prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Som redan anförts föreslär jag regler som innebär attröstningen skall ske med användande av kuvert - valkuvert samt inner- ochytterkuvert för poströstning och valsedelsförsändelse - av samma slag som vid1970 års val. På val- och innerkuverlen skall sälunda de båda nedre hörnen varaavskurna så atl färgen på den inneliggande valsedeln kan ses utan att kravet påvalhemUghet åsidosätts. En sådan kuverttyp förutsätter atl, liksom vid 1970 årsval, till formatet standardiserade valsedlar används. Som jag framhöll i prop,1969:148 (s, 64) innebär delta all statsverket måste svara också förframställningen av blanketter till valsedlarna. bör även, somfallet var 1970, låta förse blanketterna med det tryck partierna önskar ulanatt någon särskild ersättning för detla las ul. Vid val tillämpades den ordningen att parti somvar eller genom valet blev representerat i den församUng valet gällde gratisfick valsedlar/valsedelsblankeller upp tiU elt antal som motsvarade fem gångerantalet röstberättigade, i fråga om riksdagsval, i valkretsen och, i fråga omannal val, i valet. Beställde parti, som är representerat i ifrågavarandeförsamling, större anlal valsedlar/valsedelsblankelter, fick partiet i efterhanderlägga betalning för del överskjutande antalet. Blev parti, för varsvalsedlar/valsedelsblanketter eriagts förskott, genom valet representerat iifrågavarande församUng, betalades förskottet tillbaka i den mån inte gränsenför vad partiet har rätt att erhålla gratis överskreds därigenom. Efter sammaprincip skedde återbetalning av förskott, när beställning gjorts av annan änbehörig företrädare för parliel, dvs, när det har varit fråga om enspränglista. Frågan huruvida återbetalning skulle ske blev här beroende av ompartiet utnyttiat sin graliskvol. Återbetalning skulle aUlid ske till partietoavsett vem som hade eriagt förskottet, 1 betänkande har VTU föreslagit andra reglerbelräffande valsedelstilldelningen än dem som sälunda tillämpades vid 1970 årsval. Enligt förslagel skaU partierna få välja meUan å ena sidan att fåvalsedlar gratis upp tiU ett visst högsta antal och å andra sidan atl besläUaelt mindre antal valsedlar men få skillnaden kontant mellan kostnaden för detfaktiskt beställda antalet och kostnaden för det antal valsedlar partiet Prop,1972:105 ' 93 maximalt kunnat fä gratis. innebär förslaget attstatsverket skall låta framställa och utan kostnad för vederbörande parti ilokal där röstning äger rum tillhandahålla väljarna valsedlar försedda medtryckt beteckning för parti som är representerat i samt valbeteckningmen som i övrigt är blanka (partimarkerade valsedlar). Genom att statsverketsälunda skulle svara för all dessa partiers valsedlar skall finnas tillgängligaöverallt där röstning sker anser VTU atl förutsättning föreligger all skäraner partiernas fria valsedelskvot från fem lill fyra gånger antaletröstberättigade, VTU:s förslag atl partierna vid valsedelsbeställning skallkunna välja mellan olika alternativ var avsett för elt förfarande där valsedlarav hålkorlstyp kommer till användning och var betingat av att det, om eltsådant förfarande skulle tillämpas, av både tryckeritekniska och ekonomiskaskäl framstår som angeläget att söka bringa ner det antal valsedlar av dennatyp som skulle behöva framställas. När valsedlar av annat slag nu förutsättskomma lill användning är behovet av åtgärder för atl minska den totalavalsedelsupplagan genom all ge partierna den föreslagna valmöjligheten mindreframträdande. Härtill kommer att det under remissbehandlingen riktals vissaprincipiella invändningar mot VTU:s förslag i detta avseende. Mot dennabakgrund har jag kommit till slutsatsen atl del inte finns anledning att nugenomföra detta förslag. Det har obestridligen utgjort en brist att väljarna vidtidigare val inte har kunnat vara säkra på atl finna "sill" partisvalsedlar även på postanstaller, hos utlandsmyndigheter och på fartyg. VTU:sförslag alt statsverket skall framställa och i lokal där röstning skertillhandahålla väljarna partimarkerade valsedlar - dvs, valsedlar sominnehåller parti-och valbeleckning i tryck men som i övrigt är blanka förpartier som är representerade i innebär en väsentlig förbättringhärvidlag. Jag förordar därför att förslagel genomförs. Som en följd av detta bör- som VTU också har föreslagit partiernas fria valsedelskvot kunna sänkasfrån fem lill fyra gånger antalet röstberättigade i valkretsen när fråga är omriksdagsval och vid valet när fråga är om val av landstingsman ochkommunfullmäktige. I sammanhanget vill jag också lill behandling ta upp denförutsättning för gratis valsedelstilldelning som gällde vid 1970 årsriksdagsval och som innebar att partiet i fråga var eller genom valet blevrepresenterat i . Denna ordning gav uttryck för samma princip somreglerna om statligt partistöd. Enligt dessa utgår sålunda partistöd till partisom har deltagit i senasie val till och därvid har vunnit mandat,vilket innebär att parliel skall ha fått minsl av rösterna i hela landeteller minsl av rösterna i en valkrets (se prop, 1970:1 bil, 4, G 4, SU 2,rskr 2, KU 14, rskr 103), 197 I års partistödsutredning har emellertid i ettnyligen avgivet belänkande (SOU 1972:62) bl, a, föreslagit all det för rätllill statligt partistöd inte längre skall krävas alt partiet vunnit mandat iriksdagen, Avlrappal partistöd skall enligt förslaget ulgå också till parti sominte har blivit företrätt i men vars röstandel är större än avrösterna i hela landet. Prop,1972:105 94 Det är enligt min mening naturligt att samma regler gälleri fråga om rätten att vid riksdagsval få valsedlar gratis som i fråga om rätlenatt få statligt partistöd. Om partistödsutredningens nämnda förslag genomförs,bör sålunda gälla atl parti som vid tidigare riksdagsval har fått eller vidvalet får minsl av rösterna, skall kunna få valsedlar gratis upp till delmaximiantal som jag förordade, 1 avbidan på ställningstagandet tillpartistödsulredningens förslag bör emellertid den ordning som i detta avseendetillämpades vid val behållas. Någon anledning all överväga ändring i de förutsättningarför gratis valsedelslilldelning som gällde vid landstings- ochkommunfullmäktigval finns enligt min mening inte f. n. Liksom då bör också ifortsättningen krävas all partiet i fråga är eller blir representerat i denförsamling valet gäller. Sammanfattningsvis föreslårjag alltså alt de vid 1970 årsval tillämpade reglerna om valsedelsframslällning och valsedelstilldelningskall gälla med de ändringar som föranleds av vad jag har sagt omtillhandahällande av partimarkerade valsedlar och om sänkning av den friavalsedels-kvoten. 6,1,4 Tiden för röstning Vid val pågick röstningen i vallokal som regelutan avbrott mellan kl, 8 och 21, Vid detta valtillfälle gällde alltså interegeln att uppehåU i röstningen alllid skulle ske mellan kl, 11 och 13, Liksomtidigare kunde även vid val på framställning avvalnämnden bestämma andra tider för röstningen. Såvitt känt beviljade länsstyrelsernadispens i mycket begränsad utsträckning, 1 sitt senaste betänkande har VTU föreslagit attvallokalerna skall stängas kl, 20, dvs, tidigare än vad som hittillsgällt. Bakom förslagel ligger främst önskemålet att få fram valresultatet såtidigt som möjligt. Några aUvarligare invändningar mol den föreslagnaförkortningen har VTU ansett inte kunna resas, eftersom antalet väljare somutnyttjat den sista timmen för att rösta har visat sig vara begränsat. Förslaget alt förkorta tiden för röstningen i vallokalernamed har väckt kritik under remissbehandlingen. Även om jag kan förståalt del finns intresse - i första hand från massmedias sida - att så tidigt sommöjligt få del av resultatet av den preliminära sammanräkningen i vallokalerna,anser jag att intresset av alt bereda väljarna bästa möjliga förutsättningarför att delta i valet väger tyngre. Jag är alltså inte beredd alt biträda VTU:sförslag och frångå den huvudregel för öppethållande av vallokalerna som gälldevid val. Självfallet finns det valdistrikt där antaletröstberättigade är så litet eller förhållandena i övrigi är så speciella atlett öppethållande av vallokalerna under 13 limmar framstår som omotiverat. Detbör alltså alltjämt finnas möjlighet atl hålla vallokalen i sådana distriktöppen . Del synes lämpligast atl centrala valmyndighetenbeslular i sådana frågor. Därvid bör myndigheien inte vara bunden i Prop,1972:105 95 vidare mån än att hänsynen till väljarnas möjligheter atldelta i valen skall tillgodoses på ell tillfredsställande säll. Jag vUl tillägga att det får förutsättas att valnämnden iden kommun inom vdken valdistriktet ligger i förekommande fall görframställning hos centrala valmyndigheten om ett förkortal öppethåUande idistriktet. Även myndigheien bör ha möjlighet att väcka fråga härom. Innanbeslut meddelas bör emellertid myndigheten i så fall ha berett valnämndentillfäUe att yttra sig i ärendet, 1 fråga om poströstningsperioden inom landet föreslog VTUredan i sitt år 1967 avgivna betänkande (SOU 1967:27, Förtidsröstning ochgemensamma Ivådagarsval) en förkortning från 30 , Detla förslagåterkom i både 1969 och betänkanden. Vid samtliga tillfällen godtogsförslaget av remissinstanserna, 1 betänkande har VTU underhänvisning främst lill de transportmöjligheter som står till buds också föreslagit att perioden för röstning hos utlandsmyndighet skall förkortasså atl den böriar tidigast adertonde dagen före valdagen, I fråga om tiden förröstning på fartyg föreslås däremot inte någon ändring. VTU menar all deförhållanden under vilka farlygsröslningen sker är så speciella att enröstningsperiod är motiverad. Någon kritik mol vad VTU sålunda harföreslagit har inte förekommit vid remissbehandlingen. Även jag är beredd att godta VTU:s förslag i det nämndahänseendet. På postanstalt inom riket och hos utlandsmyndighet bör alltså ocksåenligt min mening röstningen inledas före valdagen medan röstningen påfartyg liksom bör börja före valdagen. Regler av dennainnebörd har lagits in i förslaget till vallag. Enligt nuvarande ordning pågår poströstningen också undersjälva valdagen. Jag vUl redan här påpeka atl någon ändring i det avseendet iförhållande till val inte föreslås. I fråga om röstningen hosutlandsmyndighet och på fartyg föreslår jag däremot, i överensslämmelse med vadsom gällde vid val, den ordningen alt röstningen skall vara avslutad isådan tid att avgivna röster kan beräknas vara centrala valmyndigheten tillhända senast kl, före valdagen, 6,1,5 Rösllängdsförfarandet TUl efterrättelse vid val skall enhgt 14 § RO finnasröstlängd. De närmare bestämmelserna om rösllängdsförfarandet finns ivallagarna. Röstlängderna är av två slag allmän röstlängd och särskildröstlängd. Den allmänna röstlängden, som kommer till stånd efler ett rentofficialförfarande, upprättas valdistriklsvis av lokal skattemyndighet, Ilängden upptas enligt nu gällande regler personer som är mantalsskrivna ilandet och som uppnått för rösträtt föreskriven ålder. Den som uppfyller övrigavillkor som gäller för rösträtt antecknas i längden som röstberättigad, 1 densärskilda röstlängden, som avser endast val till upptas efler ansökansvenska medborgare som inte är mantalsskrivna här i landet men som varitkyrkobokförda här under de senasie fem åren och som i övrigi uppfyller röslrätlsvillkoren. Prop,1972:105 96 röstlängden upprättas valkretsvis av centralavalmyndigheten. Anmärkningar mot båda slagen av röstlängder prövas avlänsstyrelse. Den allmänna röstlängden upprättas f, n, medmantalslängden som grund. Denna bindning mellan mantalslängd och röstlängdbetyder bl, a, att röstlängden - när dess giltighetstid böriar omkring den 1augusti - i princip speglar förhållandena sädana de var åretdessförinnan. Den som bytt hemortskommun efter sistnämnda tidpunkt kommeralltså alt tas upp i röstlängden för ett valdistrikt där han ärbosatt. Han kommer med andra ord att sakna möjlighet att delta i val i den ortdär han har sitt faktiska hemvist. Mot bakgrund av den slora rörlighet somkännetecknar dagens samhälle är detta ägnat att inge betänkligheter. Dennuvarande ordningen innebär att ett betydande antal väljare i praktiken intekan rösta i vallokal på valdagen utan är hänvisade att poströsta. Som VTU harframhållit kan den från val till val ökande poslröslningsfrekvensen delvis hasin förklaring i delta förhållande. VTU har i sitt senasie belänkande föreslagit ettförfarande som gör det möjligt all få fram en allmän röstlängd som äraktuellare än den nuvarande. Enligt förslaget skall kyrkobokföringen och intemantalsskrivningen läggas lill grund för röstlängden. Den som vid en bestämdkvalifikationsdag - av VTU föreslagen till det år då röstlängdenupprättas - enligt kyrkobokföringen uppfyller villkoren för rösträtt las i detföreslagna förfarandet upp i röstlängden för del valdistrikt inom vilket han ärkyrkobokförd. Liksom skall röstlängden upprättas av lokalaskattemyndigheten. Enligt förslaget skall vidare gälla atl längden skall varaupprättad senast den 1 . Del är enligt min mening av flera skäl önskvärt atl delfinns en allmän röstlängd som är så aktuell som möjligt. Eftersom de tekniskaförutsättningarna nu finns för att bygga röstlängden direkt påkyrkobokföringen, bör man enligt min mening utnyttja detta förhållande.Remissinstanserna har också i allmänhet godtagit VTU:s förslag att kyrkobokföringenläggs tUl grund för röstlängden. Med anledning av förslaget har emellertidpåpekats att det leder lill den konsekvensen atl en person som eflermantalsskrivningen flyttar från en kommun lill annan blir röstberättigad i ochäven valbar i inflytlningskommunen som infiytt-ningen sker,medan han hela detta år har kvar sitt medlemskap och den därtill knutnabesvärsrätien i utflyttningskommunen, I och för sig hade del naturligtvis varitatt föredra, om en sådan ordning hade kunnat åstadkommas, atl båda de nu nämndafunktionerna - rösträtt och medlemskap hade kunnat knytas tillinflyttningskommunen. Atl en sådan ordning inte kan åstadkommas bör emellertidinte hindra genomförandet av den enligt min mening väsentliga förbättring iförhållande lill nuläget som det föreslagna rösllängdsförfarandet utgör. Jag ansluter mig sälunda till VTU:s förslag all dennuvarande bindningen meUan mantalslängd och röstlängd upplöses och altröstlängden upprättas direkt på grundval av kyrkobokföringens uppgifter.Tilläggas bör all etl sådanl röstlängdsförfarande förutsätter vissa ändringar ikommunaUagarnas röslTätlsbestämmelser, Till dessa återkommer jag i specialmotiveringen till förslag lill ändring ikommunallagarna, I fråga om den närmare utformningen av förfarandet vidupprättande av allmän röstiängd är tUl en börian att märka alt VTU har utformatsitt förslag med utgångspunkt i del maskinella röstnings- och sammanräkningsförfarandet,vilket bl, a, förutsätter röstkort av hålkorlstyp med maskinläsbar information.Den kvaUfikationsdag och den senaste dag för röstlängdens upprättande som VTUhar föreslagit har bestämts med beaktande av att framställningen av sädanaröstkort skulle kräva förhållandevis . När det maskinella förfarandetnu inte genomförs behövs inte röstkort av denna typ. Eftersom röstkorten alltsåkan framställas på samma säll som , bör man ulan olägenhet kunna läggakvalifikationsdagen och dagen dä röstlängden senast skall vara upprättadbetydligt närmare valdagen än vad VTU har funnit vara möjligt och lämpligt,EnUgl min mening bör kvalifikalionsdagen kunna bestämmas till ochden för röstiängdens upprättande till . Övrigatidsfrister som är aktuella i sammanhanget fär sedan anpassas efler detla, Enligi gällande ordning skall lokala skattemyndigheten deår då ordinarie val till skall förrättas underrätta envar som i denallmänna röstlängden har antecknats som icke röstberättigad om detta förhåUandeoch om vad han har atl iaktta om han vill framställa anmärkning mol längden.VTU har för sin del ansett atl dessa s, k, hindersunderrätlelser kan undvaras.Förslaget i delta avseende har lämnats utan invändning av flertaletremissinstanser. Del har emellertid också rönt kritik under remissbehandlingen,Etl par av de kritiska remissinstanserna har uttalat atl del finns större skälalt avskaffa den utläggning för granskning som ingår som ett led irösllängdsförfarandet än hindersunder-rätlelserna. För min del anser jag, liksom VTU, atl syslemet medröstkort som före varje val lillställes envar i röstlängd upplagen person börkunna fylla den funktion som hindersunderrältelserna nu har. Den som inte fårröstkort kan, om han anser detta felaktigt, vända sig lill lokala skallemyndighetenoch begära elt sådant. Visar det sig då atl han inte finns upptagen iröstlängden, får myndigheien undersöka om längden är felaktig. Är det uppenbartatl så är fallet, skall länsslyrelsen pä framställning av myndigheien eller denenskilde besluta om rättelse i längden, under förutsättning dock allframställningen görs det år denna upprättas. Jag vill i sammanhanget också erinra om atl det från olikahåll har framhållits, atl utsändandet av särskilda hindersunderrätlelser harvisat sig kunna vålla obehag och onödigt lidande för omyndigförklarade personeroch för personer som inte är svenska medborgare och alltså inte varitröstberättigade. Sådana synpunkler låg bakom den genomförda ändringenav innebörd alt hindersunderrättelse skall sändas ut endasl de år då ordinarieval lill förrättas. Jag har sålunda nu kommit till den uppfattningen atlordningen med särskilda hindersunderrätlelser inte är av sådan betydelse attden bör Prop, 1972:105 98 behållas, Röslkortssystemet och de ändringar iröstlängdsförfarandet som jag nu förordar för med sig att några nämnvärdaolägenheter inte är förenade med att hell slopa underrättelserna. Jag biträderalltså VTU:s förslag i det avseendet. Utöver vad jag nu har berört förordar jag vissajusteringar i förfarandet vid upprättandet av den allmänna röstlängden.Sammanfattningsvis innebär förslaget att förfarandet är utformat på följandesätt. Lokala skattemyndigheten upprättar den allmännaröstlängden . I längden tas alla upp som enligtlänsslyrelsens personband är kyrkobokförda i del valdistrikt somlängden avser och som i övrigt uppfyller de för rösträtt föreskrivna villkoren.Längden upprättas med ledning av personband. Enligt gällandeföreskrifter aviserar pastorsämbetena om inträffade förändringari kyrkobokföringen. För att skapa garantier för att alla förändringar avbetydelse för rösträllen som inlräffat I. o, m, ulgången av maj skall kunna noteras påpersonbandet, kan centrala valmyndigheten, om det bedöms lämpligt ochnödvändigt, föranstalta om extra avisering. Till skillnad frän den nuvarandeallmänna röstlängden kommer den allmänna röstlängden i fortsättningen med dennu förordade ordningen att uppla endast personer som är röstberättigade, 1delta avseende kommer dock det undantaget att gälla att även personer somfyller del år röstlängden upprättas och som följaktligen blirröstberättigade först följande år kommer att tas med i längden. I längdenantecknas detta förhållande vid dessa personers namn. Röstlängden läggs ul för granskning varje vardag medundantag av lördag . Den som anser att han oriktigthar uteslutits från röstlängd eller att annan oriktigt har tagits med i dennafår framställa anmärkning . Den mol vilkens rösträttanmärkning riklats skall självfallet underrättas härom och om tid och plats förprövning av anmärkningen. Anmärkningar mot röstlängden prövas av vidoffentligt sammanträde eller om denna dag är ellersöndag, närmasl . Inför sammanträdet infordrar länsslyrelsenfrån lokala skattemyndigheten de röstlängder som berörs av anmärkningarna. Vidanmärkningssammanträdel bör, som har påpekats under remissbehandlingen av VTU:sförslag, den mot vilkens rösträtt anmärkning har framställts få åberopa ävenomständighet som inträffat efter den . meddelar sitt beslut i anmärkningsärende vidsammanträdel eller senast dagen efter detta. Beslutet antecknas på anmärkningsskriften.Av tidsskäl bör talan mot länsslyrelsens beslut inte få föras särskilt utanendast i samband med besvär över del val vid vilket längden använts. Har någonpå grund av ett uppenbart fel inte blivit upptagen i allmän röstlängd, får haneller lokala skattemyndigheten ansöka om rättelse i längden även efteranmärkningstidens utgång, dock , I likhet med vad som f. n, gäller skall länsslyrelsen kungöranär och var Prop, 1972:105 99 allmän röstlängd kommer all vara framlagd för granskningsamt tid och plats för anmärkningssammanträde. Sådan kungörelse skall utfärdassenast . Som jag har nämnt är VTU f, n, sysselsatt med enöversyn av bestämmelserna om rösträtt som tillkommer i utlandet bosatta svenskamedborgare, I samband därmed kommer också reglerna om den särskilda röstlängdenall ses över, 1 avbidan på all detta arbete slutförs bör de nuvarandebestämmelserna i om den särskilda röstlängden i sak oförändrade las upp iden nya vallagen. Därvid är det dock lämpligl och möjligt att tidsmässigtsamordna de båda rösllängdsförfarandena. Delta innebär bl, a, att tidpunkten dåansökan om att bh upptagen i den särskilda röstlängden senast skall ha gjortsbör flyttas fram lUl . 6,1,6 Valkungörelsen Enligt gäUande vallagstiftning åligger del länsstyrelsenatt före val utfärda kungörelse om detta. Vallagarna ger detaljeradeföreskrifter om kungörelsens innehåll. Förrättas flera val , utfärdasgemensam kungörelse om dem, VTU har föreslagit att kungörelseförfarandet i sinnuvarande form skaU slopas och atl väljarna skaU informeras om valen på annaloch enligt VTU:s mening mera ändamålsenligt säll, Förslagel har i allmänhetgodtagits under remissbehandlingen. Det har emellertid från något hållframhållits att kungörelsen är en väsentlig och officiell del av valinformationen. För egen del finner jag del vara självklart atl väljarnaoch de politiska partierna på ell meningsfullt och slagkraftigt sätt skallinformeras angående föreslående val. Den betydelse som valkungörelsen har i detsammanhanget lorde utan överdrift kunna betecknas som obetydlig. För detangivna ändamålet slår andra och effektivare informationskanaler lill buds. Jagkan därför ansluta mig till VTU:s förslag i denna del. Någrakungörelsebestämmelser bör därför inte tas in i vallagsförslagel, I stället upp en allmänt hållen erinran om alt centrala valmyndigheten på lämpliglsätt bör informera väljarna och andra om valen och de regler som gäller fördem. Givetvis föranleder, som har framhållits i något remissvar, ett extra val- t. ex, ett omval i enstaka län eller kommun -att särskild information fårlämnas om detta. 6,1,7 Enligt gällande regler skall det finnas en valnämnd ivarje kommun. består f, n, av ordförande och fyra ledamöter. Förordföranden skall finnas ersättare och för ledamöterna suppleanter,Länsslyrelsen utser ordförande och hans ersättare medan ledamöterna ochsuppleanter utses av kommunfullmäktige. VTU har belänkande förordat att valnämndernaavskaffas. Enligt VTU.s mening innebär det en smidigare ordning om kommun lämnas frihet att själv välja den organisationsform, t.ex. genom att tillsätta en särskild nämnd, som anses lämpligast för altfullgöra de begränsade uppgifter av rent organisatorisk art som liggerpå valnämnderna och som enligt VTU:s förslag fortfarande skulle åvila kommunerna.Under remissbehandlingen har uppfattningarna om förslaget gått i sär. Sålundahar regeringsrättens ledamöter anslutit sig till förslaget, medankommunförbundet och utredningen om den kommunala demokratin har hävdat att detockså i fortsättningen bör finnas valnämnder i kommunerna. Jag är för min del av samma uppfattning somkommunförbundet och den sistnämnda utredningen har gett uttryck för. Jag anseralltså att det i varje kommun bör finnas ett särskilt organ som förbereder ochleder genomförandet av val. Till detta kommer att jag avser att i det följandeförorda en ordning för behandlingen av poströster som innebär att åtskilligauppgifter kommer att decentraliseras på sä sätt att de från att ha åvilatlänsstyrelserna görs lill en angelägenhet, VTU:s förslag attvalnämnderna skall avskaffas kanjag alltså inte biträda. Enligt min mening bör valnämnden utgöra ettrent kommunalt organ.