prop · FV0330 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående vissa anslag ur kyrkofonden; given slottden . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås att kostnaderna för vissa avslutade utredningar på det kyrkhgaområdet skall stanna sluthgt på kyrkofonden. För anlitande av biträde inomutbildningsdepartementet vid handläggningen av kyrkliga ärenden begärsoförändrat belopp. Vidare föreslås uppräkning av avlöningsbidragen till sjömanspräster,av bidragen till kyrko-musikerutbildningen vid och tillLutherska världsförbundets svenska sektion samt av anslaget ur kyrkofondentill extra utgifter. Förslag läggs fram om ett årligt bidrag på . tillsammanställning av en riksomfattande kyrkostatistik. Slutligen berörs vissafrågor i anslutning till de nya lagarna om förvaltning av kyrklig jord och omkyrkliga kostnader. Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet pä den 25 februari1972. Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter frågor om vissa anslag ur kyrkofonden och anför. Kostnaderna för vissa avslutade utredningar Statskontoret har anmält, att vissa belopp har utgåttförskottsvis från kyrkofonden för bestridande av kostnaderna för ett antalutredningar på det kyrkliga området, vilka har avslutat sin verksamhet under år1970 eller tidigare. De utredningar som avses och de utbetalade beloppenframgår av följande sammanställning. Sakkunnig för översyn av kyrkomusikerstadgan .... 17 957: 99 Sakkunnig för utredningen om de nationellakyrkoförsamlingarna 13 499: 95 Sakkunniga för översyn av väckelsetidens melodier till i psalm boken upptagna sånger ......................................... 7 368: 45 i m.m. 59 491:25 ecklesiastika boställsutredning ................ 351 611: 10 Sakkunniga för översyn av den till evangelieboken hörande »En hten bönbok» .................................................... 18 715: 30 Sakkunniga för utarbetande av förslag till en textserie urGamla testamentet för högmässopredikningar ............ 10 442: 79 bibelkommitté........................................... 303 339: 70 Sakkunniga för utarbetande av förslag till en nyfinskspråkig psalmbok ............................................................. 20 832: 80 Utredningen rörande förbättrad konfirmationsundervisning m.m. 17 757: 90 Sakkunniga för revision av En liten bönbok ............. 27 334: 02 Sakkunniga för översyn av föreliggande förslag till predikotexter ur för kyrkoårets sön- och helgdagar.... 1 885: 25 Kammarkollegiet hemställer att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att kostnaderna för dessa utredningar skall stanna slutligt påkyrkofonden. De angivna utredningarna är enligt min mening alla av denart att kostnaderna för dem bör betalas av kyrkofondsmedel. Jag förordardärför, att kostnaderna för utredningarna skall stanna slutligt på kyrkofonden. 1972: 30 3 Anslagtill anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden Medstöd av 12 § 3 lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader utgår ur kyrkofondenanslag enligt Kungl. Maj:ts och bestämmande för anlitande av biträdevid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande statsdepartement. Förinnevarande budgetår är anslaget uppfört med . För nästa budgetårräknar jag med ett lika stort medelsbehov och förordar därför, att ettoförändrat anslag av . anvisas för ändamålet. Urkyrkofonden utgår f. n. till sjömansvårdsstyrelse 19 bidrag omvartdera . för avlönande av präster som är anställda istyrelsens tjänst i utlandet. Ett av dessa lönebidrag tillkom ochavsåg sjömanspastorn i , som tidigare hade avlönats av (mot. 1962:1:545 och II: 659, 3LU1962: 17, rskr 1962: 204). Sjömansvårdsstyrelsenanhåller om ytterligare ett kyrkofondsbidrag för att kunna tillmötesgå ettönskemål av att styrelsen den 1 juli 1972skall överta ansvaret för avlönande av stiftelsens sjömanspräst i Liverpool.Stiftelsen har nämligen fått svårigheter att med egna medel fortsätta densjömansvårdande verksamhet som stiftelsen har bedrivit där sedan år 1870.Vidare anhåller styrelsen att varje lönebidrag räknas upp med . Dennaökning skulle utgöra ersättning dels för allmänna lönehöjningar, dels för engenerell uppräkning av bidraget med belopp motsvarande en lönegrad. Som skälför sistnämnda yrkande anger styrelsen att den vid löneförhandhngar bifallitSvenska prästförbundets begäran att sjömanspräst i lönehänseende skalljämställas med komminister. Slutligen anhåller styrelsen om retroaktivt tilläggför tiden den 13 mars 1971den med . för var och en av depräster för vilka bidrag har utgått ur kyrkofonden.Styrelsen uppger att den på 37 platser utomlands haft 83 personeranställda, varav 28 sjömanspräster. Kammarkollegieterinrar om att kollegiet tidigare uttalat principiella betänkligheter mot attkyrkofondsmedel används till avlönande av sjömanspräster anställda iEvangeliska fosterlandsstiftelsens tjänst. När sjömansvårdsstyrelsen genombeslut av riksdag erhöll ett avlöningsbidrag avsett för stiftelsenssjömanspräst i , hade emellertid den anordningen vidtagits attstyrelsen enligt överenskommelse med stiftelsen skulle anställa och avlönadenna präst medan stiftelsen skulle svara för driften och den löpandeverksamheten i övrigt. Om motsvarande arrangemang tillämpas beträffandeverksamheten i Liver- 1972: 30 4 pool,bör det enligt kollegiet inte möta hinder från principiell synpunkt att låtaavlöningsbidrag utgå ur kyrkofonden. Kollegiet har vidare inhämtat attfrekvensen av svenska och skandinaviska fartyg som anlöper hamn ärbetydande och väl torde motsvara vad som brukar utgöra en förutsättning för atten sjömanspräst stationeras på platsen. Kollegiet tillstyrker därför attytterligare ett avlöningsbidrag utgår. Vadangår frågan om uppräkning av lönebidragen erinrar kollegiet om att dessa intefastställts till belopp efter någon viss lönegrad eUer löneklass eller ilönehänseende anknutits till någon särskild grupp befattningshavare. Beloppenavser bara att vara bidrag till sjömansvårds-styrelsens kostnader för avlöningav sjömanspräster och har närmast karaktär av ett slags garanterad minimilön. Denomständigheten att styrelsen anser att sjömanspräst i lönehänseende skalllikställas med komminister kan alltså inte motivera höjning av bidragsbeloppen.Kollegiet kan därför inte tillstyrka någon uppräkning i detta hänseende menhar inget att erinra mot en ökning av bidragen motsvarande de allmännalönehöjningarna. Kollegiet föreslår att bidragen höjs med i avrundat tal 2 850kr., varvid lönetilläggen beaktats. Med hänsyn till attretroaktiva tillägg utgått tidigare vill kollegiet heller inte motsätta sig attsådant tillägg utgår också , dock endast i den utsträckning som svarar motkollegiets ställningstagande till frågan om lönebidragens höjning. Kollegietföreslår att retroaktiva tillägg utgår med . för varje avlöningsbidrag. Visserhgenhar det, som kammarkollegiet påpekar, förekommit tidigare att bidrag urkyrkofonden utgått till avlönande av en i Evangeliska fosterlandsstiftelsenstjänst anställd sjömanspräst, under villkor att ansvaret för hans anställningövertagits av sjömansvårdsstyrelsen. Det nu begärda bidraget måste emellertidvägas mot övriga anspråk på bidrag ur fonden. Vid avvägningen av föreliggandeframställningar om anslag ur fonden har jag inte funnit mig böra tillstyrkanågon ökning av antalet avlöningsbidrag till sjömanspräster. Framställningenom bidrag till en sjömanspräst i torde därför inte böra föranledanågon åtgärd. Däremotbör liksom tidigare de redan utgående avlöningsbidragen höjas med hänsyn tiU deallmänna lönehöjningar som har ägt rum. I likhet med kammarkollegiet kan jagdock inte tillstyrka höjning av bidragen med belopp motsvarande viss lönegradsuppflyttning.I avrundat tal bör varje bidrag den 1 juh 1972 höjas med . till 35 000kr. Vidare förordar jag, att retroaktivt tillägg till varje bidrag får utgå med2 , dvs. med ett sammanlagt belopp av . 1972: 30 5 4.Bidrag till kyrkomusikemtbildningen vid Förinnevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst . urkyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för den kyrkomusikahskalinjen vid . Direktionenför anhåller, att anslaget till /73 höjs till , vilket belopp motsvarar de beräknadekostnaderna för avlöningar åt lärare efter avdrag av elevavgifter. Kostnadernaför lokaler, undervisningsmateriel m. m. avses diakonsällskapet skola betala. Kammarkollegieterinrar om att anslag till förevarande ändamål har utgått ur kyrkofondenalltsedan budgetåret 1961/62. Då utgjorde bidraget , vilketmotsvarade av lärarkostnaderna. Därefter har bidraget ökat undan förundan. Anslaget motsvarar av de beräknadelönekostnaderna. Kollegiet kan inte tillstyrka det begärda högre anslaget menanser att det finns skäl för en höjning av bidraget i proportion till beräknadekostnadsstegringar, förslagsvis med . Inomsvenska kyrkan råder f. n. en besvärande brist på sökande till framför allt de liigrekyrkomusikertjänsterna. Utbildningen av kyrkokantorer vid Sköndalsinstitutetbidrar i dagens läge till att avhjälpa denna bristsituation. Jag förordar attbidraget till institutets kyrkomusikaliska linje för nästa budgetår höjs med25 . 5.Bidrag till svenska sektion /55 utgår ett årligt bidrag ur kyrkofonden till Lutherska världsförbundetssvenska sektion för bestridande av dess medlemsavgift till världsförbundet.Bidraget utgår fr. o. m. /71 med . 1970: 36, 3LU1970: 37, rskr 1970: 190). svenska sektion anhåller om höjning av bidraget till 155 000kr. Till stöd för ansökningen åberopas att medlemsavgiften harhöjts avsevärt, så att den för bestämts till omkring210 . och för till omkring 220 000 kr.Sektionen har mycket stora svårigheter att skaffa medel till denna typ avutgifter. Kammarkollegietanför under hänvisning till de i prop. 1962: 42 s. 15 angivna grunderna förbidragets bestämmande att det inte synes vara något att erinra mot den nubegärda höjningen av bidraget. 1972: 30 6 Detnu utgående bidraget på . angavs vid sin tillkomst komma att täcka ca30 % av medlemsavgiften. Bidraget skulle då nå upp till samma procentuella nivåsom efter den närmast föregående höjningen . Ett bifall till den nugjorda framställningen skulle innebära att bidraget uppgår till ca tvåtredjedelar av medlemsavgiften. En så stor höjning är jag inte beredd att tillstyrkanu. Jag stannar för att föreslå en ökning med . Därmed skulle bidragettäcka bortåt hälften av medlemsavgiften. Jag förordar således, att det årligabidraget till svenska sektion fr. o. m. nästabudgetår får utgå med . 6.Bidrag till årlig kyrkostatistik Ärkebiskopenanhåller om ett årligt anslag av . som bidrag till bestridande avkostnaderna för sammanställning av kyrkostatistik för hela riket. Han erinrarom att centralråd för evangelisation och församlingsarbete(benämnt diakonistyrelse) bearbetatstatistiska uppgifter från kyrkoförsamlingarna i samband med prästmöten. Sådanahålls i varje stift . Genom denna statistik har man haftmöjlighet att studera trender inom de olika stiften i fråga om kyrkobesök, dop,konfirmation, vigslar, jordfästningar, kollekter m. m. Prästmöten förekommeremellertid inte inom alla stift. Någon för hela riket gemensam kyrkostatistik,som grundar sig på uppgifter från , har ej funnits tidigare. År 1969beslöt biskopsmötet att en sådan statistik skulle finnas tillgänglig varje år.Uppgifterna skulle insamlas av domkapitlen och därefter databehandlas ochsammanställas genom centralrådets försorg. gjordes, efter bearbetningav uppgifter insamlade , sådana sammanställningar dels för helariket, dels för varje församling, kontrakt och stift. Kostnaden härför uppgicktill . och fördelades mellan stiften, Enhgt biskopsmötet är detsynnerligen väsentligt att man kan få den överblick över förhållandeninom församling, stift och totalt inom landet som en sammanställd årligstatistik erbjuder. Den utgör en viktig grundval för bedömning av effekten avkyrkligt arbete, behov av organisatoriska förändringar, antal prästtjänsterosv. Kostnaden för varje stift är visserligen ringa men domkapitlen har ingamedel för att bestrida den. Ärkebiskopen anser att medel för ändamålet böranvisas ur kyrkofonden. Kammarkollegiethar inte något att erinra mot bifall till framställningen. En för hela riketgemensam årlig kyrkostatistik bör enligt kollegiets mening inte bara utgöraett viktigt underlag för planeringsarbetet inom kyrkan utan också vara avbetydelse i andra sammanhang. 1972: 30 7 anser att den föreslagnastatistiken bör vara av visst allmänt intresse och har därför heller inget atterinra. Centralbyrån framhåller dock att den inte gjort någon bedömning avkyrkostatistikens uppbyggnad, insamhng och redovisning. En årlig sammanställning av kyrkostatistik, som omfattarhela riket, måste vara av stort värde för arbetet inom kyrkan och harotvivelaktigt också stort allmänt intresse. Jag förordar därför, att ett årligtbidrag på högst . får utgå för ändamålet fr. o. m. nästa budgetår. Anslaget ur kyrkofonden till extra utgifter Enligt 12 § 5 lagen om kyrkliga kostnader utgår urkyrkofonden anslag till extra utgifter med ett av Kungl. Maj:t och riksdagenbestämt belopp för år. Beloppet får efter Kungl. Maj:ts bestämmande användastill kyrkliga ändamål. Anslaget, som för det kyrkliga området motsvararanslagen till extra utgifter under riksstatens särskilda huvudtitlar, äruppfört med . På grund av ökat medelsbehov och höjda kostnader fordrasen uppräkning av anslaget till extra utgifter och jag föreslår därför, att anslagethöjs med . Övriga frågor om anslag ur kyrkofonden Vissa kostnader för boställsnämnder Särskilt tillkallad sakkunniga har i betänkandet (Ds U1971:2) Bo-stäUsnämndernas tjänstgöringsområden m. m. lagt fram bl. a. två speciellaförslag, vilkas genomförande kräver medverkan. Det ena förslagetinnebär att ersättare för boställsnämndsordförande skall beredas tillfälle attemellanåt närvara vid nämndens förrättningar jämte ordföranden och att handärvid skall få åtnjuta ersättning i form av dagarvode ur kyrkofonden. Syftethärmed anges vara att han skall förvärva den erfarenhet utan vilken hansvårligen kan tjänstgöra vid förfall för ordföranden. Det andra förslaget gårut på att boställsnämnds-ordförandena skall bli berättigade till ersättning urkyrkofonden för sina expenser. F. n. måste de själva stå för alla med uppdragetförenade utlägg för telefon, skrivhjälp, blanketter, kontraktsformulär, portonetc, vilket enligt den sakkunnige innebär betydande avbränningar på derasarvoden. Ordförandenas arvoden bör enligt förslag i betänkandet utgå dels medett fast årsbelopp beräknat på grundval av fastighetsbeståndet inom resp. boställsdistrikt,dels med ett visst belopp per förrätt- Prop.1972: 30 8 ningsdag.Ersättningen för omkostnaderna föreslås utgå i form av ett särskilt expensanslagsom beräknas i relation till arbetsmängden i distriktet på sä sätt attbeloppet fastställs till viss förslagsvis av det fastaordförandearvodet. Den sakkunnige uppskattar årskostnaden för expensanslagen tihca , vilket utgör i genomsnitt . överbetänkandet i nu angivna delar har yttranden avgetts av kammarkollegiet,statskontoret, , länsstyrelserna i , ,och , samthga stiftsnämnder, ett tjugotal boställsnämndsordförandesamt . Remissinstanserna godtaröver lag den sakkunniges båda förslag i princip. I ett stort antal yttrandenhävdas dock, bl. a. under hänvisning till de höga porto- ochtelefonkostnaderna, att ett expensanslag beräknat enhgt den föreslagna femprocentregehibUr otillräckligt. Olika uppfattningar om hur anslaget bör beräknas framförsdärvid. BostäUsnämndernahar i samband med de genomförda reformerna i fråga om förvaltningen avkyrklig jord fått nya, viktiga arbetsuppgifter. I flera fall har också större boställsdistrikttillskapats. Förslaget att låta boställsnämndsordförandenas ersättare iutbildningssyfte deltaga i nämndernas sammanträden och förrättningar, även dåde inte tjänstgör som ordförande, finner jag därför vara välbetänkt. Ersättarenbör därvid, när han enligt ordförandens bestämmande kallas att deltaga isammanträde eller förrättning, få uppbära arvode samt resekostnadsersättningoch traktamente enligt allmänna resereglementet. Kostnaderna härför vilkatorde kunna uppskattas till . för år bör falla påkyrkofonden. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att bestämma arvodets storlek ochatt meddela de närmare föreskrifter som behövs. Likasåmåste det anses rimligt att boställsnämndsordförandena får ersättning för sinaomkostnader. Om sättet för ersättningens bestämmande råder delade meningar.För egen del finner jag det mest ändamålsenligt att, som den sakkunnigeföreslår, varje ordförande tilldelas ett särskilt expensanslag, vars storlekstår i viss relation till hans årsarvode. Maj:t har den 26 november1971 med stöd av bemyndigande (prop. 1971:33 s. 51, KrU 1971:11, rskr1971:130) fattat beslut om arvoden ur kyrkofonden till ordförande och övriga ledamöteri boställsnämnderna. Beslutet, som avser treårsperioden 1974, bygger påden sakkunniges förslag och innebär alltså bl. a. att till ordförandena skallutgå, förutom visst belopp för förrättningsdag, fasta årsarvoden med belopp somvarierar efter den uppskattade arbetsmängden i de olika boställsdistrikten.Med hänsyn till vad remissinstanserna Prop.1972: 30 9 anförtom storleken av expenskostnaderna förordar jag, att expensanslagen bestämstill av årsarvodena. Jag beräknar kostnaderna härför till 25 000 kr.för år. Även dessa kostnader bör belasta kyrkofonden. Jagvill vidare i detta sammanhang beröra vissa andra frågor om bestridande avkostnader ur kyrkofonden. Dessa frågor har samband med de nya bestämmelserna ilagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord och lagen (1970: 940) omkyrkliga kostnader, vilka lagar trädde i kraft . Enhgt 12 § 1 lagen omkyrkliga kostnader skall ur kyrkofonden bestridas sådan kostnad föravlöningsförmån till präst som Kungl. Maj:t och bestämmer. Enligtpunkt 4 övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall beslut enligt äldre laggälla även efter utgången av , om inte annat följer av beslutets ordalydelse.Beslut om vilka avlöningsförmåner som skall bestridas ur kyrkofonden fattadesav Kungl. Maj:t och (prop. 1971:33, KrU 1971: 11, rskr1971: 130). I propositionen framhöll jag att det inte avsågs att någon ändringskulle ske i sak i vad gällde dittillsvarande fördelning mellan pastoraten ochkyrkofonden av kostnader för avlöningsförmåner åt bl. a. präster. Jag angavolika slag av kostnader för vilka kyrkofonden även fortsättningsvis bordesvara. I vissa avseenden synes emellertid ha uppstått tveksamhet om vilkakostnader som skall belasta kyrkofonden på grund av den övergångsbestämmelsejag nämnde eUer Kungl. Maj:ts och beslut våren 1971.Tveksamheten avser sådana flyttningskostnadsersättningar och sjukvårdsförmånersom utgår med stöd av gällande allmänna avlöningsavtal för stathga och vissa andratjänstemän (AST) samt sådan begravningshjälp enligt AST som inte bestrids urkyrkofonden enligt 12 § 2 lagen om kyrkliga kostnader. Kostnader för nämnda flyttningskostnadsersättningar,sjukvårdsförmåner och begravningshjälp har belastat kyrkofonden.Detta har skett med stöd av de grundläggande principer som antogs av statsmakternaåren 1951 och 1960 (prop. 1951: 156 s. 165, SILU 1951:2, rskr 1951:321, prop.1960: 101 s. 37, SU 1960: 118, rskr 1960:294). Enligt dessa principer skullepastoratet ansvara för de huvudsakliga eller eljest meraregelbundet utgående avlöningsförmånerna åt innehavare av ellerlångtidsvikarie på där inrättad tjänst, medan avlöningskostnaderna i övrigtskulle bestridas ur kyrkofonden. Eftersom, enligt vad jag förut har utvecklat,någon ändring inte är avsedd i förhållande tih vad som har gällt ,bör kostnaderna för nämnda flyttningskostnadsersättningar, sjukvårdsförmåneroch begravningshjälp alltjämt belasta kyrkofonden. En annan kostnad om vilkensynes råda tveksamhet avser ersättningar för resor som präst företar itjänsten. Utöver vad som följer av 1951 och angivna beslut har enligt statsmakternas beslut (prop. 1952: 102, 3LU 1952: 16, rskr 1972: 30 10 1952: 193, prop. 1963: 130, SU 1963: 122, rskr 1963:272) hhtillsi princip gällt att pastorat skall svara för kostnader för prästers resor itjänsten inom pastoratet och kyrkofonden för resor som sträcker sig utanförpastoratet. Till sådana resor som på grund härav har fallit på kyrkofonden hörresor som kontraktsprost i denna sin egenskap företar för förrättning i annatpastorat än det, i vilket han uppehåller tjänst som församhngspräst. Inteheller i denna del bör någon förändring av kostnadsfördelningen ske. Jag viUemellertid i detta sammanhang peka på att osäkerhet också synes råda om vilkaresor utom pastoratet som är att anse som tjänsteresor. Jag avser att låtautreda denna fråga inom departementet och därefter anmäla den för Kungl. Enligt 12§ 3 lagen om kyrkliga kostnader skall ur kyrkofonden bestridasförvaltningskostnad enligt Kungl. Maj:ts och bestämmande för bl. a.stiftsnämnd och boställsnämnd. Jag vill i anledning därav erinra om dels detbeslut om att vissa förvaltningskostnader skaU utgå ur kyrkofonden, som Kungl. Maj:toch fattade (prop. 1971:33, KrU 1971: 11, rskr 1971: 130),dels vad jag har föreslagit i denna proposition i fråga om vissa kostnader vid boställsnämnderna,samt vidare anföra följande. Enligt 6 § andra stycket 3 lagen (1932: 404) omkyrkofond vilken lag upphävdes i samband med att lagen om kyrkliga kostnaderträdde i kraft utgick ur fonden bidrag, som bestämdes av Kungl.Maj:t och , till ersättande av anslag som anvisat tihavlöningar och övriga omkostnader för bl. a. stiftsnämndernas verksamhet.Beslut om detta bidrag har fattats i samband med statsmakternas beslutom anslag på riksstaten till Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader.Enligt det senaste beslutet (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 133, KrU 1971: 2, rskr1971: 53) utgår för /72 bidrag ur kyrkofonden som motsvararstatsverkets beräknade kostnader för stiftsnämnderna. Detta sker genom attkyrkofonden till staten erlägger ett belopp som motsvarar dels hälften avanslagen till andra domkapitel än i i vad avser avlöningav kanslipersonalen, sjukvård, lokalkostnader och expenser, dels helaanslagsposten till stifts-nämnderna. I sistnämnda anslagspost ingår särskildabelopp för bl. a. avlöningar, sjukvård, reseersättningar, hyror förtjänstelokaler åt stiftsjägmästare i vissa stift, fortbildning ochlönekostnadspålägg. Kyrkofondens betalningsskyldighet för här angivna utgifteranges med beräknat belopp. Den är således oberoende av hur stora de faktiskakostnaderna blir under budgetåret. Med stöd av nämnda punkt 4 övergångsbestämmelsernatill lagen om kyrkliga kostnader gäller det beslut som fattades 1971 angåendeskyldighet för kyrkofonden att betala förvaltningskostnader för bl. a.stiftsnämnder även efter utgången av utan hinder av att lagen omkyrkofond upphört att gälla. Emellertid innebär de nya be- stämmelserom förvaltning av kyrklig jord, som trädde i kraft , attstiftsnämnderna fått delvis förändrade uppgifter. Detta leder till att ävenandra slag av omkostnader kan uppkomma än som avses beslut. a. kostnaderna för tillsyn över förvaltning av kyrklig jord och förupprättande av plan enligt 1416 §§ kungörelsen (1971: 860) om förvaltning avkyrklig jord. I övrigt innebär de nya bestämmelserna att vissa kostnader,såsom kostnad för tillstånd till vissa åtgärder, måste räknas som stiftsnämndskostnad. Som närmare exempel härpå kan nämnas kostnad för utredning somstiftsnämnden har att vidtaga i ärende om köp eller försäljning av kyrkligjord. Dessa för stiftsnämnderna nya kostnader bör betalas direkt urkyrkofonden. Det bör gälla med verkan från ingången av .