prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — anför idet preliminära förslaget till ortsklassificering att är belägetinom ett av mest expansiva områden som sträcker sig från Osloregioneni norr via tUl Malmö- och Köpenhamnsregionerna i söder. Enfiärdedel av befolkning eller drygt 5 mUj. invånare bor inomdetta område. Om inga regionalpolitiska åtgärder vidtas kommer utveckhngen inomdenna s. k. skandinavienaxel att präglas av en fortgåendestorstadskoncentration, i synnerhet i den södra delen efter tillkomsten av enbroförbindelse över . Om ett av huvudsyftena med regionalpolitUcen skallkunna uppnås att dämpa storstadsområdenas expansion - måste statsmakterna meden samordnad regionaipolitisk planering stimulera utbyggnaden av ett antalstorstadsalternativ. De regionalpolitiska insatserna kan härvid inte begränsasenbart till att dämpa tillväxten i . Även i sydvästra ett alternativ för att balansera storstadskoncentrationen iGöteborgs-resp. /Köpenhamnsregionerna. Halmstadsregionen anses vara ettlämpligt storstadsaltemativ. Invånarantalet är f. n. drygt 100 000 och ökarkraftigt. Regionen har ett gott kommunikationsläge och erbjuder en attraktivmiljö både från boende-, fritids- och näringshvssyn-punkt. ochFalkenberg är som regionala tillväxtcentra båda starkt expanderande vad avserindustrin, också i fråga om sjukvård och annan regional service. Bådafungerar som centralorter för näringsliv och service. Övriga orter (del av ) ' Ändring i slutliga förslag 1 remissyttrandena tUlstyrksförslaget i huvudsak av länets kommuner/kommunblock med undantag för Kungsbackakommunblock, som anser att kommunblocket med hänsyn till anknytningen tUl Göteborgsregionenbör hänföras till kategorin storstadsområden. Även och Skåneshandelskammare tihstyrker förslaget. sluthga förslag tillortsklassificering överensstämmer med det preliminära förslaget med denskihnaden att kommunblock har hänförts tUl gruppen övriga orter istället för serviceorter. och län.Länsstyrelsen erinrar i det preliminära förslaget till ortsklassificering omatt en antydan till regiondelning gjordes i länsplanering 1967 enligt följande:Göteborgsregionen, mellersta länsdelen med som huvudort och norralänsdelen med som huvudort. Enligt anvisningarna tih länsprogram1970 klassificeras , som storstad. Eftersom fungeratsom överordnat centrum för hela är det ett riksintresse attregionen utvecklas i enhghet härmed. Trestadsområdet dvs.Uddevalla-Vänersborg-Trollhättan, bör klassificeras som storstadsaltemativ.Till området skulle också kunna föras och . Trestad är f. n.inte någon funktionell enhet men en mer integrerad arbetsmarknad skulle kunnauppnås t. ex. genom ett förbättrat vägnät. LysekU och klassificerassom regionala tillväxtcentra. För del har fömtsättningama ändrats ioch med beslutet om lokaliseringen av OK:s oljeraffinaderi till ,varför klassificeringen som tillväxtcentmm anses motiverad. som harett relativt isolerat läge utgör huvudort för hela norra och i vissutsträckning även för angränsande delar av . län (, , , , ,, och Tjöm) Storstadsalternativ Trestad (Uddevalla-delen) Serviceorter Gravarne, , ' Omst, ' ' Ändringar i slutiiga förslag I sitt remissyttrande framhållerGöteborgs kommun att skillnaderna mehan och motiverar attytterhgare en ortsklass införs mellan ochstorstadsalternativen med hänsyn tih de åtgärder som är nödvändiga för attGöteborgsregionen skall erhålla en balanserad näringslivsstmktur. Styrsökommun, som ingår i kommunblock, påpekar att kommunen har karaktär avglesbygdskommun. kommun framhåller att kommunen genom sittdeltagande i olika samarbetsorgan inom felaktigt kommitatt inräknas i storstadsområdet. Kommunen bör i stället klassificeras somregionalt thlväxtcentrum. toUcar beslutet om OK-raffinaderietslokahsering till som skäl för att LysekU bör ingå istorstadsalternativet UddevaUa// , i Munkedalskommunblock framhåller att blocket som helhet mte kan betraktas som glesbygdeftersom avståndet till är endast . förordar ettstorstadsalternativ kring omfattande även samt Gravarne och kommunblock. Länsstyrelsenföreslår mot bakgrund av remissyttrandena och övrig information som tilUcommitatt klassificeringen för Omst och ändras till övrig ort. Dessutomerinrar om de strukturella skillnader som finns mellan Stockholmå ena sidan och och å den andra sidan, vilka båda har karaktärav landsdelscentra. Beträffande framhåller att dennaort är ett självständigt regionalt thlväxtcentrum, trots att det inräknas iStorgöteborgsområdet. anföri det preliminära förslaget till ortsklassificering att statsmakterna i högregrad än hittUls måste beakta Boråsregionens allvarliga näringslivsproblem genomatt upprätta en utveckhngsplan för regionen. klassificerar Boråssom storstadsalternativ med motiveringen att det borde vara lättare att avlastaGöteborgsregionen om även storstadsnära orter betraktas somstorstadsalternativ. erinrar vidare om att regeringen i sambandmed fastställandet av stadsplan för industriområde vid i Lysekilframhöll, att det är önskvärt att främja utvecklingen av en samplaneradindustriregion omfattande , , och LysekU ochföreslår därför Trestad som storstadsalternativ. Med hänsyn tUl förhåhandena iDalsland och i föreslår , och regionala tUlväxtcentra. Inom kommunblock utpekas tvåserviceorter, och Ed. Storstadsområde (delen och Le- Storstadsalternativ , , /Väners- Regionalatillväxtcentra Ämål/, , Serviceorter , , ,',' Övrigaorter , , ,Sven- ' Ändringar i slutliga förslag Av remissyttrandena framgår attlandstinget liksom flertalet kommuner accepterar huvuddragen i förslaget.Bengtsfors kommunblock anser emellertid att benämningen serviceort i glesbygdär olyckligt vald och föreslår i stäUet beteckningen utveckhngskommun. Alingsåskommunblock framhåller att beteckningen storstadsalternativ ej bör tillämpaspå någon ort inom länet samt att bör betraktas som regionalttillväxtcentrum och orten betraktas som serviceort i glesbygd.Herrljunga kommunblock finner det otillfredsställande att ha klassificeratssom övrig ort. Även kommun vänder sig mot denna beteckning ochhävdar att den självklara klassificeringen är serviceort i glesbygd. Man ärvidare orolig för att satsningen på som serviceort får negativa effekter på Svenlunga.Länsstyrelsen har som en följd av remissynpunkterna vidtagit den förändringen iden preliminära klassificeringen, att , och överförtsfrån gruppen serviceort i glesbygd till gruppen övrig ort. 1 övrigt vidhållerlänsstyrelsen sitt klassificeringsförslag. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget till ortsklassificering att länet ärbeläget på den expansiva axeln mellan och med godaförbindelser via västra stambanan och europaväg 3. Inom en fyramUsradie frånSkövde finns en befolkningskoncentration med få motsvarigheter utanför storstadsområdena.Skövderegionen, i vUken även , och inräknas, klassificerassom storstadsalternativ. Som regionala tillväxtcentra föreslår länsstyrelsenLidköping, och med väl utvecklad service som betjänar ettstörre omland. har som mål att även på sUct skall utvecklastill regionalt tillväxtcentrum. Centralorterna i övriga kommunblock benämnerlänsstyrelsen kommuncentra, som motsvarar benämningen övrig ort iinrUcesdepartementets anvisningar. Storstadsalternativ Skövderegionen (, , , ) Regionala tillväxtcentra , , Falköpingsamt Övriga orter(kommuncentra) , , , , 1 allt väsentligt godtarremissinstanserna förslag. Några kommuner redovisar dock andraförslag tUl avgränsningar av storstadsaltemativet. Flera kommuner anför ävenatt satsningen på som storstadsaltemativ inte får ske på övriga ortersbekostnad. kommun anser att kommunen bör klassificeras som regionalttillväxtcentmm. vidhåller det preliminära förslaget tillortsklassificeringen mot bakgrund av att remissinstanserna i allt väsentligtsynes godta förslaget. utgåri det preliminära förslaget till ortsklassificering från den gruppering avkommunblocken, som gjordes vid arbetet med länsplanering 1967. Kommunblockenindelades därvid i tre grupper nämhgen naturhga växtcentra (,, , och ), bmksorter (, ,, och ) samt folkminsknmgskom-muner (Åriäng, , ,, och Kyrkheden). Ytterhgare utgångspunkter är möjligheternaatt skapa allsidigt sammansatta arbetsmarknadsområden med goda pendlingsmöjlighetersamt behovet av en viss koncentration av servicen på ohka nivåer tillvälutmstade serviceorter. Karlstadsområdet klassificeras somstorstadsalternativ och beträffande regionala tillväxtcentra framhållerlänsstyrelsen att i första hand , samt kommer i fråga fördenna ortskategori. Vidare klassificeras även FUipstad och som regionalatillväxtcentra i östra resp. norra delen av länet. anses vara dendominerande orten i norra splittrade tätortsstruktur men utvecklingenunder får visa om den kan jämställas med övriga tUlväxtcentra ilänet. har hänfört till , till Arvikaoch samt Kyrkheden till med hänsyn till att resp. ortertillsammans med angivna regionala tillväxtcentra ingår i gemensammaarbetsmarknadsområden. Storstadsahernativ (, , , , Gmms) Regionala tillväxtcentra , , ,, Serviceorter (stödjepunkter) Åriäng, , , Övriga orter - Bland remissinstanserna råderenighet om att bör utpekas som storstadsalternativ. Likasåstöds förslaget om regionala tUlväxtcentra. Beträffande klassificeringen avHagfors som regionalt tillväxtcentrum framhåller samarbetsnämnden i kommunblockatt det inte får råda någon tvekan om målsättningen för . Uddeholms ABsäger sig vara berett att medverka till att förbättra näringsstmkturen iHagfors. och Åmåls kommuner framhåller i likalydande yttranden denömsesidiga samhörigheten mellan och samt hävdar att regionen börkunna utvecklas och av statsmakterna accepteras som ett tvåkärnigt centrum ävenom kommunerna skUjs åt genom en länsgräns. Klassificeringen av serviceorterna(stödjepunkterna) kritiseras av kommunerna i norra delen av länet. kommunframhåller att , och bör klassificeras på samma sätt.Torsby kommun hävdar att både och bör betecknas som regionalatillväxtcentra om hänsyn skall tas till det befintliga serviceutbudet. 1 annatfall bör båda orterna klassificeras som serviceorter. finner attdet ytterligare material som framkommit samt remissinstansernas synpunkter ihuvudsak styrker klassificering. vidhåller sittpreliminära förslag. Beträffande serviceorterna ansluter sig emellertidtill beteckningen regionala serviceorter i stället för benämningen stödjepunktersom mött kritUc. Det framhålls också att intar en särställning bland deföreslagna serviceorterna. utgår idet preliminära förslaget till ortsklassificering från den prioritering avkommunblocken som gjordes i länsplanering 1967. Eftersom redan nu måsteanses uppfylla kraven på storstadsalternativ erhålls följandeortsklassificering. Prop.1972:111 Bilaga 1 282 Regionala tUlväxtcentra HaUsberg, , Övriga orter , ,' ,' Kumla, , , ' Ändringar i slutliga förslag Flertalet remissinstanser anslutersig till klassificeringsförslag. Endast fyra kommuner redovisarnegativa synpunkter. kommun anför att eftersom Kumla och Hallsbergligger inom influensområde bör i stället klassificeras somregionalt tillväxtcentrum i södra . kommun önskar bh klassificeradsom serviceort i glesbygd. Kumla och kommuner framhåher att Kumlaoch tillsammans kan bilda ett tvåkärnigt centrum i södra kommun anför att bör ses som ettregionalt tillväxtcentrum. kommun framhåller att det med hänsyn tUldet geografiska läget är nödvändigt att förstärka samhällsservicen i kommunen. Därförbör klassificeras som regionalt tillväxtcentrum eller pä en nivå nästintill. Efter remissbehandlingen har tUlmötesgått någrakommuners önskemål. Sålunda betecknas som ett tväkämigtregionalt tUlväxtcentmm och som serviceort. Länsstyrelsenutgår i det preliminära förslaget tUl ortsklassificering från en indelning avlänet i fyra planeringsregioner, nämligen , , och Sala.Västerås anses av vara lämplig som storstadsalternativ, varvidden relativa närheten till bör ses som en positiv faktor när detgäller att avlasta storstadsregionen. Med hänsyn till Salaregionens stora ytaklassificeras som serviceort. Regionala tUlväxtcentra , , Sala Övriga orter , , , , Samtiiga remissinstanser accepterarlänsstyrelsens förslag. kommun anför emellertid rentprincipiellt att strävan från statsmakterna borde vara att skapa bättrelevnadsbetingelser genom att utveckla även de mindre tätorterna. Länsstyrelsenvidhåller sitt preliminära förslag. Länsstyrelsenanför i det preliminära förslaget tih ortsklassificering att rUcsdagensuttalande vid behand- lingen av länsplanering 1967 toUcas som ett stöd förlänets målsättning att i första hand utveckla och förstärka centralregionenFalun/samt regionala tUlväxtcentra i de övriga planeringsregionerna.Falun/klassificeras som storstadsalternativ. har dettaframstått som en av de vUctigaste regionalpolitiska satsningarna i länet. Säteroch betraktas som förortsblock. Centralorterna i de övrigaplaneringsregionerna, , och , klassificeras som regionalatUlväxtcentra. , och är samtliga belägna mindre än 20km från regioncentra och betraktas därför som delar av dessa. Bland de kommunersom klassificeras som serviceorter i glesbygd uppmärksammas i första handMalung och i andra hand . De är belägna långt från regioncentra ochfungerar som service-och sysselsättningsorter i betydande glesbygdsområden. 1Älvdalens kommun är det framför allt de stora avstånden inom kommunen som gercentralorten en särställning. För och del gäller att de genomturismens ställning är framträdande serviceorter. Regionala tillväxtcentra , , Serviceorter , , , , Övriga orter , , , Smedje- Remissinstanserna godtar i huvudsaklänsstyrelsens förslag. och kommuner anför emellertid kritikmot benämningen serviceort i glesbygd som de anser kan uppfattas ahtförnegativt. kommun föreslår benämningen kommuncentmm. Länsstyrelseninstämmer i förslaget från kommun och vidhåller i övrigt sitt förslag. Länsstyrelsenerinrar i det preliminära förslaget till ortsklassificering om att den ilänsplanering 1967 gjorde vissa uttalanden som visade fram mot enortsklassificering. Härvid framhölls att ansträngningarna bör inrUctas främstpä att utveckla centralorterna i resp. A-regioner. /Sandvikenregionenframhölls som särskUt betydelsefull för länet. vidhåller dettaoch klassificerar /som storstadsalternativ. Som regionalatUlväxtcentra klassificeras , och , vilka hittillsi allt väsentligt har haft en positiv utveckling. TUl denna gmpp hänförlänsstyrelsen också , som är en strategiskt viktig ort med hänsyn tillde stora avstånden till alternativa regioncentra. Den negativa trenden iLjusdal måste brytas för att nuvarande servicenivå inte skall hotas. Somregionalt tillväxtcentrum klassificeras även som har ett ensidigtnäringshv med ett stort behov även bättre differentiering. I de tre övrigakommunblocken är avstånden tUl regioncentra stora, varför de klassificeras somserviceorter. anser det vidare önskvärt att upprätt- Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 284 hålla stödjepunkter för serviceförsöriningen i de mestutsatta glesbygdsområdena. Som exempel på sådana orter anförs Hamra, Los,, , samt . Regionala tiUväxtcentra , , , Ljus- dal, Serviceorter , , Samtliga remissinstanser accepterarlänsstyrelsens förslag och med anledning härav finner ingen orsakatt ändra på förslaget. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget tiU ortsklassificering att ilänsplanering 1967 fastslogs att målsättningen för länet är att söka möjliggörafortsatt expansion i och samt ge /Kramforsregionenen bas för framtida expansion. Dessutom skulle folkminskningen i nordvästraÅngermanland och västra motverkas genom att centralorterna SoUefteåoch Ange utvecklades. Mot bakgrund härav klassificerar Sundsvahsom storstadsalternativ. Enligt framstår Sundsvallsregionenredan i dag som ett attraktivt alternativ till storstäderna. De fem orter somföreslås som regionala tillväxtcentra fungerar redan nu som centra för serviceoch näringsliv inom resp. regioner. TUl dessa orter - jämte - börhuvuddelen av de offentliga investeringarna och de lokahseringspolitiskainsatserna koncentreras. I de serviceorter i glesbygdsområdena som föreslås börman enligt söka bevara väsentliga delar av befintlig service föratt underlätta för människorna att bo kvar i områden som ligger långt frånstorstadsaltemativ eller regionala tillväxtcentra. Storstadsalternativ (, ) Regionala tillväxtcentra , , SoUefteå/Lång- sele, , Ange Serviceorter , , ,, , /MeUansel, / 1 allt väsenthgt accepterarremissinstanserna klassificering. kommun anför dock attstorstadsalternativet bör benämnas /eftersom ingår iregionen. samt och länshandelskammare hävdar att är förbunden med Sundsvah genom en sammanhängandetätbygd och att kommunen med tanke på en framtida förbättrad vägstandard därförbör klassificeras som ingående i storstads- kommunblock framhåller att ävenRamsele bör klassificeras som regionalt tillväxtcentrum. Beträffandeserviceorterna framför kommunblock erinringar mot att Nordingråvallenklassats som serviceort i östra delen av blocket. Även och kankomma i fråga. kommunblock framhåller att även bör betraktassom en serviceort. vidhåller sitt förslag men beaktarsynpunkterna från kommun såtillvida att det föreslagnastorstadsalternativet benämns med angivande av att Sundsvalloch ingår. Förslaget att räkna in även Hämösand i storstadsalternativetbör uppmärksammas men ett färdigställande av den nya vägsträckningen av E 4mellan och bör avvaktas. Beträffande de framfördasynpunkterna på serviceorterna anser att på grund av sinrelativa närhet tih ej bör klassificeras som serviceort samt att detär angeläget att stärka servicen i NordingråvaUen. En undersökning av deaktuella orterna i området borde kunna ge ytterligare underlag för ettställningstagande. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget tUl ortsklassificering att enrangordning av kommunblocken i länet genomfördes redan i länsplanering 1967.Som lokaliseringsaltemativ tiU den primära lokaliseringsorten utpekadesStrömsund, , och . framhåller att av länetsorter endast kan erbjuda en kvalificerad service. Med hänsyn tUl sinavgörande betydelse för hela länets utveckling klassificeras somstorstadsalternativ. 1 inräknas även centralorten . Bland deregionala tUlväxtcentra klassificerar en nivå över deandra. Regionala tUlväxtcentra , , , Serviceorter ,' ,' , , , , Övriga orter - ' Ändringar i slutliga förslag Enligt remissyttrandena delarÖstersunds kommun. och kommunblock länsstyrelsensklassificeringsförslag. kommunblock framför att endast Östersundoch bör ges en särställning bland länets centralorter och övrigacentralorter sammanföras i en enda grupp. Svegs kommunblock anför att iprioriteringshänseende bör jämstähas med . föreslår attHammarstrand och klassificeras som regionala tihväxtcentra. Frånflera kommuner framförs även krav på att flera orter skah klassificeras somserviceorter i glesbygd, nämligen , /, Åre, Hahens kyrkbyoch . Mot bakgrund bl. a. av remissynpunkterna har länsstyrelsenändrat klassificeringen av och till regionalatiUväxtcentra från att preliminärt ha varit klassificerade som serviceorter. Motden ändrade klassificeringen har landshövdingen, en ledamot i styrelsen samtföredraganden reserverat sig. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget till ortsklassificering att Umeåuppfyller alla krav på ett storstadsalternativ. utgör enhgtlänsstyrelsens bedömning ett landsdelsregionalt tillväxtcentmm, med hänsyn tillstatsmakternas beslut att dit föriägga såväl högre teknisk utbUdning som ettindustriellt utvecklmgscentmm för övre . har en strategiskbetydelse som centralort för inlandet. Näst är VUhelmina den störstaorten i länets inland och den ledande centralorten i södra medanStoruman fungerar som centralort i den norra . Länsstyrelsensklassificering får följande utseende. Regionala tUlväxtcentra , , ,' Stor- Serviceorter Nordmahng, , , Sor- sele, , , , , , , ' Ändringar i slutUga förslag I remissyttrandena redovisaserinringar mot klassificeringen av som storstadsalternativ av Sorselekommun som inte anser det realistiskt med ett storstadsalternativ iVästerbottens län. I övrigt accepteras förslag avremissinstanserna. I den sluthga klassificeringen av orterna har länsstyrelsengjort den ändringen att och betecknas primära centra (3 a resp.3 b), länsdelscentmm samt och Stomman som servicebasorter.Dessutom understryker att , , , ,, , , , , och börbetraktas som serviceorter på kommuncentrumnivå. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget tih ortsklassificering att man redan ilänsplanering 1967 önskade satsa på Luelå, , , och Kahx ochutveckla dessa kommunblock till en tätortsregion av sådan storlek och strukturatt den kunde få samma spontana tihväxtkraft som observerats i SundsvaUsområdetoch i /. Även , och prioriterades.Enligt är anvisningamas intentioner beträffandeortsklassificeringen relativt svåra att applicera på . De storaavstånden gör att behovet av satsningsorter känns mycket stort. Länsstyrelsenframhåller också att det är i gruppen övriga orter som en stor del av desamhälleliga insatserna skulle behöva göras. avsikter med övriga orter överensstämmer mte med de givna anvisningarna, eftersom specieha stödformer förupprätthållande av viss service måste komma i fråga om orternas underiag skullesvikta. Regionala tiUväxtcentra indelas i två grupper. 1 den första gruppenplaceras de orter där utvecklingen förefaUer kunna fortsätta utan insättande avextraordinära åtgärder. För de orter som placeras i den andra gruppen finns ettbehov av speciella insatser. Även serviceorterna indelas i två grupper enligtlikartade kriterier. anför vidare att om underlaget för servicenskulle svikta i Härads, KorpUombolo, och torde det blinödvändigt att i dessa orter vidta speciella stödåtgärder. Storstadsaltemativ /// Regionala tUlväxtcentra a) Kahx, Kimna b) , , Serviceorter a) , b) , , Övriga orter a) Härads, , ,Kare- b) övriga orter i länet Iremissyttrandena framförs från flera kommuner att satsningen påstorstadsaltemativet fyrkanten, dvs. /// , inte fårinnebära en försämring vad gäher resurstihdelningen tih inlandet. Samtligakommuner utom och kommuner, som önskar bh klassificerade somregionala tiUväxtcentra i stähet för serviceorter, accepterar länsstyrelsensförslag. Från kommun framhålls att den speciella situationen för orternai malmfältsområdet måste beaktas vid resurstilldelningen i olika sammanhang.Länsstyrelsen vidhåher sin preliminära klassificering. 9.3.3 GRUP:s skiss till klassificeringssystem Ett ortsklassificeringssystem somskah gäUa för hela landet måste grundas på en enhetlig bedömning för samthgalän så att orter med hkartade egenskaper och utvecklmgsbetingelser i skUdadelar av landet får en likartad behandling. I detta syfte överarbetade gruppenför regional utvecklingsplanering (GRUP) inom de förslagtih ortsklassificering, som länsstyrelsema lade fram i samband med deprehminära länsprogrammen. Resultatet av detta arbete presenterades idepartementspromemorian (Ds In 1971:7) Ortsklassificering i ett regionalpohtiskthandlingsprogram, skiss tUl klassificeringssystem. Avsikten med dennaöverarbetning var att den bl. a. skulle ge länsstyrelserna ytteriigare underiaginför de sluthga stähningstagandena tiU ortsklassificeringen i länsprogram1970. Ett annat motiv för redovisningen var att det bedömdes som nödvändigt attge olika departement och ämbetsverk en gemensam utgångspunkt för den centrala bearbetningenav länsprogrammen. ställningstaganden i fråga om den regionalautvecklingspla- neringen avsåg främst avvägningar inom de olika länen, medanavvägningar mellan län i stort sett saknades. En centralt utarbetadortsklassificering ansågs här kunna ge vägledning. Ett ytterligare motiv varatt få tih stånd en debatt i dessa frågor även utanför den krets av kommuneroch regionala organ där huvuddelen av diskussionerna dittUls hade förts. Vid arbetet med att samordna ohkabedömningar för att ge skUda delar av landet en likartad behandling fann GRUPatt ett mer utbyggt klassificeringssystem var nödvändigt, med flerortskategorier än dem som redovisades i prop. 1970:75 och som länsstyrelsernaanbefalldes att använda som klassificeringsgrund.