på Andöyai norra den enda försöksplatsen i på hög latitud. Andöyakompletterar genom att forskarna har möjlighet att från den norskaförsöksplatsen skjuta till mycket höga höjder. har å sin sida denfördelen att nedslagsområdet, tUl skillnad från Andöya, är beläget helt överland. Sonderna med vetenskaplig mätutrustning kan härigenom lättare bärgas.För vissa typer av experiment är detta av stort värde. och Andöya ärdessutom belägna inom den s. k. norrskenszonen, ett förhållande som är av avgörandebetydelse för vissa slag av försök. Det nordliga läget medför att grynings- ochskymningsperioderna vår och höst är utsträckta, något som är ett nödvändigtkrav för andra typer av vetenskapliga undersökningar. Med hänsyn till dessaförhållanden är särskilt väl lämpad för bl. a. norrskensforskning ochforskning rörande s. k. nattlysande moln. höga tekniska standard ochfördelaktiga läge nära ett väl utvecklat samhälle som gör att ESRANGEväl fyller de krav som forskare ställer på en sondraketförsöksplats. Från har sedan invigningen 152 sondraketupp-skjutningarägt rum. Försöksplatsen har använts för dels skjutningar inom ramen för ESRO:s sondraketprogram,dels sondraketförsök utanför ESRO:s program.