prop · FV0375 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta angreppsfall innebär enligt civilförsvarsstyrelsenatt civilförsvarsåtgärder, utöver de som motiveras av övriga angreppsfall, börvidtas med utgångspunkt i att anfall kan riktas direkt mot befolkningen.Anfallen bör förutsättas främst vara av konventionell karaktär men man kan inteutesluta användning av ABC-stridsmedel. För hotfallet är enligt styrelsen ett gott skydd för allaområden som innehåller befolkningskoncentrationer angeläget. 1 första hand blirett omfattande skyddsrumsbyggande och anskaffning av skyddsmasker åtbefolkningen angelägna åtgärder. 1 de faU vi bl. a. genom vår säkerhetspolitik har lyckatshålla landet utanför ett krig är det enhgt väsentligtatt civilbefolkningen bereds skydd mot sidoverkningar i vårt land av striderutanför våra gränser, i första hand med ABC-stridsmedel. Med hänsyn tillverkningarna av ett totalt kärnladdningskrig mellan supermakterna är en radiakskyddseffekt förhållandet mellan den strålningsdossom erhålls utanför resp. i skyddet på lägst 5, helst 50 önskvärd för helalandet. C-stridsmedel får först vid insats i vår närhet verkan mot vårt landoch då främst i form av drivande nervgasmoln. Små doser av dessa stridsmedelkan snabbt döda oskyddad befolkning. Tillgång till skydd, möjligheter tillförvarning och snabb reaktion hos befolkningen krävs som motåtgärder. 1neutrahtetsfallet bör målsättningen för civilförsvaret vara att ge befolkningenett sådant skydd mot verkan av främst radiak- och C-stridsmedel, att defördelar som har åstadkommits genom att landet står utanför kriget inteallvarligt minskas. Civilförsvarsstyrelsenframhåller att någon närmare målsättning eller ambition för B-skydd f. n. intekan anges. Detta problemområde bör ytterligare studeras och utredas. I perspektivplanen redovisas även civUförsvarslösningarför ohka kostnadsramar. Civilförsvarsstyrelsenhar enhgt direktiven skisserat alternativa civUförsvarslösningar i ekonomiskaramar mellan 100 och 400 milj. kr. Ramarna gäller och enfortlöpande ändring förutsätts från /72 för vilketkostnaderna har uppskattats till ca 280 milj. kr. Ramarna avser helacivilförsvaret oavsett finansieringsmetod. Hur kostnadsförändringarna fördelarsig på olika år kan i huvudsak regleras av endast för deca av civilförsvarskostnaderna som betalas över civilförsvarsstyrelsensbudget. Totala kostnaderna för t. ex. enskilda skyddsrum är beroende av bl. redovisar förslag till inriktningoch exempel på samihansättningar av civilförsvaret inom fem ohka ekonomiskaramar. De olika s. k. strukturerna skiljer sig åt i främst tre avseenden,nämligen avvägning mellan kort- och långsiktig effekt, civilförsvarseffekt ocheffekttillväxt efter mobUisering. Om en högcivilförsvarseffekt prioriteras innebär detta enligtcivilförsvarsstyrelsen att man bör tillvarata allamöjligheter att bygga skyddsrum med god skyddseffekt vid nybyggnation. Dettainnebär att långsiktiga investeringar prioriteras. Om god civilförsvarseffektunder prioriteras leder detta enligt styrelsen till en något högreprioritering av undsättningsorganisationen och av kompletteringsbyggande avskyddsrum i redan bebyggda områden. Skillnaden mellan de olika strukturerna ärstörre i låga än i höga ramar. Även i denhögsta av de ekonomiska ramarna bedömer att starkabegränsningar måste göras i önskvärt skyddsrumsbyggande liksom attundsättningsorganisationens omfattning inte kan väsentligt utökas i förhållandetill organisation 60. 1 den allra lägsta ramen bedöms skyddsrumsbyggandet kunnafortsättas med reducerad takt i förhållande tiU den nuvarande, medancivilförsvarsorganisationen i övrigt och fredsorganisationen fortlöpande måsteawecklas. Mellan dessa två ytterligheter redovisar ettflertal alternativ bero- ende på ekonomiska förutsättningar. Vid uppbyggnaden av civilförsvaret i de olika ekonomiskaramarna har i första hand hänsyn tagits till det angreppsfall som innebär attangrepp med konventionella stridsmedel i samband med invasion riktas mot vårtland. Hänsyn har också tagits till att kärnladdningar samt B- och/ellerC-stridsmedel enligt de övriga angreppsfallen kan komma till användning vidangrepp mot oss, i hotsituationer och vid krig i , där vårt land inte ärinbegripet i stridshandhngar. Skyddsåtgärder som föranleds av dessaangreppsfall hålls jämförelsevis begränsade i förhållande till dem som läggsned med anledning av det först nämnda angreppsfallet. har analyserat de handlingslinjeroch beslut som är väsentliga för civilförsvarets framtida utveckling. Styrelsenskiljer härvid mellan handlingsalternativ och beslut som är aktuella i samthgaekonomiska ramar ned till 200 milj. kr. , s.k. ramoberoende beslut, ochbeslut som är beroende av ramarnas storlek, ramberoende beslut. Ramoberoende handlingsalternativ och beslut berör främstskydd för befolkningen i innero.mråden i de största städerna, alarmering avallmänheten, skyddsrummens kvalitet och utrymning. Skyddsrumsbyggande i storstädernas innerområden liksommodernisering av befinthga befolkningsskyddsrum förekommer enligtcivilförsvarsstyrelsen i samtliga ekonomiska ramar. För att utnyttja deekonomiska resurserna på bästa sätt bör skyddsrum byggas i samband med nybyggnation(s. k. citysanering). anser det vara oekonomiskt att ibefintlig bebyggelse bygga nya normalskyddsrum eller förbättra befintliga skyddtill normalskyddsrumsstandard. För att snabbast möjligt öka tillgången påskyddsrum i innerområden bör - utöver återinförande av skyddsrumsbyggnadsplUcti dessa områden normalskyddsrum anordnas i samband med nybyggnation avlämpliga tunnelbanesträckningar, större garage- och lagerutrymmen m. m. Vissamöjligheter finns att efter förstärkningsåtgärder utnyttja delar av redanbefintliga tunnelbanesträckningar i , men intrångskostnaderm. m. fordrar närmare undersökningar. anför att beslutom skydds-rumsbyggnadsplikt i innerområden bör fattas genast så att demöjligheter som den pågående saneringen erbjuder kan tUlvaratas. Alarmeringen vid luftangrepp bör enligt styrelsenförbättras i samtliga ekonomiska ramar. Stridsledningssystemets kapacitet ifråga om förvarning och uthållighet skall medge att befolkningen ges erforderligtid att uppsöka skyddsrum innan resp. orter angrips. Styrelsen anser vidare attett alarmeringssystem för drivande C-stridsmedel bör skapas. Ytterligarestudier och försök behövs för att klarlägga medel och metoder för varning motB-stridsmedel. Möjligheterna till alarmering på landsbygden bör förbättras. Skyddsrum byggs f. n. i två skyddsnivåer (kvaliteter). Detekniska bestämmelserna för skyddsrumsbyggnad arbetas f. n. om för att fåpunktvisa förbättringar av det konventionella skyddet och underlättainplaneringen av skyddsrum i ny bebyggelse. det olämpligt att göra skyddsrummens kvalitet beroende avkostnadsramarna inom det intervall som har gällt för perspektivplaneringen. Istället har skyddsrumsprogrammet anpassats till olika ramar genom attlokaliseringsprinciperna varierats. Behovet att genomföra utrymningar hänger samman medskyddsmms-programmet och undsättningsorganisationen liksom med samhällsutvecklingoch försörjningsmöjligheter. framhåller att planläggningi fred av utrymningar är ramoberoende på grund av de låga kostnaderna härför.Genomförandet av utrymningar är dock starkt beroende av möjligheterna attskydda och undsätta människor i tätorterna. Nuvarande principer förutrymningsplanläggningen bör enligt i allt väsentligtbehållas tills vidare. Omfattningen av utrymningar i krig kommer liksomhittills att bero av operativa beslut. Inom vissasektorer behövs enligt nya eller fortsatta studier föratt få beslutsunderlag. Det gäller bl. a. frågan om provisoriska skydd iområden där skyddsrum inte byggs i fredstid, roteombud i större tätorter föratt bl. a. effektivt utnyttja skyddstillgångarna i tätorter, system för informationav allmänheten, verkskydd för mindre företag samt fysiska skyddsrumsplaner.Styrelsen framhåller att beredskapen för stora delar av organisationen, främstmobiliseringsberedskapen, måste eftersättas i låga ekonomiska ramar. Resurserskapas dock i alla ramar för en begränsad snabb initialinsats inom ett dygnefter mobilisering. De ramberoende handlingsalternativen och besluten berör istort lokalisering av skyddsrumsbyggandet, beredskap, skyddsmasker för allmänhetensamt nuvarande undsättnings- och ledningsorganisation. 1lokalisering av skyddsrumsbyggandet innefattas såväl urvalet av skyddsrumsortersom förekomsten av skydd i olika bebyggelsetyper. Med hjälp avskyddsrumsbyggnadsplaner kan skyddsrumsbyggandet enligt civilförsvarsstyrelsenstyras tiU sin omfattning och till lämpliga områden. Teoretiskt är det möjhgtatt år ändra skyddsrumsbyggnadsprinci-pen men i praktiken bedöms detolämpligt att göra ändringar ofta. Därför bör en vald lokaliseringsprincip istort ligga fast . Det årliga antalet nytillkomnaskyddsrumsplatser kommer dock att variera med iägenhetsproduktionen. Iperspektivplanen redovisas olika lokaliseringsprinciper, bl. a. möjligheten atti större eller mindre omfattning bygga skyddsrum för låghusbebyggelse. Underlagfinns för beslut om anskaffning av skyddsmasker under perspektivplaneperioden.I första hand bör enhgt styrelsen anskaffning ske till den del av befolkningen,som inte har tillgång till skyddsrum. Denna skyddsmaskanskaffning börkompletteras med ett beredskapsprogram, som möjliggör att när som helst under1970- och snabbt tillverka skyddsmasker. Undsättningsorganisationenhar studerats mot bakgrund av de styrande angreppsfallen. Deorganisationsalternativ som utformats i studierna innebär bl. a. övergång tillett mer rörligt lokalt civilförsvar, i vissa fall fast knutet tillkommunerna, samt materiella förbättringar av främst röjnings- och brandsläckningsmateriel. Tidpunkten förövergång till dessa alternativ är beroende av vilken ram som väljs. Styrelsenanser att organisation 60 successivt bör tillföras vissa staber för attförbättra ledningsförhållandena på lokal nivå och att den ökade kostnadenhärför kan kompenseras med en ringa reducering av organisationen. är i hög grad beroende av sådanafunktioner som sambandssystem, ledningscentraler och underrättelsesystem.Resursbehoven är stora även vid relativt låga målsättningar för funktionerna.Utredningar bör göras som underlag för eventuell utveckling av ett nyttradiosambandssystem inom civilförsvaret, möjligen samordnat med övrigatotalförsvarsgrenars. En översiktlig plan för inriktningen av studier inomcivilförsvaret redovisas. Huvuddelen av forskningen avser verkningar mot bebyggelse,skyddsrum och människor av konventionella vapen, kärnladdningar, B-ochC-stridsmedel. Byggnadsteknik och bebyggelsestruktur är andra områden förforskning. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande uppdrog jag i mars1971 åt att upprätta programplaner för civilförsvaretför femårsperioden /73-1976/77. Enligt direktiven för planeringen skulleför en av programplanerna gälla en utgiftsram om 138 milj. kr. i prislägefebruari 1971 för vart och ett av programplanens . En översiktligprogramplan skulle dessutom redovisas för en utgiftsram om 118 milj. kr. Iplaneringen fick förutsättas att vid behov 10 milj. kr. skulle få utnyttjas förvart och ett av programplanens tre första budgetår utöver angivna utgiftsramar.Utgiftsramarna avsåg endast den del av civU-försvarsätgärderna som betalas frånfjärde huvudtiteln. Maj:t programplaner för perioden /731976/77. 1 planerna redovisascivilförsvarets utveckling i de angivna ekonomiska nivåernasamt i en av vald nivå om 154 milj. kr. Huvuddelen av de förutsättningar som gäller förprogramplaneringen återfinns i perspektivplanen. Vissa åtgärder bedöms avcivilförsvarsstyrelsen som angelägna att genomföra inom samtliga iperspektivplanen undersökta ekonomiska ramar. Sädana förändringar anges iperspektivplanen som ramoberoende. Dessa ramoberoende åtgärder bör enligtcivilförsvarsstyrelsen i första hand övervägas för inplanering i programplanerna. framhåller attperspektivplaneringen har omfattat avvägningar av civilförsvarsåtgärder såvälinom som utom fjärde huvudtiteln medan utgiftsramarna för programplanerna avserendast utgifter inom denna huvudtitel. Detta medför bl. a. att samhällsekonomiskakostnader för enskilda skyddsrum, verkskydd och fredsadministrationen vidlänsstyrelsema inte innefattas i programplanernas utgiftsramar. Vidprogramplanemas utformning har räknat med att skyddsrum byggs i minst nuvarande omfattning. Somhuvudalternativ föreslås att tätortsgränsen 5 000 invånare i huvudsak behålls,men att nu gällande bebyggelseselektivitet avseende låghusbebyggelse och bebyggelsei de större städernas innerområden upphävs. Beträffande civilförsvarets utformning i olika ekonomiskaramar framhåller civUförsvarsstyrelsen att lednings-ochundsättningsorganisationen (personal och materiel) samt fredsorganisationenkräver att resurser avdelas fortlöpande . Kostnadsnivån inomhuvudtiteln för dessa delar av civilförsvaret är omkring80 milj. kr. På motsvarande sätt förhåller det sig med andracivilförsvarsåtgärder, bl. a. statliga bidrag till skyddsrum iundervisningsanstalter och vid trafikplatser. Bidragen till sådana skyddsrumberäknas tUl mellan 5 och 10 milj. kr. Styrelsen framhåller vidare att lednings- ochundsättningsorganisationen behöver anläggningar för sin verksamhet i krig,nämligen ledningscentraler, observationsplatser, skydd för framskjutna enheteroch branddammar. Ett balanserat civilförsvar erhålls först när organisationendisponerar avsedda krigsanläggningar. Eftersläpningen pä detta område är stor.Det kvarstående investeringsbehovet ligger i storleksordningen 500 milj. kr.Civilförsvarsstyrelsen bedömer att det är varken ekonomiskt eller praktisktmöjligt att på kort sikt bringa anläggningarna i balans med den personella ochmateriella organisationen även om man skulle göra avsevärda nedskärningar itidigare krav på kvantitet eller kvalitet. De stora och avgörande utgiftsposterna inomprogramplanebudgeten utgörs av kostnaderna för att anskaffa skyddsmasker åtallmänheten och anläggningar åt civilförsvarsorganisationen samt kostnadernaför att personal- och materielmässigt upprätthålla lednings- och undsättningsorganisationen.Ett avvägningsresonemang måste enligt föras kring dessakomponenter på lång sikt. 1 perspektivplanen framhålls behovet av att kvalitativtförändra lednings- och undsättningsorganisationen. Ett effekttillskott skullefås för en förhållandevis låg kostnad om uppbyggnaden av tidigare, senast vidförsvarsbeslutet , avsedd organisation fullföljdes så att den i huvudsaksvarar mot behoven vid konventionellt krig. Utrymmet för att tillföra nya civilförsvarsresurser ärenligt beroende av den utgiftsram som väljs för denfortsatta utvecklingen. Detta utrymme avgör anskaffningenav skyddsmasker åt befolkningen och utbyggnaden av anläggningar åtcivilförsvaret kan vara genomförda. I ramen 138 milj. kr. inträffar detta imitten av och i ramen . ett par årtionden in på 2000-talet.Först nås enligt ett balanseratcivilförsvar med avsedd effekt. I den lägsta ramen kan dock balans aldriguppnås i fråga om anskaffning av skyddsmasker. Alternativet är att sänka effekten så att kostnadernabegränsas . Om ramarna 138 och 118 milj. kr. förlängs in på1980-talet, måste lednings- och undsättningsorganisationens omfattning minskasoch En annan lösning är enligt styrelsenatt öka utgiftsramen senare för att härigenom möta de ökadematerielkostnaderna och fylla de brister som måste godtas . En ökning av utgiftsramen är enligtcivilförsvarsstyrelsen förmånligare. Kostnaderna för anskaffning av skyddsmaskeråt befolkningen, anläggningar åt civilförsvarsorganisationen och vissautbildningsinvesteringar kan då läggas tidigt, innan kostnaderna förmaterielomsättning skjuter i höjden. Civilförsvaret blir tidigt balanserat iavsedd effekt. Civilförsvarets utformning i ramarna 138 och 118 milj. kr.blir enligt följande. 1 ramen138 milj. kr. som förlängs bortom programplaneperioden är det enligt styrelseninte möjligt att inrymma såväl anskaffning av skyddsmasker åt helabefolkningen som utbyggnad och modernisering av skyddsrum och anläggningar förbefolkningen och civilförsvarsorganisationen och förbättraberedskapen och uthålligheten ens . Med deåtgärder som kan vidtas inom ramen bör det dock vara möjligt att genom en ökadutgiftsram fortfarande nå rimlig civilförsvarseffekt vidkonventionella angrepp. Denna handlingsfrihet bör enligt styrelsen bevaras. Mot bakgrund härav och den allmänna inriktningen avcivilförsvaret bedömer civUförsvarsstyrelsen att man i dennaram bör avdela resurser för att bl. bygga upp och anpassa lednings- ochundsättningsorganisationen tUl främst det konventionella krigets krav, möjliggöra en kvalitetsförbättring av vissbefälsutbildning och minska bristerna i övningsverksamheten, fortsätta denenligt försvarsbeslut påbörjade anskaffningen av skyddsmasker m. m. ien sådan takt att den del av befolkningen som inte kan få kollektivt skydd itäta skyddsrum med gasfilter disponerar skyddsmasker , påbörjamodernisering av befolkningsskyddsrummen i en takt som medger att samtliga ärmoderniserade . Härutöver bör medel avdelas för en fortsatt utbyggnad inuvarande takt av skyddet för framskjutna enheter och branddammar. Däremotmåste nuvarande takt i utbyggnaden av ledningscentraler minskas. Moderniseringenoch i vissa fall ersättandet av äldre centraler måste ställas . Deledningsenheter som saknar anläggningar får klara sig med provisorier. Medelför förbättring av särskilda skyddstillgångar i de största städernasinnerområden disponeras inte inom denna ram. Stora brister i organisationensberedskap och uthållighet kvarstår. De allvarligaste kvarstående bristerna vidprogramplaneperiodens slut blir med denna avvägning den begränsade tillgångenpå skyddsmasker åt befolkningen, ledningsorganisationens bristande effektivitetoch undsätt- ningsorganisationens ringa uthållighet.Mobiliseringsberedskap och effekt i inledningsskedet av ett krig blir lägre änvad som är önskvärt. Ökningen av antalet skyddsrum i de största städernasinnerområden blir hten. 1 ramen118 milj. kr. är det enligt civUförsvarsstyrelsen inte möjhgt att behållahandlingsfriheten på lång sikt. Det är inte praktiskt möjligt att genom enökning av utgiftsramen ta igen det som förloras under1970-talet. Inte heller kan tillräckliga resurser avdelas för skadeförebyggandeåtgärder . Man måste välja en inriktning mot lågcivUförsvarseffekt för att nå ett sådant mål i rimlig tid. Ambitionen i utbyggnaden och moderniseringen avledningscentralerna och målsättningen för anskaffning av skyddsmasker åtbefolkningen måste enligt styrelsen ytterligare reduceras i förhållande till138-milj. kr.-ramen. Med denvalda allmänna inriktningen av civilförsvaret för 1970-talet bör inriktningenav organisationen även i en låg ram anpassas till det konventionella kriget.Civilförsvarsstyrelsen bedömer det emellertid nödvändigt att sänka beredskapenoch minska den lokala organisationens omfattning med . Vidare måste man idenna ram avstå frän att utbilda av manskapet i den reduceradeorganisationen och till ett beredskapstillfälle uppskjuta anskaffning av vissytterligare materiel. Ett sådant val medför att undsättningsorganisationenbehöver en förberedelsetid efter mobUisering av minst en månad innan den kanlösa avsedda uppgifter. Stora krav ställs då enligt styrelsen på tidiga beslutom beredskapshöjning. Förberedelsetiden måste ligga före ett eventuelltförbekämpningsskede, under vilket befolkningen kan utsättas för vapenverkan.Civilförsvarsstyrelsen framhåller emellertid att man efter en beredskapsperiodsom den nämnda får en undsättningsorganisation som bättre svarar mot dekvantitativa kraven än om kostnadsminskningarna åstadkommits enbart genom enreduktion av organisationens omfattning. Civilförsvarsstyrelsenanser sammanfattningsvis att planeringsramen på 118 milj. kr. per budgetår gerhelt otillräckliga resurser både i femårsperspektivet och på . Ävenramen på 138-milj. kr. medför, i förhållande till tidigare grundtankar ochbeslut om civilförsvarets utveckling och i förhållande till de styrandeangreppsfallen, alltför låg effekt och en begränsning avhandhngsfriheten för framtiden vad beträffar både mål och dessas tidsmässigaförverkligande. Styrelsen anser därför att utgiftsramen under den förstaprogramplaneperioden bör sättas till . Härigenommöjliggörs en i huvudsak oförändrad ambition i förhållande till 1968 årsförsvarsbeslut samt tillfredsställande handlingsfrihet på lång sikt. Studier rörande det psykologiska försvaret Det psykologiska försvaret är i första hand en verksamhetoch inte en organisation. Verksamhetens syfte i krig är att vidmakthålla enfast försvarsvilja och att motverka försök att undergräva vår motståndsanda och tilltron tiU vår förmåga att motstå angrepp. Den särskilda organisationen i krig för psykologisktförsvar arbetar nästan helt med fredssamhällets resurser hos opinionsbildandeoch ny-hetsförmedlande institutioner, främst press, radio och television samtfolkrörelser. För ledning i krig skapas, bl. a. med personal från nämndainstitutioner, särskilda organ på olika nivåer. Beredskapsåtgärderna i fredbegränsas till främst planering, utbildning och forskning. De handhas av ettsärskilt organ, försvar. Det arbete som har utförts i miljöutredningarna haravsetts att bli utnyttjat för att bestämma även det psykologiska försvaretsmål, uppgifter m. m. i olika situationer. Maj:t uppdrog därför ifebruari 1971 åt försvar att bedriva studiersom syftar till att klarlägga det psykologiska försvarets mål och uppgifterunder krig och krigsfara m. m. 1 anvisningar i anslutning till uppdraget angavsatt nämnden skall analysera de miljöer i vilka det psykologiska försvaret skallverka. Därvid bör studeras de villkor och förhållanden som i olika situationerbestämmer karaktären och omfattningen av de åtgärder som är att hänföra tUlpsykologiskt försvar. Mål, medel och metoder för psykologiskt försvar skallbeskrivas. Studierna skall vidare bedrivas så att de kan bUda underlag förbedömningen av de krav, som bör ställas på det psykologiska försvaret i frågaom uppgifter och organisation m. m. i de studerade mUjöerna. försvar har i december1971 redovisat nämnda studier i en rapport över det psykologiska försvarets måloch uppgifter. Principerna för planläggningen och verksamheten för detpsykologiska försvaret i har i rapporten förutsatts vara oförändrade.Fri opinionsbildning och debatt utgör grundvalen för verksamheten. Det anförs i rapporten att studiet av psykologiskkrigföring i vissa miljöer har gett en god bakgrund för bedömning av de problemsom studierna skulle behandla. Fortsatta studier av utvecklingen inom detpsykologiska försvaret bör därför bedrivas mot bakgrund av miljöstudier av dentyp som har förekommit. Det är vidare enligt rapporten av vikt att de åtgärder somvidtas från statsmakternas sida inom det psykologiska försvarets område ärägnade att underlätta nyhetsförmedling i massmedier. bör en eventuellangripares propaganda analyseras. 1 rapporten anförs vidare att organisationen för planeringför det psykologiska försvaret, dvs. , har otillräckliga resurser för att på ett tillfredsställande sättkunna fullgöra sina nuvarande uppgifter. 1 rapporten föreslås att ytterligareuppgifter läggs på nämnden, bl. a. en väsentligt ökad medverkan vidplanläggning och utbildning för pressen och en väsentlig intensifiering avutbildningen för krigsplacerad personal. Vidare bör forskningen ökas. Detföreslås därför att beredskapsnämndens kansli förstärks. Beträffande krigsorganisationen föreslås inga principiellaändringar. Enligt rapporten bör det dock övervägas att något minska detcentrala organet och att förstärka de regionala organen, i förstahand civilbefälhavarnas kanslier. Förslag års försvarsutredning Inriktningen avsäkerhetspolitiken försvarsutredning anför bl. a. att vårt försvarkan ses som ett kapital som har ackumulerats under en lång följd av år och avvilket endast en relativt liten andel omsätts . Vid de årligaställningstagandena tiU organisation, materiel m. m. är det nödvändigt attöverväga de långsiktiga konsekvenserna.