prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Antal anställda i medeltal Minskning från föregående år 1966 1967 1968 1969 1970 52 908 51 575 50 132 47 923 46598 1 258 1 333 1443 '2 209I 325 2,3 2,52,8 '4,4 2,8 ' Exkluderasbusspersonal, som övergick till SL 1.2,1969, blir minskningen 1 259 anställdaresp. 1972:1 BUaga 8 240 För att i möjlig män ytterligarenedbringa personalantalet har SJ i princip tillämpat nyanställningsstopp sedansenare delen av . För budgetåret1970/71 uppgick medeltalet anstäUda exkl. viss släd-ningspersonal tiU ca 45900. Personalminskningen förutses bli ca 1 200 personer under /72, Efter en mindre /73 pä grand avarbetstidsförkortningen beräknas minskningen sedan bli ca 1 250 personer /77, Fortsatta personalbesparande rationaliseringarär nödvändiga för att SJ skall förbli konkurrenskraftigt och kunna motsvara deanspråk som företagels olika intressenter ställer. Del träffadelöneavtalet för åren 19711973 innebär en avsevärd kostnadsökning för SJ. HärtUl kommer ökade kostnader som följd avarbetstidsförkortningen. För att personalbehovet skallkunna nedbringas i tillräcklig grad krävs att SJ efterhand får möjlighet attgenomföra personalbesparanderationaliseringar, vUket ökar behovet av investeringsmedel. Prestationerna uttryckt i irafikenheter(personkm + tonkm) per anställd steg med . Trots atttransportarbetet ökade var det totala antalet tågkm något mindre än under år1969 och antalet vagnaxlar per tåg var ungefär oförändrat. Detta innebär attutnyttjandet av järnvägsmaterielen förbättrades. Bussarna kördes mer än underår 1969, men volymindex tyder på att antalet resor har minskat varför bussarnasbeläggning torde ha försämrats. Intäktsutvecklingen under första hälften av /71bekräftar detta. Den försvagade konjunkturen samt arbetskonflikten vid SJbidrog tUl att budgetårets samlade intäkter stannade vid 2 454 milj. kr. (2 522milj. /70), vilket är lägre än föregående år. Kostnaderna stegunder julidecember 1970 något långsammare än intäkterna. var förhållandet i höggrad det omvända, främst genom att arbetskonflikten inte medförde något mera betydandekostnadsborlfall och på grund av att löneavtal gav myckel kraftigtutslag vid företaget. Av hela budgetårets kostnadsökning på 162 milj. kr (6,) lUl totalt 2 662 milj. kr. hänförde sig till personalkostnaderna,trots att dessas stegring hölls tillbaka av en personalminskning med 1 480personer. Resultatet var ca 21 milj. kr. bättre förförsta budgethalväret 1970/71 än innan. Tidigareberörda händelser och utvecklingen fr. o. m. drog emeUertid nedbudgetårets slutresultat till etl underskott av ca 178 milj. kr. efterplanenliga avskrivningar och disposition av pensionsavsättningar (30 milj,kr.). Maj:t bar den 15 juh 1971 medgett att avsättningarna tillvärdeminsk- Prop.1972:1 BUaga 8 241 ningskonlotpå statens järnvägars fond för /71 minskas med del belopp somkan. erfordras för alt underskott i resultaträkningen för fonden inte skalluppstå för budgetåret. Under /71 har 17 milj. kr.av föregående års överskott (52 milj. inlevererats till statsverket.Förräntningskravet för /71 uppgick tiU 158 milj. kr. Anhopningen av förSJ:s ekonomi ogynnsamma omständigheter, som förelaget inte kunnat råda över,omöjliggör varje reell jämförelse mellan underskottet för /71 och tidigareredovisade resultat. Del är angeläget attSJ tillvaratar alla rationaliseringsmöjligheter och anpassar deresurser som finns eller anskaffas inom koncernen till kundernas krav och förutsebarmarknadsutveckling. Resurserna måste också marknadsföras effektivt för att etlgott utnyttjande skall nås. Företagets organisatoriska uppbyggnad måstepåverkas härav, så att bl. a. en stimulerande miljö för system- ochproduktutveckling säkras. Dessutomföratsätter en sådan utveckling av verksamheten alt erforderliga finansiellamedel ställs till förfogande. Vad gäller persontrafiken syftar anpassningenav resande-lågplanen närmasttill att utveckla trafiken på de trafik-starka huvudlinjerna ochtona ned den kostnadskrävande nattågskörningen. Marknadsföringen inriktas påall skapa efterfrågan i första hand på de snabba förbindelserna med hög komfortsom SJ erbjuder på nämnda linjer. SJ har trots den hårda konkurrensen frånprivatbilismen, flyget och vissa privata bussföretag goda möjligheter altbehålla och i vissa trafikstarka relationer även öka sin marknadsandel. Dettaförutsätter dock bästa möjligaresekvalitet, vilket tenderar att bli en allt viktigare faktor iresenärernas val av färdmedel. har SJ utf ört provmed högre tåghastigheler för konventioneUa personvagnar som försetts med nyaboggier och förbättrad broms. Proven avser i första hand att visa hurspårkrafterna och fordonsslilaget påverkasav hastigheter . För sträckanStockholm-Göteborg sammanställs f. n. underlag för bedömning av kapital-, underhålls-, drift-och marknadsfrågor för dels konventionellaloktåg med en högsta hastighet av , dels motorvagnståg för en högsta hastighet av , 160resp. Utbyggnaden av det påbörjadeslambusslinjenälet fortgår. När så bedömslämpligt etableras samarbete med andra koncessionsinnehavare. a. sträckorna UmeåStockholmoch GöteborgMarie-stad driver SJ och AB exempelvis gemensambusstrafik. I godstrafikeninriktas utvecklingen av godslågstidlabellen och godstågens transportplanerfrämst på att öka antalet direkta tåg i 1972:1 BUaga 8 242 olika relationer, på att köra längre och tyngre tåg samtpå att höja tåg-hastigheterna. FörSJ intressanta delar av Iransporlmarknaden är systemtransporter(heltågskörning), som växer bl. a, med kundernas ökande intresse för genomgåendestyrning av materielflödet, utlandstransporter,till följd av ökad utrikeshandel och varaköparnas krav på porlionsleveranser ivagnslaststorlek, enhetslaster (inkl.container), vUka skapar möjligheter för järnvägen all minska de olägenheter som omlastning från järnväg tiU bil kan innebära, tågbilgods,som omfattar en marknad där SJ:s andel är liten. Exempel pä varugrupper där systemlösningar med fördel har använts ärtimmer, malm, träflis, cement, olja, fartygsplåt och livsmedel. Studier av andra för systemtransporter lämpligatransportobjekt pågår. Vid början av är1971 hade SJ terminaler för enhetslaster i (), N,/, , , och . Under år 1971har terminaler färdigställts i , ,(Arsta), och , Fortsatt utbyggnad blir beroendefrämst av trafikutvecklingen, SJ deltar i arbetet på alt förbättratransportförpackningarnas kvalitet för all därigenom minska riskerna för godsskador.Den direkta rådgivningen till kunderna i dessa frågor är omfattande.Trafikanterna kan även få transportförpackningarna förhandsgodkända förjärnvägstransport. SJ reglerar utan särskilda formaliteter transportskador pägods i godkänd förpackning. Kapaciteten i färjelrafiken kommer all öka genom insatser av modernatågfärjor. Således beräknas en ny femspårig lågfärja bU levererad lill SJ våren1973, Färjan skall trafikera leden , På denna led harDeutsche Reichsbahn (DR) satt in en färja i trafik. Sommaren 1972planerar DR att sätta in ytterligare en färja. De nya Östersjöfärjorna får liksom tågfärjan ett särskiltbildäck beläget över tägdäckel. För leden HelsingborgHelsingör harDanske statsbaner (DSB) beställt en ny färja för leverans . MöjUgheterna attrationalisera SJ:s verksamhet genom all använda datateknik har haft och väntas komma att fåfortsalt stor betydelse bl. a. vid styrning av produktionen och förbearbetning av information till företagsledningen. Även relationerna liUkunderna kommer att kunna förenklas i olikaled, från beställningen av transporten tiU betalningen av avgifterna. SJ:s fjärrskriftnät skall automatiserasoch byggas ut. Arbetet bedrivs så att det automatiserade nätet beräknas kunnatas i bruk successivt fr. o. m. . Nätet skall kunna användasför såväl vanlig telextrafik till och från SJ:s tjänsteställen som förrapporter till och in- Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUcationsdepartementet 243 formationfrån den centrala dataanläggningen. Samtliga 240 terminaler blir sålundadirekt anslutna liU en dator, i vilken meddelandena tas emot ochvidarebefordras automatiskt. Ett internationelltulvecklingsarbete pågår i Internationella järnvägsunionens (UIC) regi medmålsättningen all med datateknikens hjälp åstadkomma en effektivare planeringav godslrafiken, SJ:s automatiskaplatsbokningssystem (SNAP) omfattar nu sov-, ligg-och sittplatser inom , till ochfrån och samt från mot kontinenten. Fr.o.m. hösten 1971kan beställningar även göras för längre lid i förväg än tvä månader. Tiden förförsäljning av en platsbiljett uppgår nu igenomsnitt till knappt en minut. Antalet felbokningar har minskat kraftigt. Systemet har dessutom gett en effektivare beläggning av vagnarna, vilket minskatbehovet av förstärknings-vagnar. Vid de ca 150 stationer och resebyråer,som är försedda med SNAP-terminaler, säljs ungefär 9 milj. färdbiljetter perär. utreds möjligheterna all utnyttja SNAP-systemet även förförsäljningen av färdbiljetter. Andra områden där användandet avadministrativ databehandling bar inneburit minskal manuellt arbete och ökadsnabbhet i expeditionsarbetet är fraktberäkning och uppbördsredovisning samtlagerstyrning. Vidare pågår prov meddatorframslällda turlistor och maskinell löneberäkning och bokföring avlönekostnaderna på basis av dessa listor, Tågklarerartjänslenautomatiseras genom fjärrblockering. /71 har fjärrblockeringsanläggningar tagils i bruk på bansträckorna BollnäsLjusdal,HallsbergGodegård och BastuträskHällnäs, sammanlagt . Totalthar nu av affärsbanenätet försetts med fjärrblockering. Utbyggnadenberäknas fortsätta i oförminskad takt. Liksom i fråga om utbyggnaden avfjärrblockering har SJ en långsiktig plan för modernisering av ställverk på de större stationerna. Denya ställverken kommer all fä personalbesparande effekter. Användandet av radioteknik vid lågledning och rangerings-arbele blir alltvanligare. Linjeradiosystemet byggs nu ul på sträckan LuleåRiksgränsen, Delberäknas bli färdigt , En utbyggnadpågår även inom , I de långsiktiga planerna ingårradioanläggningar även för linjerna StockholmGöteborg, StockholmMalmöoch GöteborgMalmö, I bangårdsljänstenanvänds radio i allt större utsträckning för allmän ordergivning och information, förkommunikation mellan signalgivare ochlokförare samt vid vagnupptagning och bromsprovning, INässjö har prov med radiostyrning av förarlösa växlingslok nu 1972:1 BUaga 8 244 avslutats.Erfarenheterna är goda. Pä ytterligare ca 15 stationer kommer växlingslok altförses med anordningar för radiostyrning. Andra aktuellautvecklingsprojekt är införandet av automalkoppel, automatiskhastighetsövervakning och automatiserad kontroll av vagnparkensfunktionsduglighet. Hur det framtida godsvagnsunderhällel börläggas upp undersöks f, n, I undersökningeningår bl, a, frågan om alt eventuellt förlägga underhållet avstandardvagnar lill annan huvudverkstad än , Pä uppdrag av Kungl, Maj:t har SJ framlagt förslag om byggande av ny huvudverkstadi , I syfte att uppnåkonstruktionsförbättringar på den rullande materielen pågår prov medskivbromsar och magnetskenbromsar för personvagnarsamt med fiberblockbromsar för malmvagnar. Inom bantjänstenpågår en successiv utökning och förbättring av maskinparken. Som exempel kan nämnas maskiner förslipersbyte, sli-persreglering, rälsskarvreglering, ballasljuslering,spårriktning, sidrikt-ning av spårväxlaroch komprimering av ballasten på sträckor med hel-svetsade räler. Inomeltjänsten anskaffas nu efter en viss provtid hydrauliskt manövreradehisskorgar, monterade på utrangerade mo-lorvagnschassier.Korgarna används vid ombyggnadsarbeten på kontakt-ledningen. Höjningen avstandarden på bantjänstens personal- och expeditionslokaler sker parallellt med den fortlöpandekoncentrationen av tjänsten till ett färre antal platser. Överliggningsrummenupprustas enligt speciella anvisningar. Under /72 kommer moderna överliggningsrum förtågpersonal alt byggas i ilgodshuset vid . En inventering har gjorts avmiljövårdande anläggningar, som beräknas bli aktueUa t.o.m. budgetåret1973/74. De flesta av de miljövårdande objekten är av typen rening ochneutralisering av avloppsvatten från lok och vagnlvällanläggningar. Arbetetmed tekniska lösningar för slutna toaleltsystem i personvagnarna pågår. Medelsförbrukning under budgetåren 1970/711972/73 1970: 1angavs en investeringsram av 367,6 milj. kr. för /71.Genom Kungl. Maj:ts beslut utökades ramen med 10 mUj.kr., vilket möjUggjorde en ökad lok- ochvagnsanskaffning i syfte att ombesörja den beräknade mer-trafiken tiUföljd av transportstödet till . 1971:1 har för /72 angetts en investeringsram av 355 milj. kr. Genom Kungl.Maj:ts beslut har ramen utökats med . ökningenavses i samråd med (), användas för tidigareläggning av vissa husbyggnads- ochanläggningsarbeten. Som en följd av Prop.1972:1 BUaga 8 245 Maj:ts uppdrag till AMS att vidta åtgärder föralt genom tidigareläggningav statliga beställningar öka sysselsättningen inom industrin har Kungl. Maj:lsenare böjt ramen med ytterligare 3,9 milj. kr. Härigenom uppgår denfastställda investeringsramen för budgetåret till . För budgetåret1972/73 har SJ beräknat medelsförbrukningen till 395 milj. kr., vUket är ca 33,3 milj.kr. mer än den vidgade investeringsramen för innevarande budgetär. SJ har tidigarelill lämnat uppgifter tdl revideradelångtidsbudget om den beräknade totala investeringsomfattningen /731975/76. SJ harinte funnit anledning att ändra dessa uppgifter under föratsättning bl. a. attnya kapitalkrävande överenskommelser inte träffas mellan och länslandsting om pendeltågstrafiken i . I följande tabellanges det beräknade medelsbehovet med uppdelning på objeklhuvudgrapper. Fasta anläggningar Rullande materiel Återbetalning till AMS för tidigarelagda beställningar Diverse och oförutsett I angivna belopp för budgetåren1972/731976/77 ingår bl. a. kostnader förbyggande av järnvägstunnel , fortsatt utbyggnad avfjärrblockeringen, anläggning för automatisk bas-tighelsövervakning, höjning avhastigheten för vissa resandelåg samt införande av automalkoppel.Huvudparten av del beräknade kapitalbehovetför dessa investeringar bortsett frän fjärrblockeringen ligger dockefter /77. Som konkreta exempel kan nämnas att i planerna föranskaffning av rullande materiel ingår 75 ellok och 5 000 godsvagnar. I övrigt innehåller planerna olika personalbesparandeinvesteringar samt sådana åtgärder för att förbättra fransportstandardenoch höja kapaciteten, som erfordras för den förutsedda trafikutvecklingen.Under rubriken ingår dock inte några kost- 1972:1 BUaga 8 246 nåder för vare sig flyttning av huvudverkstadeni eller ny huvudverkstad i . I medelsbehovet för Diverse ochoförutsett ingår bl. a. kostnader för aktieteckning i dotterbolag. Av följandesammanställning framgår faktisk resp. beräknad medelsförbrakning budgetåren1970/711972/73. Den beräknade medelsförbrukningen /73 avseendesådana olönsamma järnvägslinjer för vilkas drift SJ erhåller ersättning avstatsmedel ersättningsberättigade banor redovisas särskilt. Varav för ersättningsberättigade banor Ny- och ombyggnad av Broar m. m. Garage m. m. '-3 015 154 500 170 300 11200 53 300 58 600 Lok- och motor vagnar 80 317 Person-, post- och resgodsvagnar 267 Ombyggnad av rullande materiel Återbetalning tiU AMS för 9 935 16 141 2 436 16 186 18 900 15 700 18 900 5 400 2 300 18 700 3 900 7 500 ' Överföring av elektrobyggnadsförrådet tillSJ:s huvudförråd. ' Exkl. vidgning av investeringsramen med totalt ca 6,7 milj.kr. på grund av tidigarelagda investeringar. Prop.1972:1 BUaga 8 247 SJanför i huvudsak följande rörande de olika objektgrupperna. anmälda större arbeten avserutbyggnad av godsbangården i , ny godsbangård med terminalanläggningar iJönköping, utbyggnad av målbromsanläggningi , bangårdsombyggnad med linjeomläggning och reläställverk iBastuträsk, terminaler för enhetslasler ibl. S och samt bangårdsarbeten för pendel-lägslrafiken islorstockholmsområdel. De största arbetena för pendeltågstrafiken pågårvid och . Större arbeten har igångsatts även på Nynäsbanan. I Värtan och kräver denfortgående ökningen av godstrafiken medutlandet och de med anledning därav beställda färjorna att tågfärjelägenmed tillhörande spåranordningar om- och tillbyggs. I har tväalternativ till utbyggnader diskuterats. Frågan om vilket alternativ som skall väljas är ännu ej avgjord. Medelsbehovet budgetåret1972/73 har oavsett alternativ beräknats tUl 2 milj. kr. Vid rangerbangärd planeras ett nyttförbigångsspår, som kommer att ge ett medhänsyn lill trafikökningen erforderligt kapacitetstillskott. Investeringsbeloppet beräknas till , varav . avser /73. Vid planeras ell nyttanslutningsspår tUl huvudlinjen i öster mot . Spåret kommer alt ökabangårdens kapacitet, vilket är nödvändigt pä grund av den ökande godslrafikeni sundsvallsom-rädet. Investeringsbeloppet beräknas till , varavhälften faller på /73. Av beräknad total medelsförbrukning underbudgetåret om 28,8 milj. kr. avser 6,3 milj. kr. Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer anmält större objekt utgörs avenkelspårig tunnel . Några investeringskostnader har hittiUsinte nedlagts på tunnelprojeklet. I avvaktan på resultatet avregeringsförhandlingar om öresundsfrågorna har något medelsbehov ej hellerberäknats för budgetåren 1971/72 och 1972/73. Skulle förhandlingarna emellertidleda till ett beslul om byggnation kan beroende på när beslutet fattas medel erfordras, i första hand för grundundersökningar. Pä huvudlinjernaersätts slitna räler med nya /m räler med högklassig befästning. Rälerna sammansvetsastill skarvfria spår. 1972:1 BUaga 8 248 bättradebanstandarden ger många fördelar, av vilka de viktigaste är ökad linjekapacitettiU följd av högre hastighet för resandetågen, ökad reskomfort och lägrebanunderhällskostnader. Frigjorda räler används efter justeringpå mindre starkt trafikerade linjer, vilketinnebär en förstärkning av spåröverbyggnaden. Härigenom kan användningsområdetför de moderna lunga dieselloken vidgas samt godsvagnar framföras medhögre hastighet och med fullt utnyttjad lastkapacitet, motsvarande 20 tonsaxeltryck. Den totala medelsförbrukningen budgetåret1972/73 beräknas till 26 milj. kr. Det mest kapitalkrävande av tidigareanmälda arbeten är ombyggnad av svängbron över i . /72 beräknas ett par nyasnögallerier (14 och 15) bli färdigstäUda på sträckan RiksgränsenVassijaure.Härefter planeras ett utbyte även av tvåsnögallerier (3 och 7) på sträckan Kopparåsen . Gallerierna,som är byggda av trä, är i mycket dåligt skickoch kommer alt ersättas med stål- och plålkonstruktioner. Avinvesteringsbeloppet om 3 milj. kr. falla på budgetåret1972/73. Av den beräknade medelsförbrukningen omtotalt 5,2 mUj. avser 2,3 mUj. De större tidigare anmälda objekten ärgodsterminal i och skolbyggnad i . Nytt stationshus planeras vid JönköpingC. Flyttning av godslrafiken lill del tidigare flygfältsområdet i stadenssödra del pågår medan persontrafiken bibehålls vid C. Nyttstationshus med terminal skall byggasväster om det nuvarande. Kostnaderna för den nya persontrafikterminalen gemensam för tåg- och busstrafiken skall delaslika mellan SJ och kommunen. På SJ beräknas falla ca 3 milj. kr., varav1,2 milj. kr. på /73. Den totala medelsförbrukningen /73 beräknas till 8,5 mUj. kr., varav 4,7 milj. kr. Lokstationer och d r i f t ve r ks t ä d er anmälda objekt utgörs bl. a. avloktvättanläggning och avloppsrening i . Den beräknade totalamedelsförbrukningen för /73 uppgår tiU 1,5 milj.kr., varav . avser nya objekt. 1972:1 BUaga 8 249 Endast mindre nya arbeten /73. Medelsförbrukningen beräknas tiU . I 1969 årsanslagsframstäUning anmälde SJ planer på en flyttning av huvudverkstaden i . Förhandlingarnamed kommun pågår om förslag till flyttning av verkstaden. Investeringarvid huvudverkstäder planeras härutöver bl. a. i och . Vid planeras ensprutmålningsanläggning samt nytt tak på elverkstadenshögskepp. Sprutmålningsanläggningen höjer kvalitén på målningsarbetena och ger vissarationaliseringsvinster. Vidare väntas arbetshygienen avsevärtförbättras genom att målningen sker i ett slutet ram. I planerasom- och tillbyggnad av vagnverkstaden. Anläggningen erfordras för att klara framtida underhållsarbeten pådels de äldre treaxliga malmvagnarna, delspå de successivt anskaffade nya boggimalmvagnarna. Verkstäderna i och liggerinom det allmänna stödområdet. EnUgt kungörelsen (1970: 180) om statiigtregionalpoUtiskt stöd kan sådant slöd utgåbl. a. i form av lokaUseringsbidrag eller avskrivningslån, som motsvarar högst eUer, om särskilda skäl föreligger,högst av den sammanlagda kostnaden. SJ anser, att den del av ovanstående investeringar, som kan bliföremål för lokaliseringsbidrag eller avskrivningslån, ej bör vararäntepliktig utan avskrivas genom att statsmakterna anvisar motsvarande belopppå statens driftbudget. SJ hemställer därför att ett anslag om . tasupp för delta ändamål på statens driftbudget för /73. Återstodenav kostnaderna, vUka för /73 beräknas uppgå tUl 1,1 milj.kr.,förutsätts komma att finansieras över SJ:s investeringsbudget. Totalt beräknas /73 till 2,8 milj. kr., varav 1,3 milj. kr. utgör nya objekt. anmältstörre objekt är ny förrådsbyggnad i . Investeringsbehovet /73uppgår till , varav . för nya arbeten. anmälda större objekt ärsignalställverk i , , och , prov medautomatiska signalanlägg- 1972:1 BUaga 8 250 ningar för hastighetsövervakning på sträckan HallsbergTörebodasamt åtgärder mot störningarpå SJ:s signalanläggningar, förorsakade av tyristorlok. I fjolårets anslagsframställning anmäldesetl nytt ställverk i . planeras nya ställverk även i ochGullberna. I nuvarande anläggning i är växlarna endast lokaltomläggbara. Etl modernt ställverk med spårledningar och centralt omläggbara växlarberäknas ge personalbesparingar motsvarande 6 man. Dessutom er-hälls ökadsäkerhet och förbättrad lagföring. Investeringsbeloppet beräknas tiU 2,3 milj. kr., varav 500 000 /73. Signalsäkerhetsanläggningeni skall fjärrmanövreras från Karlskrona.Fjärrmanövreringen medför alt kan avbemannas. Personalbesparingen utgör 3 man. Investeringsbeloppet beräknas lill600 . Nya arbeten uppgår /73lill 1,9 milj.kr. av den planerade totala medelsförbrukningen om 16 milj. kr. Utöver tidigare anmälda sträckor beräknasutbyggnad av fjärrblockering påbörjas under innevarande eller nästa budgetårpå följande sträckor: ÄlvsjöVästerhaninge,KungsängenEnköping, AngeSundsvaU, LaxåKU, KilMellerud och MeUerudKornsjö,Investeringarna möjliggör stora personalrationaliseringar. Som exempelkan nämnas att pä sträckan KilMeUerad (110km) väntas fjärrblockeringen totalt kosta 11,2 milj. kr. och gepersonalbesparingar om 27 man. Planerad medelsförbrukning budgetåret1972/73 uppgår totalt lill 28 milj. kr., varav 4,5 milj. kr. avser nya objekt. Till säkerhetsanordningar vid oskyddadeplankorsningar och ändringar av säkerhetsanordningar för ökat skydd beräknas300 . åtgå under vartdera /72 och 1972/73. Kostnadernaför övriga vägskyddsanläggningar beräknas uppgå till 2,7 milj.kr. Häri ingår bl. a. kostnader för fortsatt automatisering avskyddsanordningar i samband med att fjärrblockering installeras påhuvudlinjerna. Medelsförbrukningen /73 beräknas således till 3milj. kr., exkl. bidrag från . anmälda större objekt är utbyteav leleblankledningar mot jordkablar på sträckan ÖstersundUlriksfors,linjeradio på sträckan 1972:1 BUaga 8 251 KirunaLuleå och inom storslockholmsområdet,automatisering och utbyggnadav fjärrskriflnälet, installation av varmgängsdetektorer saml åtgärder motstörningar på SJ:s telekablar förorsakade av tyristorlok. Ett nytt större objekt planeras påsträckan StorumanSlagnäs, som harleleblankledningar. Sträckan utgör en fortsättning på en tidigare kabelförsedddel av . Ett byte till jordkablar resulterar i betydligt lägreunderhållskostnader och ökad driftsäkerhet. Investeringen möjliggör dessutomsnabb uppkoppUng av reservförbindelser vid skador på kabeln utmed norrastambanan. Investeringsbeloppet beräknaslUl ,, varav , /73, Totalt planeras investeringar iteleanläggningar om 17,7 milj, kr,, varav 3,3 milj, kr, för nya objekt.