prop · FV0327 · 1972-12-31 00:00:00 — Behovsprövning av studielån enUgtstudiehjälpsreglementet sker för s. k. äldre elever enligt samma principer somför studiemedlen, vilket innebär att det inte blir någon ändring för destuderande. En förbättring inträffar också för de flesta när det gäller antaletmånader för vilka studiekredit beräknas. Merkostnadenför en överföring till studiemedelssystemet beräknar CSN totalt till 7 milj.kr. för /73. Prop.1972: 27 24 I CSN:sförslag behandlas även frågan om handläggningen av studiemedelsansökningar i gymnasialutbildning särskild studiemedelsnämnd. Vid en överflyttning av äldre eleverinom gymnasial utbildning till studiemedelssystemet uppstår endast ettansöknings- och utbetalningsförfarande grundat på studiemedelsansökan. CSNräknar med att antalet ansökningsärenden under /73 sjunker med30 %. Dubbleringen av utbetalningen av studiestöd som kan uppskattas till ca37 000 ansökningar per termin bortfaller. Detta gör att rationaliseringsvinstenblir betydande. CSNtar upp tre oUka alternativ för handläggningen av studiemedelsansökningar förifrågavarande elever. En särskild studiemedelsnämnd som handläggeransökningar från »äldre elever» inom gymnasieskolan och andra gymnasiala skolori hela landet. Handläggning hos nuvarande sex studiemedelsnämndermed samma regionala indelning som redan finns. Centralisering av handläggningen till centralastudiehjälpsnämnden. CSNförordar att en särskild studiemedelsnämnd inrättas för handläggning avstudiemedelsansökningar från »äldre elever» inom gymnasieskolan och andragymnasiala skolor och utbildningslinjer. CSN beräknar att ca 30befattningshavare behövs för denna nämnd som man beräknar att kunnaminska ca 15 tjänster hos CSN eftersom nämnden befrias från av antaletansökningar om studiekredit. Den största personalbesparingen uppnås hosskolstyrelserna. EnUgtCSN bör denna särskilda nämnd inte lokaliseras till ellertill någon universitetsort. Närdet gäller frågan om konvertering av studielån till återbetalningspliktiga studiemedeltillstyrks denna möjlighet av de allra flesta remissinstanserna. RRV anseremellertid att ytterligare utredning bör göras eftersom i utredningen inte redovisatsnågra beräkningar för de kostnader som förslaget medför. Dessutom framhållerRRV att det ställs stora krav på den information som lämnas till låntagare isamband med erbjudande om konvertering. ifrågasätter om inte konverteringsmöjlighetenbör inskränkas till de lån där låntagaren redan har eller kommer att beviljasstudiemedel samt att tiden för konvertering bör flyttas fram från ,som CSN föreslagit, till bl. a. på grund av det merarbete somen konvertering innebär för postverket. SÖ och UKÄ framhåller att konverteringenbör vara friviUig. Dessutom påpekar UKÄ att låntagaren ingående bör informerasom för- och nackdelar med kon- 1972: 27 25 verteringsmöjligheten.Riksgäldskontoret hyser tveksamhet beträffande erbjudande om konvertering närkvarstående äldre kredit endast avser mindre belopp eller den återståendeamorteringstiden är kort. Även anser att möjligheten tiU konvertering börvara frivillig och att god information om för- och nackdelar bör ges. Dessutomframhåller , liksom TCO, att det kan finnas anledning att göraförbättringar när det gäller återbetalningen av studiemedel. De flestaremissinstanserna ansluter sig i princip till CSN:s förslag angående omföring vidbevillningstillfället av studiekredit för gymnasiala studier till återbetalningspliktigastudiemedel. SÖ anser emellertid med hänvisning tiU förestående förslag omförändringar i studiemedelssystemet, som kan förväntas bU framlagda av 1968 årsstudiemedelsutredning, att man inte bör besluta om en generell omföring avstudielån till återbetalningspUktiga studiemedel. SÖ framhåller bl. a. att deyngre elever som har studielån ofta lever under såpressande ekonomiska förhållanden att man borde överväga en annan form avekonomisk hjälp för dem än den nuvarande eller den föreslagna enligtstudiemedelssystemet. anser att omföringen inte bör göras generell utanatt det bör vara frivilligt, eftersom det enUgt kan uppstå ogynnsammaeffekter vid återbetalningen av studiemedel. TCO framhåller i sitt yttrandeatt man skulle anse det beklagUgt om inte den föreslagna förändringen av studiekreditformenför de yngre studerande inom studiehjälpssystemet genomfördes. TCO påpekarockså att omvänd-Ungen bör ske vid utbetalningstillfäUet så att interäntekostnaden för de som är återbetalningsfria räknas in i deåterbetalningspliktiga studiemedlen. CSN:s förslag om överföringav s. k. äldre elever inom gymnasieskolan från studiehjälpssystemet till studiemedelssystemethar bemötts positivt av remissorganen. Flera remissorgan har emellertid påpekatatt i samband med detta förslag reglerna för behovsprövning mot makes inkomstbör omprövas eller slopas. Statskontoret, som tillstyrker förslaget, framhålleratt den styrande effekt som olika kreditsystem kan ha på valet av utbildningskulle försvinna i samband med att alla s. k. äldre elever oberoende av utbildningsvägfår studiekredit på samma villkor. SÖ tillstyrker förslaget under förutsättningatt behovsprövningsreglerna mot makes inkomst omprövas. Till deremissinstanser som framhåller att behovsprövningsreglerna mot makes inkomstbör omprövas hör även UKÄ, , , , SAF och SR. Enligt , SR och TCOär detta ett villkor för att förslaget skall genomföras. SFS anser i övrigt attöverföringen medför stora fördelar bl. a. genom att totalbeloppet för denenskilde kommer att öka samt genom de sociala trygghetsförmåner somstudiemedelssystemet ger. Prop.1972: 27 26 gällerförslaget om att inrätta en särskild av studiemedelsansökningarfrån s. k. äldre elever i gymnasial utbildning har remissorganen haft oUkauppfattningar. RRV anser att organisationen för handläggning av dessa eleversansökningar ytterligare bör prövas av CSN och statskontoret innan man tarslutlig ställning. Statskontoret avstyrker att man fattar beslut om ensärskild i gymnasiala skolor. Frågan börenligt statskontoret behandlas i samband med den översyn om studiemedelssystemetsadministration där statskontoret kommer att medverka. Statskontoret är inteövertygat att handläggningen av studiemedelsansökningar kräver dennakoncentration till en särskild bli likartad. UKÄ ärtveksamt till förslaget och anser att den enhetlighet i bedömningen som CSNeftersträvar med en särskild studiemedelsnämnd kan tillgodoses genomanvisningar för verksamheten. UKÄ förordar att man ytterligare prövarmöjligheten att låta studiemedelsnämnderna handlägga även de vuxenstuderandesansökningar. TCO, och delar CSN:s uppfattning att man bör ha ensärskild av studiestöd till vuxenstuderande. Underde senaste årtiondena har kraftiga satsningar gjorts över helautbildningsområdet. Utbildningsmöjligheterna för såväl ungdom som vuxna har ökati snabb takt. Lika viktigt som att bygga ut utbildningskapaciteten är attsörja för ekonomiska stödåtgärder för den enskilde. Studiesociala åtgärder ärett av de medel som samhället har för att söka frigöra studievalet frånberoende av elevernas ekonomiska förutsättningar. Närdet gäller yngre elever syftar studiestödet främst till att så långt möjligt geett bidrag till familjen för de merutgifter som studierna förorsakar.Speciellt betydelsefullt är det stöd som ges elever i familjer med svag ekonomi,elever som har lång resväg och elever som måste inackorderas på annan ort. Detnuvarande studiestödet infördes genom studiesociala reform som vidflera tillfällen därefter har kompletterats. Studiehjälpenför yngre elever får även ses som ett led i familjepolitiken. Genombeslut av riksdag (prop. 1968: 42, SU 1968: 101, rskr 1968: 253)genomfördes en familjepolitisk reform som syftade till att bereda barnfamiljermed lägre inkomster och särskilt familjer med flera barn ett förstärktekonomiskt stöd. Detta utformades så att det också medverkar till att höjafamiljens bostadsstandard. Prop.1972: 27 27 stödet fick formen av dels ett statUgt bostadstillägg,dels ett kommunalt bostadstillägg för familjer med särskilt höga hyror. Vid riksdag fattades beslut om en betydandeutvidgning av familjestödet (prop. 1971: 156, SoU 1971: 45, rskr 1971: 327).Reformen innebär bl. a. att de statliga bostadstilläggen omkonstrueras till ettenhetligt inkomstprövat stöd med . för varje barn oberoende avfamiljens bostadsstandard. Vidare höjdes det statsbidragsberättigandekommunala bostadstillägget kraftigt. Den andel av hyran . i månadensom kompenseras genom tilläggen höjdes från till . höjdes deövre gränserna för de bidragsgrundande bostadskostnaderna. Slutligen höjdesåldersgränsen för bostadstilläggen från 16 tiU . 1971: 156 förutskickades även en reformering avdet inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen. Sådant tillägg utgår f. n.med . om den studerande och hans föräldrar sammanlagt har entill statlig inkomstskatt beskattningsbar inkomst av högst . Detta beloppreduceras till 50 resp. . vid en beskattningsbar inkomst om högst 12 000resp. Om den studerande har syskon under utgår också ettsyskontillägg om . Enligt min mening bör det inkomstprövade tillägget tillsin konstruktion knytas närmare till det statiiga bostadstillägget förbarnfamiljer. Till följd av höjningen av åldersgränsen förbostadstillägg bör inkomstprövat tillägg utgå till studerande fr. o. m.kvartalet efter det då den studerande fyller . Maj:t har tidigaredenna dag beslutat lägga fram proposition med förslag om att inkomstprövningenför bostadstillägg till barnfamiljer fr. o. m. skall grundaspå föräldrarnas till statlig inkomstskatt taxerade inkomst i stället för som nutill statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst. Motsvarande förändring börgöras för det inkomstprövade tillägget. I övrigt bör reglerna om inkomstprövat tillägg ändras påsådant sätt att betydligt fler studerande än kan få inkomstprövattillägg. Tilllägget bör utgå med högst . underläsåret/kurstiden. Detta belopp bör liksom reduceras med hänsyn tillden studerandes och hans föräldrars eller, i fråga om gift studerande, hansmakes inkomster och förmögenhet. gällande bestämmelser om att viss delav förmögenhet skall jämställas med inkomst bör gälla utan annan ändring än attvad som sägs om beskattningsbar inkomst ändras till att avse taxeradinkomst. Anknytningen till det statliga bostadstilläggssystemet bör utformasså att familjernas disponibla inkomst inte reduceras då ett studerande barnfyller . Vidare bör reduktion i princip ske enligt samma regler som fördet statliga bostadstillägget så att de inkomstprövade tilläggen minskas ilångsammare takt än . Detta leder även till ett förstärkt stöd förfamiljer med flera barn. Mot denna bakgrund föreslår jag att följande skall gäUa omdet in- Prop.1972: 27 28 komstprövadetilläggets storlek för studerande som inte har syskon under . Det inkomstprövadetillägget bör utgå med maximibeloppet . t. o. m. en taxeradinkomst om . Överstiger den taxerade inkomsten detta belopp reducerastilläggets storlek. Reduktionen bör ske så att månadsbeloppet för det inkomstprövadetillägget så långt möjligt blir detsamma som det belopp som skulle ha utgått istatligt bostadstillägg till familjen om barnet varit under . Detta kanske genom att man vid reduktionen utgår från det högsta beloppet ibostadstillägg för familjer med ett barn, nämligen 900 (75X12) kr. Manreducerar därefter detta belopp enligt samma regler som i prop. 1972: 34föreslås gälla vid beräknande av bostadstillägget, dvs. med 12 i% av dentaxerade inkomsten . och av inkomstenmellan 26 000 och . Vid reduktionen bör för enkelhetens skull dentaxerade inkomsten alltid avrundas uppåt till närmaste 1 000-tal kr. Det beloppsom återstår efter reduktionen delas med 12, dvs. det antal månader för vilkabostadstillägg utgår . Det belopp som därvid erhålles motsvarar alltsåmånadsbeloppet för bostadstillägget. Samma månadsbelopp bör gäUa för det inkomstprövadetillägget. bör ej utgå. I fråga om studerande medsyskon under bör som jag har antytt anknytningen av det inkomstprövadetillägget till bostadstillägget bestämmas så att ett förstärkt stöd ges åtfamiljer med flera barn. Även i detta fall bör det inkomstprövade tilläggetutgå med maximibeloppet . t. o. m. en taxerad inkomst om 21 000kr. Överstiger den taxerade inkomsten detta belopp, bör tillägget bestämmasenligt följande. Man utgår från summan av det högsta belopp som skulle hakunnat utgå i bostadstillägg till familjen om den studerande inte fyllt 17 årdvs., när den studerande har ett syskon under , . Denna summareduceras därefter med förut angivna procenttal av den taxerade inkomstenmellan 21 000 och . resp. av överstigande taxerad inkomst.Även här bör den taxerade inkomsten avrundas uppåt till närmaste 1 000-tal kr.Det belopp som återstår efter reduktionen bör av samma skäl som jag nyssanförde i fråga om studerande utan syskon under delas med 12. Detbelopp som därvid erhålles motsvarar månadsbeloppet för bostadstillägget. Sammamånadsbelopp bör gälla för det inkomstprövade tiUägget tiU den studerande. Iintet fall bör dock som jag tidigare nämnt månadsbeloppet överstiga 75 kr.Belopp . bör ej heller här få utgå. Vadjag nu förordat om inkomstprövat tillägg innebär att tillägget för studerandemed syskon under beräknas efter fördelaktigare grunder än för studerandesom ej har sådant syskon. Detta innebär också att möjligheterna att erhålla inkomstprövattiUägg minskas för den studerande, när hans syskon uppnår . Det ärangeläget att sådan minskning inte inträder om även syskonet studerar. ordardärför att vad jag föreslagit om inkomstprövat tillägg till studerande medsyskon under skall gälla också för studerande med sådant syskon över 17år som har rätt till studiebidrag enligt studiehjälpsreglementet. Vadjag här har anfört om syskon bör gälla syskon som står under föräldrarnasvårdnad eller för vilka föräldrarna har att till fullgörande av lagstadgadunderhållsskyldighet utge underhållsbidrag. Med föräldrar bör liksom hittillsjämställas vissa andra personer (26 § studiehjälpsreglementet). Vad jag anförtom inkomstprövat tillägg för studerande med syskon under bör inte gällaför studerande som är gift. För sådan Studerande bör gälla samma regler som förstuderande utan syskon under . Dennärmare innebörden i de regler om inkomstprövat tillägg som jag förordatframgår av följande tabell för de vanligaste fallen. Beloppper månad för elev över 17 år Vadjag här föreslagit om storleken av inkomstprövat tillägg föranleder ändringari 1214 §§ studiehjälpsreglementet. Av praktiska skäl torde endast degrundläggande bestämmelserna härom böra tas in i reglementet. De närmarereglerna bör få meddelas av Kungl. I reglementet bör tas in enbestämmelse av innebörd att inkomstprövat tillägg utgår om den studerandes ochhans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering till statliginkomstskatt inte överstiger . samt en bestämmelse av innebörd attsådant tillägg kan utgå även vid högre inkomst till ogift studerande som harsyskon under eller som har syskon som har rätt tillstudiebidrag en- 1972: 27 30 I reglementet bör ingå även nuvarande bestämmelser omjämställande av viss förmögenhet med inkomst (nuvarande 12 § andra stycket)och nuvarande bestämmelser för det fall att den studerandes, hans föräldrarseller makes inkomster eller förmögenhet ändrats (14 §). I fråga om bådabestämmelserna bör dock vad som gäller om beskattningsbar inkomst ändrastill att avse taxerad inkomst. Även de särskilda reglerna om gift studerande inuvarande 12 § tredje stycket bör finnas i reglementet. Minaförslag om åldersgränsen för inkomstprövat tillägg föranleder ändringar i 5 och16 §§ studiehjälpsreglementet. Ävennär det gäller behovsprövat tillägg vill jag förorda vissa förändringar. Föratt förbättra ekonomin för studerande i familjer med mycket låga inkomsterföreslås att det behovsprövade tillägget ökas från högst . till högst 90kr. Liksom nu bör alla yngre studerande inom studiehjälpssystemetsskolformer kunna få del av behovsprövat tillägg. Som en följd av omkonstruktionenav det inkomstprövade tillägget bör nuvarande regel om att behovsprövattillägg enbart kan utgå till studerande med högsta inkomstprövat tilläggersättas av ett villkor om att behovsprövat tillägg skall kunna utgå till studerandevars föräldrar har en taxerad inkomst av högst . Liksom enligt nugällande bestämmelser (15 § studiehjälpsreglementet) bör för att behovsprövattillägg skall kunna utgå krävas att det föreligger ett synnerligen stort behovav studiehjälp utöver de belopp som utgår i studiebidrag och andra tillägg. Icentrala studiehjälpsnämndens hittillsvarande praxis har vid bestämmande avbehovsprövat tillägg hänsyn tagits till den studerandes, hans föräldrars ellermakes ekonomi i huvudsak enligt de grander som hittiUs gällt för inkomstprövattillägg enligt 12 § studiehjälpsreglementet. Bestämmelser av innebörd att sådanhänsyn skall tas bör nu inflyta i reglementet. Bestämmelserna bör utformas påsamma sätt som motsvarande bestämmelser om inkomstprövat tiUägg, De bör tas ini 15 § studiehjälpsreglementet. Denförordade reformen i fråga om inkomst- och behovsprövat tillägg bör träda ikraft fr. o. m. /73. De av mig förordade förändringarna kanberäknas innebära att utgifterna för de båda tilläggen ökas med ca 10 milj.kr. har i sin anslagsframställning föreslagit en höjning avbeloppen för resetillägg fr. o. m. nästa budgetår. Jag har kommit tillslutsatsen att resetillägget bör höjas från 60, 80, 100 och 120kr. till 65, 85, 110 och . för avstånd om 6, 15, 25resp. Jag beräknar att utgifterna för resetillägg ökar med ca 3 milj.kr. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela bestämmelser i denna fråga. Vadjag i det föregående har föreslagit om inkomstprövat tillägg innebär bl. a. enviss samordning mellan bostadstilläggen och studie- Prop.1972: 27 31 hjälpen.Denna samordning aktualiserar frågor om administrationen av studiehjälpen.Frågor om studiehjälp har i fråga om skolor under skolstyrelsensförvaltning prövats av skolstyrelsen utom i vad avser behovsprövat tiUägg,studielån och återkrav av för mycket utbetalad studiehjälp. Med hänsyn tillden föreslagna samordningen bör det vara möjligt för kommunen att överföraskolstyrelsens beslutanderätt i studiehjälpsfrågor helt eller delvis på annatkommunalt organ. Motsvarande bör gälla även för administrationen av detförlängda barnbidraget. Vad jag nu föreslagit omadministrationen av studiehjälpen och det förlängda barnbidraget föranlederändringar i 2, 32 och 33 §§ studiehjälpsreglementet samt i 4 § förordningen(1964: 400) om förlängt barnbidrag. Idetta sammanhang bör ske en ändring av formell art i 19 § studiehjälpsreglementet. föreslår beträffande studielån för s. k. yngre elever i sinanslagsframställning att investeringsanslaget till allmänna studielånefondenskall bestämmas så att nämnden kan justera grunderna för studielån till yngreelever. Nämnden föreslår att reduktionsfaktorn ändras från föratt möjliggöra en förstärkning av studiestöd till elever vars föräldrar har enförhållandevis låg inkomst. Ansökanom studielån prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Nämndens beslut i ärendetkan inte överklagas. De grunder som nämnden till-lämpar är f. n. i stort settföljande när det gäller studielån för s. k. yngre elever utan försörjningspliktmot barn. Låneramen är maximalt . Från nämnda belopp dras bl. a. summan av erhållna studiebidrag och inkomstprövattillägg. Om föräldrarnas inkomst överstiger . i beskattningsbar inkomstreduceras lånet av den del av inkomsten som överstiger . Om elevenhar syskon under tillåts högre inkomst. Jag kommer i det följandeatt beräkna medel till studielån på sådant sätt att det blir möjligt förcentrala studiehjälpsnämnden att justera de beräkningsgrunder som nämndenhittills tillämpat i fråga om studielån för yngre elever. Min medelsberäkningkommer att göra det lättare för de yngre eleverna att få studiekredit. Detkommer att bli möjligt för centrala studiehjälpsnämnden att höja det s. k.fribeloppet för föräldrarnas årsinkomst till . i taxerad inkomst ochatt höja låneramen för inackorderade elever med . Med hänsyn till denkraftiga förstärkningen av stödet för flerbarnsfamiljerna enligt 1971 årsfamiljepolitiska reform finns skäl att höja studielånen enbart pågrund av att den studerande har syskon. Jag kommer därför inte att räkna medelför en sådan höjning. Medelsberäkningen har slutligen avvägts så att vid denekonomiska prövningen elever med syskon inte kommer i ett sämre läge än eleverutan syskon. Prop.1972: 27 32 Vadjag här anfört om medelsberäkningen för studielån leder till en kostnadsökningom ca 7 milj. kr. har vidare lagt fram förslag om en ändring av nuvaranderegler för studielån som bl. a. innebär att s. k. äldre elever inomgymnasieskolan och andra gymnasiala skolor överförs till studiemedelssystemetoch att studiekredit enligt studiehjälpsreglementet vid bevillningstillfälletskall omvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel. Remissinstanserna hari allmänhet uttalat sitt gillande av förslaget. Nämndensförslag anknyter tiU de tankegångar som var aktueUa i samband med denstudiesociala reformen . De båda utredningar som förberedde reformen studiehjälpsutredningen och studiesociala utredningen uttalade t. ex. att detfrån många synpunkter var önskvärt att skapa ett enhetligt studiesocialtsystem, omfattande samtliga elever vid de frivilliga skolformerna på olikanivåer. Även om det av praktiska skäl var ofrånkomligt med en vissdifferentiering var det enligt utredningarnas mening viktigt att man anlade enenhetlig syn på det studiesociala stödet. Detta var en synpunkt som starktunderströks av remissinstanserna liksom av chefen för dåvarande ecklesiastikdepartementeti prop. 1964: 138. Avgränsningenmellan å ena sidan studiehjälps- och å andra sidan studiemedelssystemetutformades så att den följde gränsdragningen mellan olika skolformer.Departementschefen uttalade emellertid att det kunde visa sig lämpUgtatt justera gränsen mellan de båda systemen. Studiehjälp erhåUs förutom avelever i gymnasieskolan även av heltidsstuderande i vuxenutbildningoch folkhögskola. Särskilt har denna senare gruppstuderande vuxit kraftigt i antal som en följd av statsmakternas medvetnasträvan att vidga studiemöjligheterna för de vuxna. Frågan om studiefinansieringeninom vuxenutbildningen utreds av kommittén för studiestöd åt vuxna. Denna harnyligen pubUcerat debattskriften (SOU 1971: 80) Vuxna UtbildningStudiefinansiering. Det finns emellertid enligt min mening skäl att, i avvaktanpå ställningstagandet till ett kommande kommittéförslag, söka åstadkomma störreUkformighet i studiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilket stadiumstudierna bedrivs. förordat nås detta enklast genomatt äldre studerande vid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet försöver till studiemedelssystemet. Härigenom vinner man också den fördelen att devuxna som fortsätter att studera vid t. ex. någon högskola får samordnadeåterbetalningar. Studiehjälpsnämndensförslag innebär att också s. k. yngre elever inom studiehjälpssystemet skall fåsina uppburna studielån omvandlade till återbetalningspUktiga studiemedel.Förverkligas detta förslag som inte avses innebära några ändrade grunder förbeviljande av studiekredi- Prop.1972: 27 33 ten kommer återbetalning av studiekredit alltid att ske enligtstudiemedelssystemets regler. Det är som studiehjälpsnämnden framhålUtfördelaktigt för den enskilde med en sådan samordning. Administrativt innebärdet givetvis en förenkling med ett enda åter-betalningssystem; postverketsuppgifter i samband med återbetalning av studielånen från allmännastudielånefonden kommer då successivt att upphöra. Jag anser emeUertid det varaen tekniskt smidigare lösning om de aktuella elevemas studiekredit ges direkt iform av återbetalningspliktiga studiemedel. Jagförordar en sådan ändring i avgränsningen av de studiesociala systemen attstudiemedel även skall utgå till s. k. äldre studerande vid studievägar som omfattas av studiehjälpssystemet, dvs. a. gymnasieskolor, folkhögskolorsamt kommunala och statliga skolor för vuxna.