prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Denprivata konsumtionsefterfrågan beräknas öka med 5 0/0 i volym 1972. Flera skältalar för en jämfört med ökad konsumtionstillväxt. Den snabbareproduktionstillväxten medför en stor sysselsättningseffekt på den totala lönesummani ekonomin. Trots att timlöneökningen beräknas bli något lägre än 1971, väntasen ökning av tillväxten i hushållens reala inkomster, på grund av den lägreprisstegringstakten. Vidare bidrar skattesänkningarna till enökning av de disponibla inkomsterna. Härutöver finns möjligheten att hushållenssparkvot sjunker något 1972. Enligten investeringsenkät skulle företagens utgifter för fastainvesteringar, stiga med ca 10 0/0 1972. Industriinvesteringarna skulle öka med4 0/0 i värde, vilket innebär en ungefär oförändrad volym jämfört med 1971.Med tanke på det låga kapacitetsutnyttjandet i näringslivet 1971 specielltinom industrin kan den officiella in- 1972: 90 38 vesteringsprognosenverka optimistisk, även om den ligger under enkätresultatet.De tidigare nämnda ändringarna som skett vid kongressbehandlingen avregeringens ekonomisk-politiska paket bör vidare något hadämpat en tilltagande investeringsvilja. publiceradesemellertid en ny investeringsenkät som indikerar ett ytterligare stärktförtroende för ekonomin den närmaste framtiden. Enligt denna enkät beräknadesindustriinvesteringarna öka med 11 o/o i värde 1972, jämfört med en7-procentig investeringsökning som prognoserades vid en motsvarandeenkät . Trots det låga kapacitetsutnyttjandet inom industrin 1971synes sålunda en real ökning av industriinvesteringarna ligga inom räckhåll,varför tillväxten av de privata fasta investeringarna kan beräknas till 3 å 4o/o . Lagerinvesteringarna kan som en följd av uppsvinget i deninhemska slutliga efterfrågan väntas uppvisa en markant ökning 1972 ochhärigenom verksamt bidra till en uppgång i den totala produktionens tillväxt.Bostadsinvesteringarna beräknas ligga kvar på den höga nivån . , Som framgått av densammanfattande översikten framstår den officiella amerikanska prognosen förvaru- och tjänsteutbytet med utlandet av flera skäl som överdrivet optimistisk.Tidigare erfarenheter frän valutakursförändringar t. ex. den brittiskadevalveringen 1967 visar att det kan behövas avsevärd tid innan de ändraderelativpriserna vid internationell handel får fullt genomslag på de realahandelsströmmarna. Terms-of-trade-effekten kan således väntas dominera över volymeffektenunder 1972, varför det är realistiskt att räkna med ett relativt kraftigt ökatunderskott i bytesbalans 1972, även om utvecklingen underloppet av året pekar mot en allt mindre ogynnsam utveckling. Förskjutningen ikonjunkturfasningen mellan å ena sidan och och å andra sidanFörenta statema är ytterligare en faktor som fördröjer den eftersträvadeförbättringen i den amerikanska bytesbalansen. Även vid "jämviktskurser"för valutorna skulle sålunda och vid nuvarande konjunkturbilduppvisa betalningsöverskott. Sammanfattningsvisväntas således en markant uppgång för privat konsumtion samt offentligakonsumtions- och investeringsutgifter. Uppsvinget för de privatainvesteringarna verkar däremot mer osäkert, medan exporten under i varje fallförsta knappast i någon mera betydande grad kommer att bidra ökad efterfrågetillväxt i ekonomin. En nedjustering av den officiella prognosenför bruttonationalproduktens tillväxttakt med någon procentenhet synes därförmotiverad. Därmed skulle även de antaganden som gjorts beträffande en nedgångav arbetslösheten till ca 5 o/o få revideras något. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 39 Trotsatt en rad expansiva ekonomisk-politiska åtgärder vidtagits ,har den ekonomiska utvecklingen i karakteriserats av svaginhemsk efterfrågan och låg produktionstillväxt. En viss återhämtning gjordesig dock gällande till följd av i första hand en snabb expansionav exporten och den privata konsumtionen. Även en vändning för lagercykelnsynes ha kommit till stånd . Den låga tillväxten avtotalproduktionen 1971, ca 1,5 0/0, medförde en successiv ökning avarbetslösheten, vilken vid utgången av året uppgick till ca en miljon ellerinemot 4 0/0 av arbetskraften. De höga pris- och lönestegringarna har fortsatt,även om vissa tecken till en avsaktning kunde noteras . Densvaga produktionstillväxten under särskilt berodde till endel på omfattande strejker. förlorades 13,5 miljoner arbetsdagargenom arbetsnedläggelser jämfört med 11 miljoner 1970. Härigenom blev 1971 detdittills mest strejkdrabbade året . Speciellt den 10veckor långa strejken vid fick en neddragande effekt påindustriproduktionen, vilken stagnerade . Totalt för 1971stannade ökningen av industriproduktionen vid drygt 1 0/0 jämfört med 1,5 0/01970. Denbrittiska regeringen fortsatte sin inslagna väg för denekonomiska politiken. I stabiliseringspolitiskt syfte användes sålunda medelsom syftar till ett mindre ianspråktagande av resurser från det offentligassida kombinerat med åtgärder avsedda att stimulera det privata initiativetsamt höja effektiviteten i ekonomin. Avmattningende första månaderna 1971 medförde att budgeten fick en stark expansiv utformning.Skattesänkningar för i första hand företagen, men även för hushållen, uppgåendetill totalt ca genomfördes. höjdes emellertidavgifterna för en rad varor och tjänster som tillhandahålls av den offentligasektorn. Totalt väntades budgeten medföra en höjning av totalproduktionens tillväxttaktmed räknat i årstakt. Ökningen av arbetslösheten visade dockinga tecken att avstanna och produktionstillväxten i ekonomin bedömdes somotillfredsställande låg ännu . Detta föranledde enytterligare omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning i juli.Kvarvarande begränsningar för avbetalningshandeln slopades, förekommandeomsättningsskatter sänktes med i genomsnitt 1/5 och företagensavskrivningsmöjligheter utvidgades. Även kreditpolitiken fick efter hand enmera expansiv prägel. Diskontosänkningarna om vardera 1procentenhet till 5 0/0 skall dock främst ses mot bakgmnd av den externabetalningssituationen. Svagheteni den inhemska efterfrågan kom främst till uttryck på in- vesteringssidan.Efter en relativt svag tillväxt 1970 stagnerade de totala fasta investeringarna1971. Utvecklingen har emellertid inte varit enhetlig vare sig sett över åreteller jämfört mellan olika sektorer. Medan investeringarna minskade förstahalvåret, synes en vändning uppåt inträffat . Mestmarkerad blev investeringsrecessionen för industriinvesteringarna, vilkaminskade med 7 o/o i volym 1971 jämfört med en 7-procentig ökning 1970. Däremotuppvisade bostadsbyggandet och de offentliga investeringarna en kraftigexpansion och ökade volymmässigt med 9 respektive 5 o/o. Stora förändringar ilager-investeringama har starkt bidragit till fluktuationerna i produktionenstillväxttakt 1971. minskade sålunda lagemppbyggnaden kraftigtmedan nedgången i det närmaste hejdades . Totalt för året tordeförändringen i lagerinvesteringarna förklara i stort sett hela nedgången ibmttonationalproduktens tillväxt. Denprivata konsumtionen förändrades inte nämnvärt mellan ochförsta . ökningen av de disponibla inkomsterna avsaktade tillföljd av främst den tilltagande arbetslösheten. accelereradekonsumentpriserna med åtföljaiide neddragande effekt på köpkraften. Genom denminskning av inkomstskatten som fick verkan från samtomsättningsskattesänkningen skedde emellertid en kraftigåterhämtning för den privata konsumtionen . Uppsvinget synes dockha varit begränsat till varaktiga konsumtionsvaror. Totalt förblevkonsumtionens tillväxt i det närmaste oförändrad , eller ca 3"/o. Utrikeshandelngynnades av en kraftig förbättring av "terms-of-trade", dvs.exportpriserna satta i relation till importpriserna. Särskilt markant varförbättringen av bytesförhållandet . Medan exportpriserna 1971steg med ca 8 o/o stannade importprisökningen vid drygt 3 o/o. Trots attimporten volymmässigt ökade kraftigare än exporten 5 respektive 3 o/o förbättrades sålunda handelsbalansen och uppvisade ett överskott på ca 200miljoner pund. över året var exportvolymen i stort oförändrad förstahalvåret medan uppvisade en mycket kraftig ökning.Importutyecklingen uppvisade en helt motsatt bild, vilket kan synasförvånande med tanke på den inhemska efterfrågans utveckling under loppet avåret. Den kraftiga importökningen jäinfört med andra halvåretberor till största delen på lagerutvecklingen för importerade varor, menförklaras även av en ansamling av importen av flygplan och fartyg . Även tjänsteutbytet med utlandet förbättrades, något, vilkettillsammans med vamutbytet resulterade i en förstärknirig av bytesbalansen.Överskottet uppgick till ca jämfört med ca 800miljoner 1970. Den7 veckor långa kolstrejken medförde indirekt ett troligenbetydande produktionsbortfall i ekonomin. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 41 renhetervisar emellertid att de rent fysiska verkningarna av omfattande strejkerövervinns tämligen snabbt. Därför bör tillväxttakten i industriproduktionenunder exempelvis inte nämnvärt påverkas avproduktionsstömingama i samband med kolstrejken. Räknat på helårsbasis kanemellertid strejken innebära en neddragning av industriproduktionens tillväxtmed någon procentenhet. Större osäkerhet knyter sig till de verkningarstrejken kan få för löneutvecklingen i ekonomin 1972. Den handlingslinje denbrittiska regeringen valt för att dämpa den höga lönestegringstakten, har varitatt vänta ut eventuella strejker samt att acceptera enbart moderata löneökningarför offentligt anställda. Härigenom har man också sökt uppnå en liknandelugnare löneutveckling i den privata sektorn. Fram till ingången av 1972 harstrategin varit lyckosam i den meningen att medan löneökningarna var 1015 o/oi de avtal som slöts var motsvarande siffra 7 å 8 o/o islutet av året. Gmvarbetarnas avtal innebar en lönehöjning med ca 20 o/o. Trotsatt regeringen betonat det exceptionella i gravarbetarnas fall har riskernaansetts uppenbara för krav om kompensatoriska ökningar av motsvarandestorleksordning i de löneförhandlingar som förestår för en rad andra grupper.Utvecklingen efter kolstrejken pekar emellertid på att riskerna för en ovanantydd "löneexplosion" starkt överdrivits. Sålunda har t. ex. depostanställda senare slutit ett avtal om en 8-procentig löneökning. Den under1972 väntade fortsatt höga arbetslösheten förstärker bedömningen att höjningenav lönenivån i genomsnitt för året kan bli något lägre än 1971, även omregeringens mål om en sänkning till 7 å 8 o/o inte uppnås. En fråga som rönt en vissuppmärksamhet är på vilket sätt kolindustrin skulle kompensera sig för deotvivelaktigt kraftigt ökade lönekostnaderna. En stor höjning av kolprisernaskulle visserligen påskynda en eftersträvad strukturomvandling av denbrittiska energisektorn, men i nuvarande läge troligen innebära ett bakslagför pris-stabiliseringssträvandena i . Genom att kolgmvorna ärnationaliserade existerade även möjligheten till en finansiering av de ökadelönekostnaderna över statsbudgeten. Det beslut som sedermera fattades av denbrittiska regeringen innebar en kolprishöjning med 7,5 o/o. Skulle fullständigkostnadstäckning erhållas genom priserna hade en 20-procentig höjning krävts.Drygt hälften av kostnadsökningen sålunda genom subventioner överstatsbudgeten. Även om prisökningen något går utanför den frivilligauppgörelse som råder mellan regering och näringsliv beträffande återhållsamhetmed prisökningar, skulle inte den beslutade. kolprishöjningen behöva allvarligtäventyra strävandena efter större pris- och kostnadsstabilitet i den brittiskaekonomin. Enligten opinionsundersökning som genomfördes bedömde de brittiska industriföretagen affärsutsiktema den närmaste 2t 1972.1 saml. 1972: 90 42 framtidenmer optimistiskt än tidigare . En markeradförbättring förutsågs för orderingången och en uppgångväntades för de fasta investeringarna . Däremotfömtspåddes ingen nämnvärd ökning av sysselsättningen inom industrin föreutgången av 1972. Vidare pekar siffror över detaljhandelsomsättningen på ettfortsatt uppsving för den privata konsumtionen, liksom igångsättningsstatistikenför bostadsbyggandet indikerar en hög expansionstakt inom denna sektor 1972. Påden negativa sidan märks den höga arbetslösheten, som emellertid verkar hastabiliserat sig på en hög nivå. Prisstegringarna är fortfarande höga även omen viss avsaktning skett . Konsumentpriserna steg sålunda med8 o/o t. o. m. , trots den sänkning avomsättningsskatten som skedde . framlagda budgeten för /73 (april mars) innebär iförsta hand omfattande stimulans för den privata konsumtionen. För hushållensdel föreslogs sålunda sänkningar av såväl direkt som indirekt beskattningliksom ytterligare ökningar av pensioner och socialförmåner. Även förnäringslivet föreslogs betydande skattesänkningar. De mest betydelsefullaåtgärdema i detta avseende är återinförandet av fri avskrivningsrätt förinvesteringar i maskiner och övrig utmstning samt utvidgadeavskrivningsmöjligheter för byggnadsinvesteringar. Denekonomiska utvecklingen i torde, i motsats till iVästtyskland och , bli mer expansiv än 1971. Liksom vid återhämtningenav den inhemska efterfrågan väntas den privatakonsumtionen vara den mest expansiva efterfrågekomponenten. De utfästelser somsåväl de privata som de statliga företagen gjort, att inte mer än iundantagsfall höja priserna med mer än 5 o/o t. o. m.juli 1972, bör medföra att konsumentprisemas stegringstakt begränsas till 6 ä7 o/o 1972. De fortsatt relativt stora löneökningarna i förening med debetydande skattesänkningarna torde delvis med tanke härpå innebära en störreökning av hushållens reala disponibla inkomster än 1971. En volymtillväxt avden privata konsumtionen om 4 å 5 o/o kan därmed ligga inom räckhåll. Ävende fasta investeringarna väntas bidra till ökningen av produktionstillväxten1972. För de offentliga investeringarna liksom för bostadsbyggandet väntas enfortsatt expansion, medan en vändning för industrins investeringar är att väntaförst . Som ovan nämnts torde en vändning i lagercykelnkommit till stånd till följd av den ökade ekonomiskaaktiviteten. En kraftig ökning kan därför fömtses för lagerinvesteringama 1972efter minskningen 1971. Däremot torde en försvagning av den reala externabalansen inträffa 1972. Genom den ökade inhemska aktivitetsnivån som fömtsesför 1972 kan således importen väntas öka snabbare än Bil.1 Reviderad nationalbudget för 43 1971,medan avmattningen i flera kontinentaleuropeiska länder bör innebära enfortsatt svag volymtillväxt för exporten. Sammanfattningsvisinnebär den ovan indikerade utvecklingen av de olika efterfrågekomponenterna entillväxt av bmttonationalprodukten med 3 å 4 »/o. Det avsevärda gap som nuexisterar mellan potentiell och faktisk produktion skulle därmed inte minskanämnvärt 1972, varför arbetslösheten torde kvarstå på en relativt hög nivå ävenvid utgången av året. Medavbrott för ett kortvarigt uppsving i efterfrågan , västtyska ekonomin präglats av en successiv dämpning.Produktionstillväxten har avtagit märkbart och det tidigare ansträngda läget påarbetsmarknaden har undergått en kraftig förändring. Avmattningen i ekonomin1971 har i första hand tagit sig uttryck i en markant nedgång av de fastainvesteringarnas tillväxt, men även lagerrörelserna har verkat i depressivriktning. Däremot har den privata konsumtionsefterfrågan hållits relativt väluppe och tillsammans med ett delvis väderleksbetingat uppsving förbostadsbyggandet begränsat nedgången i totalproduktionens tillväxt. Trotsdämpningen av den ekonomiska aktiviteten har pris- och kostnadsökningarnafortsatt och prisökningen, mätt som bmttonationalproduktens prisdeflator, hart. o. m. varit något högre än 1970. Den totala produktionens tillväxt staimadevid knappt 3 0/0, vilket innebär i det närmaste en halvering jämfört med . Industriproduktionen,som 1970 steg med 6 0/0, visade tydUga stagnationstendenser under loppet av1971. Totalt uppgick ökningen 1971 till ca 2 0/0. över året uppvisadeandra halvåret en markant minskning, vilket dock till viss del förklaras avden långa arbetskonflikten inom metallindustrin i novemberdecember1971. En branschvis uppdelning visar att utvecklingen även i detta avseende varitoenhetlig. Sålunda uppehölls produktionstillväxten relativt väl inomkonsumtionsvamindustrin, medan investeringsvamsektorn uppvisade en produktionsminskning.Avspänningen på arbetsmarknaden kom i första hand till uttryck i ennedgång i antalet lediga platser. Arbetslösheten steg däremot endast långsamtoch uppgick vid utgången av året till enbart 1,2 0/0. Anledningen härtill synesvara dels den exceptionellt milda vintern och dels indragning av övertidsarbetesamt införande av förkortad arbetstid för många anställda. Liksom 1970 varpris- och kostnadsstegringarna höga 1971. Konsumentpriserna ökade med 5,2 0/0,vilket är inemot mer än 1970. I likhet med kon-sumentprisemavisade lönerna en lugnare utveckling och ökningarna i deavtal som då slöts uppgick till 8 å 9 0/0 räknat i årstakt. Totalt sett steglönenivån med drygt 12 0/0 1971, vilket är något mindre än 1970. 1972: 90 44 Settfrån efterfrågesidan svarade den privata konsumtionen för huvuddelen avtillväxten. Även om konsumtionstillväxten sjönk jämfört med uppgick den1971 till 5,2 o/o. Än mer expanderade bostadsbyggandet. Genom osedvanhgtgynnsamma väderleksförhållanden under såväl första som sista kvartalet 1971beräknas bostadsinvesteringarna ha ökat med ca 14 o/o i volym, jämfört med enökning om 3,5 o/o 1970. Totalt färdigställdes ca 550 000 lägenheter,vilket är drygt 85 000 fler än 1970. Trots den kraftiga ökningen på volymsidanutvecklades byggkostnaderna avsevärt lugnare än 1970. Förövriga investeringar ägde dock en markant dämpning mm 1971. De totala fastainvesteringarna exklusive bostadsbyggande stagnerade nästan totalt 1971 efteratt ha ökat med inemot 16 o/o året innan. Inkluderas bostäder blirförändringen mindre drastisk, eller en minskning av tillväxten från 11,5 till 4o/o. Även lagerinvesteringarna verkade i depressiv riktning 1971. Deinskränkningar av lageruppbyggnaden som inleddes blev visserligeninte så omfattande som under konjunkturnedgången 1967, men motsvarade likvälinemot hälften av nedgången av totalproduktionens tillväxt 1971. Detfrämsta målet för den ekonomiska politiken har varit att begränsade jämfört med tidigare västtyska erfarenheter kraftiga pris- ochkostnadsökningarna. Kreditpolitiken har därvid under huvuddelen av året varitstram bl. a. för att motverka den utlands-genererade likviditetspåspädningen iekonomin. Den successiva avmattningen imder året har emellertid föranlett enviss omläggning av dén ekonomiska politiken, vilket bl. a. kom till uttryck iborttagandet av den 10-procentiga konjunkturskatten . Ävenkreditpolitiken lättades genom bl. a. diskontosänkningar ioktober och december. Den offentliga sektorns inflytande på ekonomin, till dendel detta består i köp av varor och tjänster, har verkat i expansiv riktning.Medan den offenthga konsumtionen varit expansiv båda halvåren 1971 minskadeinvesteringsutgiftema något . Trotsden successiva uppskrivning som skedde av den västtyska valutan sedan densläppts fri , ökade handelsbalansöverskottet något och uppgick 1971till 15,9 miljarder . Importen ökade med 10 o/o i värde, medan exportökningenblev någon procentenhet mindre. Importpriserna sjönk till följd av bl. a.valutauppskrivningen med 1 o/o, vilket innebär att importvolymen ökade någotmer än 10 o/o. Export-volymen steg med ca 7 "/o. Förbättringen avbytesförhållandet med ca 3 o/o kan sålunda möjligen hadöljt en vridning mot lägre överskott i den västtyska handelsbalanseii.Exempelvis torde den svaga importutvecklingen nästan heltberott på dämpningen av den interna ekonomin. Genom en fortsatt försämring avtjänstebalansen stannade bytesbalansöverskottet 1971 vid ca 1 Revideradnationalbudget för 45 500miljoner , vilket innebär en försvagning med nära 2 miljarder från 1970.Den s. k. grundbalansen, i vilken ingår även långfristiga kapitalrörelser,uppvisade däremot en förbättring med 7,5 miljarder , för att 1971 resulterai ett överskott på ca 6 miljarder . Flera tecken tyder på attkonjunkturläget i inte försämrats avsevärt sedan hösten 1971.Även om produktion och efterfrågan inom industrin och byggnadssektornsäsongrensat minskade något , har de pessimistiska stämningarnasom rådde inom näringslivet märkbart förändrats till detbättre. Den senaste utvecklingen på arbetsmarknaden visar sålunda att företageni stor utsträckning dröjer med avskedanden för att i stället införa kortarearbetstid för de anställda. Förklaringen härtill synes delvis vara attvalutauppgörelsen skapade säkrare imderlag för planeringen iföretag som är knutna till utrikeshandeln samt att löneuppgörelsen imetallindustrin, som blivit i det närmaste normerande för de avtal som senareslutits, ökat informationen om lönekostnadsutvecklingen i ekonomin 1972. Åandra sidan har industrins orderläge förblivit relativt svagt, inte minst vadgäller investeringsvamsektorn. Även den under större delen av 1971 relativtexpansiva utvecklingen för den privata konsumtionen visar tecken att brytas,vilket bl. a. visades av en nedgång i detaljhandelsomsättningens tillväxt underde sista månaderna 1971. presenterade denvästtyska regeringen en prognos för den ekonomiska utvecklingen 1972.Bruttonationalprodukten väntades öka med 2 å 3 0/0 1972; en tillväxttakt somenligt regeringen var ägnad att såväl öka möjligheterna till en lugnareprisutveckling som att förhindra en alltför stor uppgång av arbetslösheten. Församthga inhemska efterfrågekomponenter förutsågs lägre tillväxt i nominella termerän 1971. Särskilt gällde detta de totala fasta investeringarna. Konsumentprisökningenväntades 1972 stanna vid 4,5 0/0. Vad beträffar fördelningen avproduktionsresultatet angavs i prognosen en nedgång av bruttolöneökningarnatiU i genomsnitt 7 å 8 0/0, medan däremot företagens vinstutveckling väntadesförbättras avsevärt 1972. tillkännagavs att bl. a. den s. k.extrabudgeten, vilken omfattar offentliga investeringsanslag om 2,5 miljarderDM, eventuellt skulle aktiveras . Vidare planerades enåterbetalning av den tidigare extraskatten på inkomster och vinster i en ellertvå omgångar . Detär sålunda möjligt att man från västtysk sida börjat skönja slutet på den s.k. avkylningsperioden i fråga om löner och priser och därför från våren 1972ger den ekonomiska politiken en mer expansiv inriktning. Omläggningen avpolitiken sker på ett, ur sysselsättnings- och tillväxtsynpunkt, sent stadium.De depressiva tendenserna visade sålunda tecken att sprida sig till allt flersektorer av ekonomin vid ingången av 1972. Mot bakgrund av bl. a. den ovannämnda påtagliga 1972: 90 46 stämningsförändringeninom det västtyska näringslivet , har emellertid ettutvecklingsalternativ som innebär ytterligare lagerneddragningar ochavsaktning av konsumtionstillväxten med åtföljande nedgång avkapacitetsutnyttjande och fördjupning av investeringsrecessionen inte bedömtssom det mest sannolika. Bedömningen från den preliminära nationalbudgeten attden västtyska ekonomin 1972 inte kommer att uppleva en lågkonjunkturmotsvarande den har sålunda förstärkts. Det extrahandlingsutrymmet i form av anvisade konjunkturstimulerande medel 1972 förutom de ordinarie offentliga konsumtions-och investeringsutgifterna är avstorleksordningen 1,5 o/o av bruttonationalprodukten. Ursysselsättningssynpunkt snabba effekter bör komma från en aktivering av den s.k. extra-budgeten, men även från ett eventuellt frisläppande av de 3 miljarderDM som delstaterna och kommunerna har infrusna hos centralbanken.Återbetalningen av extraskatten väntas i första hand genom ökad privatkonsumtion efter hand medföra ett uppsving i efterfrågan, men kan även ledatill ett ökat "konsumentförtroende" redan första halvåret 1972.Däremot beräknas skatteåterbetalningen till företagen endast till en mindre delbidra till en ökad investeringsefterfrågan. En anlediung härtill är en önskanhos många företag att stärka den starkt försämrade soliditeten.Beslut har sedermera fattats att i en omgång återbetala extraskatten i juni1972.