prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — I en gemensamhemställan till underströklänsstyrelserna i de fyra nordligaste länen det stora behovet av en bättresamordning mehan regional- och trafikpolitiken i landet. I denna hemställandiskuteras och exemplifieras transport- och kontaktkostnademas stora betydelseför de norrländska företagen. Därvid understryks att om de regionala problemenskah kunna lösas till rimliga kostnader krävs att insatser inom trafiksektornaccepteras som regionalpolitiskt instrument. Hemställan utmynnar i förslag bl.a. om införandet av lägre taxor för gods- och personbefordran på järnväg, om enutredning rörande flygtrafikens regionalpolitiska betydelse, om att de totalasamhällsekonomiska konsekvenserna av väganslagens fördelning bättre skallbeaktas samt om att åtgärder vidtas för att göra teletaxorna mindreavståndsberoende. Åtgärder måste också vidtas för attreducera de norrländska företagens kontaktkostnader för att motverka risken förkontaktisolering. I ovannämnda hemställan krävs lägre kostnader förpersontransporter och telekommunikationer. Där redovisas också de allvarligaföljderna för det norriändska skogsbruket vid en tänkt nedskärning av deordinarie väganslagen för . Det regionala transportstödet böröverses beträffande viktregler för stödberättigad sändning. Stödets verkningarbör följas upp för att säkerställa att dess syfte till alla delar uppnås. Frågan om ett ökat svensktutnyttjande av de isfria hamnarna vid anses vara av vitalbetydelse för det jämtländska näringshvet. förordar ett svensktinitiativ på central nivå i syfte att öka transitotrafiken från . anser attlönsamhetsberäkningama för den statliga vägbyggnadsplaneringen vad gällertidskostnadsberäkningarna måste användas med största försiktighet vidprioritering av skilda vägprojekt och att ökad uppmärksamhet riktas på desvårmätbara sociala, lokaliseringspolitiska, miljö- och försvarseffekterna. Flertaletkommuner understryker behovet av en ökad industralisering genom nylokalisering,utbyggnad av befintliga företag och satsning på industriella beredskapsarbeten.Ett antal kommuner anser det angeläget att främja den kvinnliga sysselsättningengenom att bl. a. utveckla hemarbetsverksamheten. Turistnäringen Dch dessförutsättningar bör utvecklas och förbättras. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. tet bör bärkraftiga enheter skapas och möjligheterna attdriva special-odlingar m. m. utredas. förslag till handlingsprogram.Östersunds kommun. Centralortens arbetsmarknad måste förstärkas ochdifferentieras främst genom ökad industriahsering. Därvid bör arbetsmarknadenskvalitativa egenskaper ägnas ökad vikt. För att nå en erforderligindustriell expansion krävs förutom lokaliseringsstödinsatser ett fortsattanvändande av investeringsfonderna. Som ett alternativ eher ett komplementhärtiU bör etablering av statlig företagsamhet ske. Den koncentration avlivsmedelsindustri som skett tih liksom Svenska mejeriersriksförenings beslut att etablera en försöksstation där talar för enförläggning av livsmedelstekniska utbildningsmöjligheter och uppbyggnad av ettlivsmedelsteknologiskt bibliotek i . Den systematiserade decentraliseradeuniversitetsutbildningen bör byggas ut till en universitetsfilial. Vidareföreslås utvidgning av nuvarande kombinationsutbUdning med socialadministrativinriktning till att även omfatta turistinriktad utbildning och utbildning avidrotts- och fritidskonsulenter. 1 anslutning tih förslaget att bygga utungdomsledarutbildningen till utbildning av fritidsledare föreslås enfritidspedagogutbildning. Beträffande sport- och friluftsliv föreslås encentral för akademisk forskning och utbildning tih . Ett medicinsktforskningscentrum med viss sådan specialisering bör lokaliseras tih . Flyttning av mihtär utbildning tillÖstersund bör diskuteras för infanteriets kadett- och aspirantskola,fallskärmsjägarskolan, arme'ns motorskola, arméns gymnastik- och idrottsskolaoch militärpolisskolan för mUo NN och mUo ÖN. Beslutet att förlägga treskolenheter till inom ramen för utflyttning av statlig verksamhet börkompletteras med någon eller några förvaltningsenheter. Ökadindustriell tihväxt krävs för att nå befolkningsmålet. En framskrivning avlokaliseringsstödets hittiUsvarande effekter anses otUlräckliga för att nå denbehövliga industriexpansionen. Huvuddelen av behovet avarbetstillfällen inom industri bör kunna täckas inom det tiUtänktaindustricentrat. Förläggning av ett industricentrum tUl skullestärka centralortens ställning också som arbetsort. Viktigt attkommunikationerna från inte försämras. I de västra och norra delarna avblocket bör malmprospekteringen intensifieras. Länsstyrelsenförordar att utbyggnaden av turistnäringen i västra som denskisserats av den statliga kommitte'n för planering av turistanläggningar ochfriluftsområden förverkligas. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 309 Som ett komplement tUl en satsningav detta slag måste även manliga arbetstihfällen skapas om den planeradeutbyggnaden av turistnäringen ska få full effekt. Lämpligt komplement är enligtlänsstyrelsen uppbyggnad av ett industricentrum i . En expansion av denna omfattningbör även ge underlag för utbyggnad av utbildningsmöjligheterna. Det är viktigtatt gymnasiala utbild-ningsmöjhgheter bibehålls i även i den nyagymnasieorganisationen. Med hänsyn till turistnäringensbetydelse anser att persontrafiken på sträckanStorlien-Östersund inte får inskränkas. Förutsättningar bör föreligga attlokalisera en ersättningsindustri till kommun där slipmassefabrikennyligen lagts ned. Fortsattindustriexpansion bör understödjas och insatserna främst koncentreras tihcentralorten . Lokalisering av ett industricentrum bör övervägas. De gymnasialautbildningsmöjligheterna i bör bevaras i någon form. och betraktarlänsstyrelsen som s. k. primära turistområden i länet. a. genom den ändringav reglerna för lokahseringsstöd till turistnäringen som föreslås börytterligare utbyggnad kunna befrämjas. Röros flygplats i bör gesstatus av svensk inrikesflygplats i syfte att förbättra kommunikationerna tiUturistområden i västra . Framställan om nedläggning avpersontrafiken på sträckan bör prövas i samband medlänsstyrelsens kommunikationsplanering. kommunblock.Lokaliseringsstödet har gett ringa effekt varför särskUda åtgärdermåste vidtas för att stärka industritillväxten i blocket. attraktiva läge urkommunikationssynpunkt bör göra det möjligt att lokahsera ett medelstortföretag till orten alternativt att staten etablerar sig där. Som exempel nämnsutbyggnad av Förenade Fabriksverkens verksamhet i blocket. För att även bereda kvinnornasysselsättning anses lättare mekanisk verkstadsindustri som lämpligtlokaliseringsobjekt. kommunblock.Länsstyrelsen ifrågasätter möjligheter att på egen handupprätthålla s. k. kommuncentrumservice . Denna farhåga motiverarvissa insatser. Åtgärder bör inriktas pä att förstärka blockets centralort urbåde service- och arbetsmarknadssynpunkt. De industrieha insatserna bör kunnaklaras med lokaliseringsstöd. säger sig vara beredd att medverkaför att åstadkomma företagsetablering. Underiag härför bör skapas genom enintensifierad sysselsättningsplanering. Vid utbyggnaden av länets långtidsvårdbör överväga som lokahseringsort. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handluigsprogram m. m. Vissa insatser börvidtagas för att stärka Sven-staviks förutsättningar att fungera som centralorti blocket. I glesbygdsutredningens regibedrivs försöksverksamhet med intensifierad kommunalsysselsättningsplanering i blocket. Förslag som kan stimulera befintligaföretag bör kunna växa fram ur detta försök. I den utsträckninglokahseringsstöd krävs bör det i princip utgå. ställer sig ocksåberedd att medverka för nylokalisering av mindre företag. bör övervägas somlokaliseringsort vid utbyggnaden av länets långtidsvård. anseråtgärder för att förbättra infrastrukturen vUctiga och finner det ocksåangeläget att de föreslagna åtgärderna kommer tih stånd i början avplaneringsperioden. Detta är särskilt viktigt i fråga om de statligaåtgärderna. kommun framhåller betydelsen av en ökad statligföretagsamhet. kommunblock anser att ett mer konkret program borde haupprättats och framhåller önskvärdheten av att ett industricentrum inrättas iblocket. kommunblock och kommun påpekar att programmets förslagför att bromsa nedgången inom jordbruket inte är tillräckliga. ochJärpens kommunblock lägger stor vikt vid att det sekundära vägnätet rustas upp.Flertalet kommuner pekar på angelägna vägprojekt. Flera kommuner understrykerturistnäringens betydelse. kommunblock accepterar att fjähvärldenprioriteras i fråga om turism men att mera uttalat skulle visasin vilja att stödja turistnäringen i . kommunblockanser att bör klassificeras som primärt turistområde i stället förutveckhngsområde. Samma synpunkt framför Svegblocket i fråga om Loftdalen. Inget avde ytterhgare turistområden som remissinstanserna har fört fram fyller enhgtlänsstyrelsens mening de krav som ställs på de primära turistområdena. Deresurser som kan bh tUlgängliga torde bäst kunna utnyttjas inom de redanutvalda områdena. anser det därför inte meningsfuUt att föra framytterligare turistområden i länet. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Flertaletkommuner framhåller behovet av skyddade verkstäder och olika slag avberedskapsarbeten såsom naturvårdande verksamhet, upprustning av vägnätet m. m. förslag till handlingsprogram. I syfte att kvantifiera behovet avtemporära åtgärder har gjort en översiktlig beräkning avsvårplacerad ortsbunden arbetskraft fram tih . Beräkningen tar ihuvudsak fasta på den uppskattade avgången från jord- och skogsbruk och ger vidhanden att utöver de BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 311 arbetstillfällen av aktuellt slag som står till buds i dagbehövs ca 110 nya arbetstihfällen i länet . Ca 75 av dessamåste ges en sådan säsongsmässig anpassning att de kan kombineras med jord- ochskogsbruk. /1971 skars beredskapsmedlen ned för vägarbeten.Länsstyrelsen anser att länet bör tiUföras beredskapsmedel för vägarbeten underplaneringsperioden i minst samma utsträckning som . Det stegrade behovet avarbetstihfällen för ortsbunden arbetskraft i kombination med minskadeväganslag, tendens till nedgång i antal beredskapsprojekt inom vatten ochavlopp och svårigheterna att bedriva skogs- och landskapsvårdande projekt m. m.på vintern gör att nedskärningen av beredskapsanslag till vägbyggena ter sigolyckhgt. 1 fråga om skogsvårdande insatserbör statsmakterna vara beredda tih långt gående bidrag såväl tihberedskapsarbeten som tih andra föreslagna åtgärder inom industriområde 1, föratt härigenom möjliggöra att sådana arbeten kan bedrivas så stor del av åretsom möjligt. sysselsätts ca 260personer i skyddade verkstäder. Kommunernas planer innebär enökning av antalet platser tiU ca 580. 1 industriellt beredskapsarbetesysselsätts ca 60 personer vid 3 arbetsplatser.Länsarbetsnämnden anser att verksamheten bör byggas ut med minst 1 2 nyaarbetsställen . I hemarbete sysselsätts f. n. 127personer på heltid och 153 på deltid. Denna verksamhet utgör ett värdefuhtkomplement till jordbruket. föreslår försöksverksamhet med enutökad regional och lokal organisation för hemarbetena. Organisationen skuhe hauppgifter som administration, objektsanskaffning, produktutveckling ochkontroll. ifrågasätter om inteden mindre industrins betydelse underskattas när det gäller att skapaarbetstillfällen för den ortsbundna arbetskraften. Någon form av särskilt stödtill den mindre industrin anses vara socialpolitiskt motiverat.Glesbygdsutredningen bör ges i uppdrag att närmare utreda denna fråga. På grund av befolkningsutvecklingenoch strukturomvandlingen försvåras de mindre företagens fortsatta verksamhet.Som försöksverksamhet bör staten lämna bidrag som möjliggör förföretagareföreningen att engagera sig i de mindre företagens marknadsföring,objektsanpassning och produktutveckhng. Den försöksverksamhet medintensifierad sysselsättningsplanering i glesbygdsutredningens regisom skall starta i kommun bör allmänt komma till stånd. Kommunalainitiativ i denna fråga bör följas upp med statliga bidrag. Trots det breda registret avberedskapsarbeten måste nedgången mom jordbruket dämpas. Beslutet om särskiltstöd till jordbruket i norr ses som ett led i denna strävan. Länsstyrelsenanser att äldre jordbrukare också bör ges tiUfälle tiU beredskapsarbete på denegna gården. Vidare förordas ett särskilt stöd för transporten avjordbruksprodukter från glesbygdsområden. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handluigsprogram m. m. Åtgärder för att trygga service försörj ningen TiU grund för länsstyrelsensbedömningar av behovet av servicetryggande åtgärder liggerglesbygdsutredningens resonemang. Enligt mening harglesbygdsutredningen angripit arbetsuppgiften principieht riktigt och desstankegångar med olika servicenivåer (regioncentrumservice,kommuncentrumservice, närhetsservice) med skiftande serviceutbud ochvarierande krav på åtkomlighet mätt i restid och vistelsetid har tillämpats påJämtlands län. Några modifieringar har dockgjorts. Regioncentrumservice har delats upp i en A- och en B-nivå vilket äranalogt med det resonemang som förts om som en ortsnivå mehan läns-och kommunnivå. Följande restidsavstånd har använtssom ett mått på resp. servicenivås tillgänglighet: 3timmar enkel resa till 1timme enkel resa till 30-45minuters enkel resa tiU kommuncentrumservice beroende på tillgången thlnärhetsservice. En annan förutsättning förberäkningen är att det skall finnas tihgång tiU aUmänna kommunikationer tihkommtmcentrumservice minst /vecka och till regioncentrumservice minst1 vardag/vecka. Dessutom förutsätts att de allmänna kommunikationerna medgerminst 2 timmars vistelse under affärstid i serviceorten. Bedömningen har gett följande resultat. Östersundberäknas erbjuda regioncentrumservice av hög kvalitet . Dennaservice är enligt gällande förutsättningar tihgänglig för ,, , , och Svensta-viks kommunblock, vidareför Strömsundsblocket utom kommun och norra delarna av Ströms ochFjällsjö kommuner (ca 4 000 personer) samt Svegblocket utom de sydhgaste ochvästhgaste delarna (ca 2 800 personer) Strömsundbedöms kunna upprätthålla B-regioncentrumservice fram tiU 1975 ,, och med viss tvekan beräknas kunna erbjudakommuncentrumservice fram tih 1975. Däremot fyller inte serviceapparaten iKrokom och de krav som kan ställas. Norra delen avHammarstrandsblocket (ca 1 000 personer), en stor del av kommun iBräckeblocket, norra och östra delarna av Strömsundsblocket (ca 7 200personer), en stor del av Krokomblocket (ca 6 200 personer), stora delar avKalls och Åre kommuner i Järpenblocket, nästan hela Svenstaviksblocket och devästra delarna av Svegblocket (ca 5 200 personer) har inte tillgång rillkommuncentrumservice enligt gällande förutsättningar. att endast genom bättre kommunUcationer kan dedelar av Sveg- och BihangB Sammanfattning av länsprograiii 1970 313 Strömsundsblocket som inte når regioncentrumservicefå tUlgång tUl sådan service - att behovet avkommuncentrumservice inte kan fyllas enbart ifrån de kommunblockscentra som beräknas kunna upprätthålla sådan service. Sekundära servicestödjepunkter i oförsörida områden behövs därutöver. Dessa stödjepunkter bör sökas bland de orter som har relativt god service och som bedöms ha förutsättningar att bära den även . Utifrån detta synsätt bör servicen i första hand stödjas i , , , , och . Dessa orters servicenivå bör i huvudsak motsvara kommuncentrumser vice. att ävennärhetsserviceförsöriningen i huvudsak bör byggas upp på ett antal sådana stödjepunkter till vilka goda kommunikationer bör leda. Att genereht upprätthålla en stationär närhetsservice anses stöta på oöverkomliga problem. Flertaletkommuner understryker vikten av förbättrade kommunikationer och därmedförbättrad vamförsörining samt att det statliga bidraget till de trafiksvagalinjerna höjs. Kommunikationerna bör också kunna förbättras genom samordning avskolskjutsar och person- och godsbefordran. Kommunerna fäster stort avseendevid behovet av åtgärder för att säkerställa en behövlig service för åldringaroch handikappade. Vissa kommuner förordar en utbyggd ambulerande handel medanandra kommuner uttrycker viss tveksamhet på denna punkt. Många av kommunernas förslag berör serviceåtgärder för äldreoch handikappade och är också tUl viss del föremål för försöksverksamhet medstöd av . har funnit sådana åtgärder i första handvara en angelägenhet och anser sig inte ha underlag för några närmarekommentarer av förslagen. Rent allmänt kan dock sägas att en väl utbyggdservice för äldre och handikappade för många kommuner kommer att bli ekonomisktmycket betungande till följd av den alltmer försämrade åldersstrukturen. Storhänsyn bör därför tas till detta i den översyn av skatteutjämningen som nupågår. För att trygga serviceförsöriningeni länet bör samhällets åtgärder i första hand inriktas på att säkerställa attvissa servicefunktioner finns representerade på strategiskaserviceorter samt tillse att dessa orter har ett välutvecklatkommunikationsnät. I första hand bör åtgärderna tasikte på att upprätthålla ett visst befolkningsunderlag som kan bära servicen.Även i prioriterade serviceorter under centralortsnivå bör exempelvislokaliseringsstöd utgå till industriinvesteringar som inte kräver alltför storasamhälleliga följdinvesteringar. I de fall denna linje inte gerresultat bör staten vara beredd att i de prioriterade orterna genom direkt motserviceenheterna riktade insatser göra dessa oberoende av underlaget och säkraderas fortbestånd i någon form. 1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogramm. 1 anslutning till de beståendeserviceorterna bör ett väl fungerande kommunikationssystem byggas upp.Länsstyrelsen avser att upprätta en kommunikationsplan. Sannolikt måste statentUlskjuta medel för att trafikplanen ska kunna fungera. Vidare måste standardenpå det sekundära vägnätet höjas. Särskild vikt i fråga omserviceförsöriningen tillmäts undervisning och sjukvård. Lågstadieskolan bör organiseras såatt tröttande resor för skolbarnen undviks. Samma krav gäller förmellanstadieskolan. Beträffande högstadieutbildningenbör strävan vara att bibehålla nuvarande högstadieskolor. Går det inte attklara bör högstadieutbUdningen koncentreras till orter medkommuncentrumservice. ansluter sig tilllandstingets riktlinjer för den öppna vårdens organisation. Realiseras dessakommer 4 000-5 000 av länets invånare att sakna läkare inom 45 minutersrestidsavstånd med bil. I första hand bör där sjuktfansportorganisationenförbättras. Det kan också ifrågasättas om inte dessa områden åtminstone bör hatUlgång tiU distrUctsköterska. Behovet av särskilda åtgärder föratt tUlgodose åldringars och handikappades krav på service måste kontinuerligtbevakas av kommunerna. Landstingetförordar en intensifierad sysselsättningsplanering. ochSvegs kommunblock understryker betydelsen av att högstadieundervisning under1970-talet bedrivs där den nu finns. kommunblock förordar aktivaåtgärder för att bibehålla skolorna. 23.4 Investeringamas regionala fördelning Till grund för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/kommunblockens investeringsbehov för perioden1970-1975 ligger i huvudsak KELP 69. har inte deltagit iplaneringen på grund av bristande ekonomiska resurser. framhåller attinvesteringsplanerna måste bedömas med försiktighet. Det beror enligtlänsstyrelsen bl. a. på att flertalet kommuner sannolikt saknar genomarbetadeplaner för en så som . En annan förklaring af att inte någonnämnvärd kommunblocksomfattan-de investeringsplanering har ägt rum.Länsstyrelsen har inte heller haft möjlighet att inom ramen för länsprogram1970 analysera de redovisade investeringarnas inverkan på den kommunalaekonomin. Enligt framstår det som oundgängligt att påböria enkommunblocksomfat-tande totalekonomisk planläggning om de nybildade kommunemaskaU kunna bibehålla någon ekonomisk handlingsfrihet. I tabell B. 23:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet enligt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammensamt och primärkommunernas investeringsbehov. Primärkommunernasinvesteringar har fördelats på huvudtitlar enligt K-planen. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 315 samtliga kommunala investeringsområden. Exempelvisinnefattas inte bostadsbyggandets exploateringsinvesteringar i redovisningen.Vidare redovisas i huvudsak endast projekt som har kostnadsberäknats tillminst . Totalt för länet uppgår med dessabegränsningar det primärkommunala investeringsbehovet till drygt 366 mUj. kr.Bostadsbyggnadsbehovet anges enligt kommunala bostadsbyggnadsprogrammen till 9648 lägenheter. bedömning av bostadsbyggnadsbehovet för denaktuella perioden uppgår till 9 624 lägenheter. Huvuddelen eller av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv), 5 (industriellverksamhet) och 6 (undervisning och annan kulturell verksamhet). Kommunerna/kommunblocken uppvisar sinsemeUan varierandeinvesteringsbehov. Exempelvis faller av kommunblocks redovisadebehov på huvudtitel 5 (industriell verksamhet) medan motsvarande andel förKrokomblocket är . Av planeradeinvesteringar faller eher ca 123 milj. kr. framhåller att KELP utgör en försöksverksamhet och attinvesteringsplaneringen ännu är otillförlitlig. Vidare påpekas att redovisadebehov inte förmår uppfylla målsättningarna enligt länsplanering 1967.Påbörjandet av en total ekonomisk investeringsplanering framhålls dock sommycket nödvändig. Länsorganen har i de sektoriellaprioriteringarna tUlämpat regeln att till prioritetsgrupperna I, 11 och III hänföraresp. 60, 20 och av investeringarna. Denna prioritering har också legattUl gmnd för den regionalpolitiska prioriteringen. framhåher atten konsekvent användning av en entydig prioriteringsregel medför flerafördelar. Huvudorsaken till att 60-20-20 regeln valdes var att länsstyrelsenvUle uttrycka en så klar viljeinriktning som möjligt beträffande olikainsatsers fördelning inom länet. Detta syfte anser sig ha nått.Den använda prioriteringsregeln har dock medfört att investeringsvolymen iprioritetsgrupp 1 blev mindre än anvisningarna gav utrymme för. Länsstyrelsenbetonar att detta under inga omständigheter får uppfattas så att länhar en mindre volym angelägna investeringar än andra län som har fört en störreandel av investeringsbehoven tUl prioritetsgrupp I. Det innebär bara attprioriteringen i länet har varit hårdare och den bakomliggande viljan merdistinkt. Vid prioriteringen har beaktatsmålsättningarna i länsplanering 1967 samt den utförda ortsklassificeringen. Utfallet av prioritering belyses ifigurerna B. 23:1 och B. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogramm. Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisadebostadsbyggnads- resp. investeringsbehoven. Ett par remissinstanser påpekar att detär en primärkommunal angelägenhet att prioritera resurserna inom kommunblocken.Därutöver betonas av flera remissinstanser att eftersom varierandeprioriteringsregler har använts i länen skall inte länsprogrammet utnyttjastill fördelning av resurser mellan olika delar av landet. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 o o o o o o o o o o o o o o 00 r T}- o rt .rt voO-voO-tvOfN COOvOr--VOi:tOOf I fn o o (N lo CO 1/ (N 1/1 r- vo vo ro ioi/irvloOO»nO Oro-<-«00-r-vo rCNI/lTfiOHCN -H av ro (N -»i- T3- lOOiCNrt.i/lOOOOVOCNU-iOroioO miror.-w-)u-)io -101'rtVOOOTt OOvnOOOOO OO"*OOii0OO HU0l--O»NTtOTr i'«3-(N rt O rt . B B o o *o O O O 1 o i~- o o o o TT OvOO * O rt .1 > ;tTJ > > aa .O CO it rt t/) c/ , JS c = rt " S .2 ".E cs!ä-= 00 c M c c 3 rt -3 3 "* - 3 SS Q, = v, C rt _ b J<! rt > JS 3 k. -3 O g U O > J SS di ro o o r.iS S i TS - .Si « JS 2 " i! 2 00 3 p -s 3-a c S:3 _; rt ca X £ 3 i«x Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 23:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernasbostadsbyggnadsbehov för , antal lägenheter Bihang B Sammanfattning av länsprograiii 1970 23:2 Regionalpohtisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för perloden , . Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. B.24.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten