prop · FV03130 · 1972-12-31 00:00:00 — Postbanken räknar med att överskotten kommer attbehövas för de nedskrivningar av place-rmgarna som behövs för att postbankenfr. o. m. på samma sätt som andra banker skall kunna ha sma placeringarnedskrivna tUl marknadsvärdet. Mot kapitaltäckningskravet vid utgången av år1974 på ca 170 mUj. står ett beräknat kapital på ca 130 mUj. Då harhänsyn inte tagits tUl de kapitaltUlskott som kan komma att behövas för denfortsatta tUlbyggnaden av postgirohuset och de tomtförvärv som planeras ianslutning därtiU. Eftersom tomtförvärven är beroende av expropriation anserjag att försUctigheten bjuder att inte i detta sammanhang kalkylera med dessaförvärv. , 1972.1 saml. Med ett anslag av 53 milj. kr. tiUgodoses kravet påpostbankens kapilaltäckning under med en viss marginalom man utgår från de siffror som redovisats i det föregående. Under /72 kunde postbanken ökaplaceringarna med . och det är troligt att placeringarna kanökas med ännu större belopp . Med hänsyn härtUl anser jag detmotiverat med en viss marginal när det gäller kapitaltäckningen. Jag förordarsåledes att ett investeringsanslag av 53 milj. kr. stäUs tUl postverkelsförfogande för atl öka det risktäckande kapUalet i postbanken. Jaghemställer att Kungl. att tUl Posthus m. m. på tiUäggsstat I tillriksstaten för /73 anvisa ell invesleringsanslag av 53 OOOOOOkr. [5]3. Sjöfartsmateriel m.m. TiU detta ändamål har för innevarande budgelåranvisats elt invesleringsanslag av 18,5 mUj. erhöU bemyndigandeatt beställa en isbrytare, specieUt avsedd för tjänst i , till elt fastpris av högst 17,5 milj. kr. I prop, 1972:1 angavs kostnaden preliminärt tUl ca12 milj. kr. Skillnaden meUan den beräknade kostnaden ochkontraktsumman förklaras näslan i sin helhet av de prisförändringar somberäknas inträffa . Isbrytaren skall levereras i december år1973. Liksom övriga isbrytare bör även denna förses med speciellminskyddsutrustning. Kostnaden härför, ca , ingår inte ikontraklsumman. De på innevarande budgetår belöpandedelbetalningarna för Väneris-brytaren har tidigare beräknats tUl 6 milj. kr.Enligt byggnadskontraktet skall emellertid under /73 ideUikvider erläggas 12 milj. kr. DärtiU kommer belöpandekontrollkostnader i samband med bygget, ca . På tiUäggsstat för /72 (prop.1972: 85 bil. 4) redogjordes för säkerhetsanordningarna i inseglingsleden tillBrofjorden som kostnadsberäknats till 9,1 milj. kr. och formerna för finansieringenav dessa. anvisade 3,1 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. Förinnevarande budgetår behövs ett lika stort belopp. Resterande belopp 2,9 milj.kr. för /74 torde kunna anvisas vid den ordinarie budgetbehandlingenför detta budgetår. Ramen för ordinarie investeringar är fastställd tUl17 milj. kr. för /73. Summan av de ytterligare utgiftema enligtovan utgör(6,3 -f 3,1) 9,4 milj. kr. vUket ger en investeringsvolym av totalt 26,4 milj.kr. Då anvisat anslag uppgår till endast 18,5 mUj. erfordras följaktiigenytterligare (26,4 18,5) 7,9 mUj. Jag hemställer att Kungl. att lill Sjöfartsmateriel m. m. på tilläggsstat riksstaten för /73 anvisa ett investeringsanslag av . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Kungl. utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenteni statsrådet på . Närvarandestatsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler de ärenden under handläggning som angår utgifterpå tilläggsstat I till riksstaten för /73 och anför. B.Allmänna centrala ämbetsverk m. m. [1]B13. Inredning av byggnader för statlig förvaltning. Under denna mbrik har iriksstaten för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 1 milj.kr. 1972:1 (bil. 9 s. 79) redovisades attbyggnadsstyrelsen har i uppdrag att planera lokaler m. m. för huvuddelen av demyndigheter som enligt statsmakternas beslut skall omlokaliseras (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196 m.fl.). Jag avser atl i det följande, vid minanmälan av investeringsanslaget tUl byggnadsarbeten för statlig förvaltning,närmare redogöra för denna lokalplanering. I fråga om planeringen av inredningoch utmstning av de nya lokalerna har Kungl. Maj:t meddelat närmareföreskrifter . EnUgt dessa föreskrifter skall planeringen utgåfrån att befintiig inredning och utrustning skall utnyttjas även efteromlokaliseringen om inte starka funktioneUa skäl eller ekonomiska bedömningartalar däremot. För flertalet myndigheter skall svara förplanering av inredning och begära medel för och svara för upphandling av deninredning som behöver nyanskaffas. ochhögskolor skall svara för motsvarandeuppgifter beträffande utrustning som är knuten tUl lokalerna, t. ex.teleanläggningar. I fråga om annan utmstning skaU de myndigheter som skallomlokaliseras svara för planeringen i samråd med utrustningsnämnden ochbyggnadsstyrelsen. föreslår att en kostnadsram(delram) för omlokali-seringsobjekten av 2 mUj. mnevarande budgetår försupp i inredningsplanen. Styrelsen avser att senare återkomma med redovisningav definitiva kostnadsramar för de skilda objekten. Medelsförbmkningen /73 beräknas tUl 1,5 milj. kr. föreslår att nio kostnadsramar(dehamar) om sammanlagt , huvudsakligen för teleteknisk utrustnmg,mnevarande budgetår förs upp i en utmstningsplan för skilda omlokaliseringsobjekt.Medelsförbrukningen för /73 beräknas tiU 1,1 mUj. Den inredning och den tUl lokalerna knutnagenerella utrustning som behöver nyanskaffas i samband med omlokaliseringen börbekostas från förevarande anslag. Kostnadsramar, inom vilka beställningar börfå ske, bör tas upp för inredning i inredningsplanen och för utmstning i en särskildutmstningsplan under anslaget. För att erforderliga beställningar skall kunnaske redan innevarande budgetår bör en för de skilda objekten gemensamkostnadsram (delram) av 2 milj. kr. föras upp i inredningsplanen. Iutmstningsplanen bör en gemensam kostnadsram (delram) av . förasupp för huvudsakligen teletekniska anläggningar. Jag har därvid räknat med atlmedel för skåpbU m. m. åt inte bör anvisas frånförevarande anslag. När planeringen hunnit längre, återkommer jag medredovisning av definitiva ramar för de skilda objekten. Reservationen pä anslaget vid ingången /73 uppgick till ca 15,4 milj. kr. Någon ytterUgaremedelsanvisning för inredning behövs därför inte innevarande budgetår.Medelsbehovet för utrustning för innevarande budgetår bör täckas genom enanvisning av 1,1 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att tUl Inredning av byggnader för statligförvaltning på tiUäggsstat I tUl riksstaten för /73 anvisa ettreservationsanslag av . D.Bidrag och ersättningar till kommunerna [2]D 3. Skattebortfallsbidrag till kommunerna m. fl. Slalsmaktema har beslutat omårliga statsbidrag till kommuner, landstingskommuner och församlingar, s. k.skattebortfaUsbidrag, som kompensation för att det kommunala skatteunderlagetminskar till följd av skattereform (prop. 1972: 60, FiU 1972: 23, rskr1972: 139). TiU grund för beslutet låg ett beräknat skattebortfall förkommunerna på . Bidragen utbetalas förstagången och utgår på grundval av tillskjutet skatteunderlag. DettaskatteunderlagstiUskott fördelas mellan kommunerna i relalion tillskattekraften, beräknad som skattekronor per inkomsttagare. Medhänsyn till osäkerheten beträffande den exakta storleken av skattebortfalletansåg (FiU 1972: 23 s. 7) det angeläget att utnyttja den ytterligareinformation som kunde utvinnas när resultatet av taxering förelåg ochstatistiskt kunde analyseras och bedömas. förordade därför attriksrevisionsverket skulle företa en stickprovsundersökning baserad på 1971 årsfaktiska inkomststruktur. Skulle denna beräkning ge ett resultat som meraväsentligt avvek från . borde detta enligt kunna beaktasi samband med den proposition om skatteutjämningsbidrag som väntades bliframlagd till vårriksdagen 1973. Härvid borde också prövas skäligheten av attretroaktivt justera de skattebortfallsbidrag som betalas ut år 1973.Riksrevisionsverket har med skrivelse den 6 seplember 1972 redovisat två nyakalkyler över det beräknade skattebortfallet. Den ena av kalkylerna bygger påtaxeringsutfaUet och utgör ett försök att applicera deäldre skattereglerna på detta utfall. Kalkylen leder till ett beräknatskattebortfall för kommunerna på 1 259 milj. kr. Den andra kalkylen bygger,liksom de beräkningar som redovisades i prop. 1972: 60, på riksrevisionsverketsstickprovsundersökning , som framskrivits ochkorrigerats. Resultatet av denna beräkning blir ett skattebortfaU på minst 1150 milj. kr. Kalkylerna pekar således på att skattebortfallet för kommunernaunderskattades med ett belopp i storleksordningen ett par hundra milj. kr. i deberäkningar som redovisades för vårriksdagen. En förklaring härtill är attantalet inkomsttagare ökat kraftigare än vad som antagits i de tidigare beräkningarna.Vidare har de genomsnittliga inkomstökningarna blivit väsentligt mindre än somförutsattes. Detta innebär dels atl flera inkomsttagare än beräknat erhållergmndavdrag, dels att färre erhåller helt eller delvis reducerade gmndavdrag.Skatteunderlagsbortfallet för kommunerna har därigenom blivit större änberäknat. De båda kalkylerna har granskats inom finansdepartementetoch av företrädare för och Svenska landstingsför- Skattebortfallsbidrag(inUj. Sammanräknad nettoinkomst(statliga taxeringen) Allmänna avdrag, m. m. Taxerad inkomst I gamla Ortsavdrag -f avrundning \ skatte- Extra avdrag 1 syste- Beskattningsbar inkomst ( met Genomsnittlig utdebitering(kr.) Korrektionspost på gmnd av höjddeklarations-pliktsgräns bundet.Genomgången har huvudsakligen koncentrerats till den första kalkylen. Enighethar härvid nåtts om att vissa justeringar bör göras i riksrevisionsverketsberäkningar. På gmndval härav har inom gjorts en revideradkalkyl, som redovisas i tabell. Som framgår av tabellen blir det beräknadeskattebortfallet i mnt tal 1 200 milj. kr. Detta belopp stämmer också väl meddet beräknade skattebortfallet enligt den andra kalkylmetoden. För beräknas det totalaskattebortfallet dock bli ca 50 milj. kr. högre eller 1 250 milj. kr.Bakgrunden härtill är följande. 1970 årsskattereform ingick bl. a. att makes ansvar för andra makens sjukförsäkringsavgift slopades och att den motsvarande avdragsrätten upphörde för den make som påförts avgiften. Inkomstökningen för kom munerna tUl följd härav har uppskattats tUl 50 milj. kr. Den minskade avdragsrätten får dock effekt först vid taxering. En engångs- justering med 50 mUj. bör därför göras för de skattebortfallsbidrag som betalas ut . Företrädare för kommunförbunden har accepterat denu redovisade bidragsnivåerna. Med hänvisning tUl det anförda förordar jag attskattebortfallsbidragen grundas på en beräknad bidragsgivning om 1 250 milj.kr. för och att motsvarande justering görs av de beräknadeförskotten för . Den nivå som skall ligga till grund förskattebortfallsbidragen framöver bör bestämmas till 1 200 milj. kr. För /73 har anvisats 500 milj. kr.till skattebortfalls-bidrag. Den av mig förordade höjningen av de slutligabidragen för år 1971 ledertill en merkostnad på 125 mUj. för innevarande budgetår. Belastningen på anslaget kommer därmed att uppgå till ca 625 milj. kr. Enligt förordningen (1965: 268, ändrad 1972: 141) omskatteutjämningsbidrag skaU bidragsunderlag enligt bestämmelserna omskatteborl- Prop, 1972:130 ,. fallsbidragtas med vid beräkning av medelskattekraflen för riket, skattekraften för deoUka kommunerna och skatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering. Dessaberäkningar enligt skatteutjämningsförordning-en görs av statistiskacentralbyrån resp. länsstyrelsema september . En ändringav årets beräkningar med hänsyn till de förhöjda skattebortfallsbidragen skuUeemellertid vålla ett betydande merarbete för berörda myndigheter. Någonomräkning bör därför inte ske. För att undvika en omräkning avskatteutjämningsbidragen bör såvitt avser bidrag som betalas ut bidragsunderiaget enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidrag beräknasjämlikt kungörelsen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag i dess lydelse den 5maj 1972. Härför krävs ett tillägg tUl övergångsbestämmelserna till lagen(1972: 141) om ändring i lagen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag. Förslagtill ändring i lagen torde få bifogas statsrådsprotokollet i detta ärende sombilaga A. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag attKungl. 1. antaga inom finansdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1972: 141) om ändring i lagen(1965: 268) om skatteutjämningsbidrag, 2. godkänna de av mig förordadeändrade grunderna för beräkning av skattebortfallsbidrag. [3]12. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har iriksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 60 milj.kr. 1972: 1 (bU. 9 s. 79) redovisades alt har iuppdrag alt planera lokaler m. m. för huvuddelen av de myndigheter som enligtstatsmakternas beslut skall omlokaliseras (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr1971: 196 m.fl.). I investeringsplanen för anslaget beräknades förbyggnadsobjekt i samband med omlokalisering av statlig verksamhet enmedelsförbrukning av 25 milj. kr. för /73. Byggnadsuppdrag harlämnats för vissa nybyggnader. För vissa andra objekt bör också, med hänsyn tUllidplanerna för upphandling och byggnadsarbeten m. m., byggnadsuppdrag lämnasunder innevarande budgetår. Ifrågavarande byggnadsobjekt bör nu närmare redovisasför . Nybyggnad i för Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut. Omlokaliseringen av Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut tUl planeras äga rumhuvudsakligen har föreslagit alt en nybyggnaduppförs för institutet i , väster om centmm.Nybyggnaden har beräknats för ca 450 anställda och omfattar kontors- ochlaboratorielokaler m. m. med en rumsyta av ca . Kostnaden beräknas tUl45 milj. kr. Maj:t uppdrog den 8 september1972 åt byggnadsslyrelsen atl projektera nybyggnaden tUl bygghandlingar. Nybyggnad i förkriminalvårdsstyrelsen och . Omlokaliseringen till Norrköpingavses äga mm under oktobernovember 1975 vad gäller och under januarifebruari 1976 vad gäller . haiföreslagil att de båda verken skall inrymmas i en nybyggnad i det centraltbelägna området Saltängen. Nybyggnaden innehåller kontorslokaler, tryckeri m.m. för de båda myndighetema, vars personal beräknats till ca 600.Byggnadsslyrelsen har föreslagit att området färdigbyggs i ett sammanhang,vUket anses ge det mest ekonomiska utnyttjandet av tomten. Nybyggnaden kommerhärigenom att innehålla lokalytor som kan utnyttjas av andra statligaverksamheter eller hyras ut. Den totala rumsytan uppgår tUl ca 27 000 m, vilketmotsvarar en totalyta av ca 42 000 m. Härav avses ca 30 000 m förkriminalvårdsstyrelsen och och ca 12 000 m för andraverksamheter. Kostnaden för hela nybyggnaden beräknas till 73,5 milj. kr. Maj:t uppdrog åtbyggnadsstyrelsen att projektera nybyggnaden till bygghandlingar. Nybyggnad i kv. Lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsenskall enligt gällande planer omlokaliseras tUl Jönköping.Byggnadsstyrelsen har föreslagit att de båda myndigheterna förläggs till en nybyggnadi kv. Nybyggnaden innehåller lokaler för ca 325 anställda vidde båda myndigheterna och utrymmen för en eventuell framtida expansion. Vidareinnehåller nybyggnaden ca 2 500 m-rumsyta som avses för , varshuvuddel är förlagd tUl det närbelägna landsstatshuset. Enligt avbyggnadsstyrelsen redovisade systemskisser innehåller nybyggnaden ca 14 500 mrumsyta. Kostnaden beräknas tUl 37,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972.Kungl. Maj:t uppdrog åt att projekteraobjektet till bygghandlingar. Styrelsen skall vid projekteringen söka uppnå ettgynnsammare förhållande mellan objektets rumsyta och i byggnadsprogrammetangivna lokalbehov. En förändring av objektet i enlighet härmed bör kunna mmskade beräknade byggnadskostnaderna. Nybyggnad i kv. Vasen förlantmäteristyrelsen och rikets allmänna kartverk. Flyttningen till avlantmäteristyrelsen och rikets allmänna kartverk skall enligt planema äga rumunder . Byggnadsstyrelsenhar föreslagit alt en nybyggnad uppförs för de båda myndigheterna i kv. Nybyggnaden, som innehåller kontors- och laboratorielokaler m. m. förca 800 anställda och expansions-utrymmen, omfattar ca 23 500 m rumsyta. Kungl.Maj:t uppdrog åt att utföra nybyggnadenmom en kostnadsram av 62,5 milj. kr. Nybyggnad i kv. Måsen förriksförsäkringsverkets tekniska byrå. Till de myndigheter som skaUomlokaliseras till hör tekniska byrå ochstatens personalpensionsverk. Omlokaliseringen planeras ske undertiden hösten 1972sommaren 1976. har föreslagU att dessaverksamheter förläggs till en nybyggnad i kv. En förstautbyggnadsetapp innehåller datahall och kontorslokaler förriksförsäkringsverkets tekniska byrå om sammanlagt ca 4 000 m rumsyta. Kungl.Maj:t uppdrog åt byggnadsslyrelsen att utföra denna etapp avnybyggnaden inom en kostnadsram av 15,3 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972.Projektering pågår av en ylleriigare etapp av nybyggnaden förpersonalpensionsverket. Nybyggnad i kv. Målaren av polishus m.m. Till skall även centrala sludiehjälpsnämnden omlokaliseras, enligtplanerna . Vidare är två avdelningarav kammarrätten i Stockholm förlagda till . harföreslagit att en nybyggnad uppförs i kv. Målaren i för dessaverksamheter och för polis- och åklagarmyndighetema i , som f. n. harotillfredsställande lokaler. Nybyggnaden föreslås också inrymma tingsrätten iSundsvall, som f. n. är uppdelad på flera lokaler. Nämnda myndigheter beräknastUlsammans ha ca 425 anstäUda. I nybyggnaden, som omfattar ca 17 000 m rumsyta,finns dessutom utrymmen för eventuell framtida tUlväxt. Maj:t uppdrogden åt att utföra nybyggnaden inom enkostnadsram av 41,9 milj. kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Vidare harbyggnadsstyrelsen föreslagit att det nuvarande tingshuset i ,fastigheten nr 18 i kv. Lärgossen säljs till för . Medelsförbrukningen för innevarande budgetår för debyggnadsobjekt som tidigare är uppförda i investeringsplanen beräknas tUl ca 33mUj. Medelsförbmkningen för de i det föregående nämnda byggnadsobjektensamt ytterligare objekt för omlokaliseringen, vilka f. n. prövas av Kungl.Maj:t, beräknas till sammanlagt ca 68 milj. kr. Vidare föreslår styrelsen atten kostnadsram av 5 milj. kr. förs upp i investeringsplanen redan innevarandebudgetår för diverse objekt, bl. a. provisoriska lokaler såsom baracker.Sådana byggnader inom allmänna fastighetsfondens områdeskall i fortsättningen finansieras med investeringsmedel och inte, som hittillsi viss utsträckning varit fallet, med medel på fastighetsfondens stat (jfrprop. 1972: 1 bU. 21 s. 3 och 5). För de byggnadsobjekt jag redovisat i detföregående bör nya kostnadsramar föras upp i investeringsplanen. I följandesammanställning redovisas dessa kostnadsramar, den beräknade medelsförbmkningenunder innevarande budgetår samt beräknade tidpunkter för byggstart ochfärdigställande. Jag återkommer senare med redovisning för ytterligarenybyggnader för omlokahseringen. Jag räknar med att det skall bli möjligt attpåbörja vissa arbeten under innevarande budgetår utöver de objekt jagredovisat. För dessa arbeten beräknar jag i sammanställningen enmedelsförbrukning av 12 milj. kr. I investeringsplanen bör vidare, i enlighet medbyggnadsstyrelsens förslag, föras upp en kostnadsram för diverse objeki. Beslutom utförande av objekt inom kostnadsramen avses få fattas av byggnadsstyrelsendå kostnaden inte överstiger . och i annat fall efler medgivande avKungl. Härmed kommer likartade regler att gälla för utnyttjandet av medelinom denna kostnadsram och för användningen av underhållsmedel på allmännafastighetsfondens stat. 1 sammanställningen tar jag dessutom upp den avbyggnadsstyrelsen nu beräknade medelsförbrukningen för objekt som tidigare förtsupp i investeringsplanen. (1 000-tal kr.) (1 000-tal kr.) Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Medelsförbmkningen under förevarande anslag förinnevarande budgetår kan således berälcnas tUl ca 98 milj. kr. Behållningenvid ingången av budgetåret uppgick till ca 18 mUj. och det på riksstatenför /73 uppförda anslaget ulgör 60 milj. kr. Det beräknademedelsbehovet kräver således en ytterligare medelsanvisning av (98 18 60) 20mUj. Genom den föreslagna nybyggnaden i kv. Målaren iSundsvaU kommer tingsrätten att få nya lokaler, varför det nuvarande tingshusetbör säljas till kommunen. Med hänsyn till att det inte nu kan konstateras attförsäljningen kan inrymmas under Kungl. Maj:ts bemyndigande att sälja fastegendom till kommun för samhällsbyggnadsändamål och då taxeringsvärdet påfastigheten uppgår tUl . bör medgivande inhämtas. JaghemstäUer att Kungl. 1. tUl Byggnadsarbeten för statligförvaltning på tiUäggsstat I tUl riksstaten för /73 anvisa ettinvesteringsanslag av , 2. bemyndiga Kungl. Maj:t attsälja fastigheten nr 18 i kv. Lärgossen i till för500 . FONDEN FÖR STATENS AKTIER [4]1. Teckning av aktier i . 1972: 101 föreslåsbemyndigande för Kungl. Maj:t att för statens räkning sluta avtal medaffärsbankerna. och Jordbrukets bank ominrättande av ett kredilaktiebolag. Företagskapital aktiebolag, med uppgiftatt medverka vid finansieringen av mindre och medelstora näringsföretag här ilandet. Denna medverkan skall ske genom att bolaget tillskjuter kapital genomförvärv av minoritetsposter av aktier, andelar i ekonomiska föreningar ellerUknande rättigheter. Vidare föreslås att bolaget skall kunna lämna ellerförmedla krediter till samt ikläda sig garantiförbindelser för ifrågavarandenäringsföretag. aktiekapital skall enligt förslaget utgöralägst 20 milj. kr. och högst 60 mUj. Vid verksamhetens början skallaktiekapitalet uppgå tiU 20 milj. kr. Staten skall äga hälften av aktierna ochbankerna tillsammans återstoden. Aktierna, som lyder på , skaU tecknastill en kurs av för att bolagets reservfond redan vid starten skall varafylld. Jag vill nu ta upp frågan om medelsanvisning tillteckning av aktier i . Som jag redogjort förskaU staten teckna aktier för 10 milj. kr. till en kurs av . 12 milj. kr.behöver således anvisas för ändamålet. talningav den del av stämpelskatten för emissionen, som belöper på de aktier statenskaU äga i bolaget. Jag hemställer att Kungl. all till Teckning av aktier i på till-läggsstat I till riksstaten för /73 anvisaetl investeringsanslag av . VII.FONDEN FÖR FÖRLAG TILL STATSVERKET [5]1. Under denna mbrik har i riksstaten förinnevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 45 milj. kr. Anslaget disponeras efler Kungl. Maj:ts beslut ivarje särskilt fall föi sådana projekteringsarbeten som föregår den slutligaprövningen av byggnadsobjekt. Projekteringskostnaderna täcks sedermera av debyggnadsanslag som begärs då byggnadsobjekten redovisas för . Detbelopp som motsvarar projekteringskostnaderna förs därför tillbaka lill fondenför förlag till statsverket när byggnadsanslag bevUjats, och redovisas somövriga kapitalmedel. Utbetalningarna från anslaget bestäms således avomfattningen av de projekteringsuppdrag som Kungl. Maj:t lämnar, varföranslagsberäkningen är överslagsmässig. Vid en ökande byggnadsverksamhet ökarockså behovet av projekteringsmedel. Detta förhållande blir särskilt påtagligtom projekteringen bedrivs intensivt, som t. ex. i fråga om den nu pågåendeprojekteringen av nybyggnader för omlokalisering av statlig verksamhet. Den byggnadsverksamhet som bedrivs avbyggnadsstyrelsen och forlifikationsförvaltningen, vilka är de två myndighetersom huvudsakligen får projekteringsmedel anvisade från anslaget, har under desenasle åren ökat kraftigt, och beräknas av myndigheterna under innevarandebudgetår sammanlagt komma att dra en kostnad av ca 830 milj. kr. Till nästabudgetår beräknas en uppgång med ca 100 milj. kr., varefter en fortsattverksamhet på ungefär denna nivå förutses . Utbetalnmgarna från anslaget uppgick budgetåret1971/72 till ca 75 milj. kr., varav 40 milj. kr. anvisades på tUläggsslat III.Jag finner det mot bakgmnd av vad jag anfört reaUstiskt att räkna med attbehovet av projekteringsmedel kan komma att uppgå till ett högre belopp undei innevarandebudgetår. Detta medelsbehov bör täckas genom en medelsanvisning av 45 mUj. Jaghemställer att Kungl.