prop · FV03104 · 1972-12-31 00:00:00 — Är den liUersättning berättigade inlagen å sjukhus, som i lagen om allmän försäkring omförmäles,skall ersättningen för 'inkomstbortfall minskas med för dag, dockmed högst hälften av ersättningens belopp. Det lägsta ersättningsbeloppet tillden, som sladigvarande sammanbor med eget eller makes barn eller fosterbarnunder , skall för lid då han är inlagen å sjukhus utgöra fördag. Är dentill ersättning berättigade intagen å sjukhus, som i lagen om allmänförsäkring omförmäles, skall ersättningen för inkomstbortfall minskas med tiokronor för dag, dock med högst hälften av ersättningens belopp. Det lägstaersättningsbeloppet lill den, som stadigvarande sammanbor med eget eller makesbarn eller fosterbarn , skall för tid då han är intagen å sjukhusutgöra för dag. Framställning om ersättning skaU göras skriftligen ochsenast från den dag ersättningen avser, vid äventyr att rätlen lillersättning förloras. Vid framställningen skall fogas Vid framställningen skall fogas av myndigheten eller tjänsteläka- av myndigheten ellerdistriktsläkaren utfärdat bevis om ingripandel. ren utfärdat bevis omingripandet. Därest den som gör framställning om ersättning förinkomstbortfall för ingripandel äger uppbära ersättning, som i 5 §avses, eller lön, som utgår av allmänna medel, skall framställningen däriämleinnehålla av sökanden på heder och samvete avgiven försäkran angående denersättning och lön han äger uppbära under nyssnämnda lid. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1971:899. Sena.ste lydelse 1959:588. 5) Förslag till Lag om ändring i lagen (1954:579) Härigenomförordnas, all 6§ lagen (1954:579) om nyklerhetsvård' skall ha nedan angivna lydelse.- Om ikommunal nykterhetsnämnd icke finnes ledamot, som är läkare, skaU vederbörandetjänsteläkare eller, i kommun med stadsläkare eller motsvarande läkare, dennenärvara vid nämndens sammanträden, i den mån han icke hindras av andratjänsteåligganden. Han skall därvid äga rätt att deltaga i överläggningarnasamt att få sin mening antecknad till protokollet. 1 kommun med mer än en stadsläkare skall vad sålunda stadgasgälla förste stadsläkaren. Ärbehovet av medicinsk sakkunskap ej tillgodosett inom kommunalnykterhetsnämnd, bör nämnden anlita biträde av person med sådan sakkunskap. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1971:307. 6) Förslag till Lag om ändring i lagen (1958:428) om ympning mot smittkoppor Härigenom förordnas i fråga om lagen (1958:428) om ympningmol smittkoppor dels all i 7 och 17 §§ ordet"medicinalstyrelsens" skaU bytas ul mot "", dels att8 och 13 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Värnpliktig som hyser allvarliga betänkligheter mot ympning må ock, efter därom gjord ansökan, av försvarets sjukvårdsstyrelse befrias från ympningsplikt enligl 3 §, om del under föreliggande omständigheter tinnes kunna medgivas. Vid ansökan skola fogas de handlingar som sjukvårdsstyrelsen föreskriver. Villnågon, som hyser allvarliga betänkligheter mot ympning, att barn under hansvårdnad skaU befrias från den i 2 § stadgade ymp-ningsplikten oaktat skäl ej ärotill uppskov eller undantag jämlikt 7 §, skall han göra ansökan härom hoshälsovårdsnämnden i den kommun där barnet är kyrkobok-fört. Vid ansökan skallfogas intyg av läkare vid organ för förebyggande barnavård eller tjänsteläkareni orten utvisande, alt skäl som sagts ej föreligga saml atl sökanden vidpersonlig inställelse inför läkaren blivil upplyst om ympningens betydelse. Äransökan rätteligen gjord, skall nämnden befria barnet från ympnings- ViU någon,som hyser allvarliga betänkUgheter mot ympning, att barn under hans vårdnadskall befrias från den i 2 § stadgade ympningsplikten oaktat skäl ej äro tilluppskov eller undanlag jämlikt 7 §, skaU han göra ansökan härom hoshälsovårdsnämnden i den kommun där barnet är kyrkobokfört. Vid ansökan skallfogas intyg av läkare vid barnavårdscentral eller distriktsläkare i ortenutvisande, att skäl som sagts ej föreligga samt att sökanden vidpersonlig inställelse inför läkaren blivit upplyst om ympningens betydelse. Äransökan rätteligen gjord, skall nämnden befria barnet från ympningsplikten. Del åligger hälsovårdsnämnden att vidtaga erforderliga ålgärderför alt ympningsplikt, som ej avser personal vid krigsmakten, skall kunnafullgöras. Ympning enligl 2, 3 eller 4 § som verkstäUes vid organ förförebyggande barnavård eller av tfäns-teläkare eller annan som förordnatsdärtill, så ock besiktning i anledning av sådan ympning, är avgiftsfri för denympade. Intyg som i 8 § sägs skall tillhand Ympningenligt 2, 3 eller 4 § som verkstäUes vid barnavårdscentral eller avdistriktsläkare eller annan som förordnals därtill, så ock besiktning ianledning av sådan ympning, är avgiftsfri för den ympade, ahållas sökandenkostnadsfritt. Denna lag träder i kraft . 7) Förslag tai Lag om ändring i lagen (1962:381) Härigenom förordnas, atl 3 kap. 4 § och 19 kap. 4 § lagen(1962:38 I) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Försäkrad som avses i 2 § sista stycket skall tillhörasjukpenningklass nr 1. Hel sjukpenning i denna klass utgör för dag.Övriga sjukpenningklasser och beloppet av hel sjukpenning för dag i varie klassframgår av följande labell: Av sjukpenningbeloppet i vae klass utgöra sex kronorgrundsjukpenning och återstoden litläggssjukpenning. För dag då försäkrad åtnjuter För dag då försäkrad åtnjuter sjukhusvård skall sjukpenning sjukhusvård skallsjukpenning minskas med , dock minskas med , dock med högsthälften av sjukpen- med högst hälften av sjukpenningens belopp. Minskningenskall ningens belopp. Minskningen skall intill ell belopp av intUl ett belopp av ' Senaste lydelse 1970:141. hinder av vad i Iredje stycket stadgas utgör sjukpenningen vid sjukhusvård lägst för försäkrad som stadigvarande sammanbor med barn till honom eller hans make eller till någon, med vilken han stadigvarande sammanbor och med vilken han varit gift eller har eUer har haft barn. Nuvarande lydelse anses belöpa på grundsjukpenning. Iövrigt skall minskningen i första hand anses belöpa på sådan del avtilläggssjukpenning, som svarar mol inkomsi av anställning. Föreslagenlydelse anses belöpa på grundsjukpenning. 1 övrigt skall minskningen i förstahand anses belöpa på sådan del av tilläggssjukpenning, som svarar mot inkomstav anställning. Avgifttill sjukförsäkringen enligl 1 § skaU ulgå med tre och en tiondels procent avdel belopp, vara avgiften skall beräknas. Av avgiften skola tio trettioendelaranvändas till bestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter försjukvårdsersättning och återstoden lill bestridande av kassornas utgifter för lilläggssjuk-penningi vad den svarar mol inkomst av anställning. Medlen fördelas mellan kassorna iförhållande lill deras ulgifier för vartdera ändamålet under årel; och skoladärvid de utgifter för läkemedel, som åvUa kassorna, anses ingå i utgifternaför sjukvårdsersättning. Konungen äger med förordna, alt viss delav de medel, som enUgl vad nu sagts skola tillgodoföras de allmännaförsäkringskassorna, i slällel skall ingå till en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden,vUken förvallas enligt grunder som fastställas i enahanda ordning. Avgifttill sjukförsäkringen enligl 1 § skall ulgå med tre och två tiondels proceniav del belopp, vara avgiften skall beräknas. Av avgiften skola tolv trettiotvående-laranvändas till bestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter för sjukvårdseisättningoch återstoden tiU bestridande av kas-.sornas utgifter för lilläggssjuk-penningi vad den svarar mot inkomst av anställning. Medlen fördelas mellan kassorna iförhållande till deras utgifter för vartdera ändamålet ; och skoladärvid de utgifter för läkemedel, som åvUa kassorna, anses ingå i utgifternaför sjukvårdsersäiining. Konungen äger med förordna, atl viss delav de rnedel, som enligt vad nu sagts skola tillgodoföras de allmännaförsäkringskassorna, i stället skall ingå lill en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden,vUken förvaltas enligt grunder som fastställas i enahanda ordning. Denna lag träder i kraft . 1 fråga om avgift som avser lid före ikraftträdandetgäller 19 kap. 4 § i sin äldre lydelse. Senaste lydelse 1970:567. Lag omändring i förordningen (1959:555) angåenderedares avgifter i vissa faU enligt lagen om allmän försäkring Härigenomförordnas, att 5 § förordningen (1959:555) angående redares avgifter i vissafall enUgt lagen om allmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Avavgiften till sjukförsäkringen skola tio trettioendelar användas tillbestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter försjukvårdsersättning och återstoden till bestridande av kassornas utgifter för lilläggssjuk-penning. Avavgiften till sjukförsäkringen skola tolv trettiotvåenddar användas lUlbestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter för sjukvårdsersäiiningoch återstoden till bestridande av kassornas utgifter för lilläggssjuk-penning. Denna lag träder i kraft den . 1 fråga om avgift som avser tid före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. ' Förordningen omtryckt 1962:397. Senaste lydelse 1970-.568. 9)Förslag till Lagom ändring i lagen (1954:243) Härigenomförordnas, att 15 § lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring' skall ha nedanangivna lydelse. Förtid, då yrkesskada föranle- För tid, då yrkesskada föranle- dersjukhusvård, skall sjukpenning der sjukhusvård, skall sjukpenning minskas med för dag, minskas med för dag, dock med högst hälften av sjuk- dock med högst hälften av sjuk penningens belopp. För skadad, somstadigvarande sammanbor med eget eller makes barn eller fosterbarn under tioår, utgör sjukpenningen vid sjukhusvård lägst , för dag. Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1962:408. Senaste lydelse 1971:882. 10) Förslag tUl Lag om ändring i förordningen (1969:653) om bidrag från landsting och städer som ej deltager ilandsting till bestridande av kostnadema för vård vid karolinskasjukhuset Härigenom förordnas, alt förordningen (1969:653) om bidragfrån landsting och städer som ej deltager i landsling lUl bestridande avkostnaderna för vård vid sjukhusel skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Maj:ts förordning om bi- Kungl. Maj:ts förordningom bi drag från landsting och städer som drag från landstingskommuner ej deltager i landsting till bestri- och kommuner som ej tillhör dande av kostnaderna för värd vid landstingskommun till bestridande sjukhuset. av kostnaderna för vård vid karo- Intages någon som är bosatt utanför påkarolinska sjukhusel för vård, som del enligl sjukvårdslagen (nr 242) åligger landslingskommun att ombesörja, skall den landslingskommuninom vilken den intagne är bosatt tiU sjukhuset erlägga bidrag lUl kostnadernaför vården enligt vad nedan sägs. 1 fråga om vård på annan avdelning vid sjukhuselän radiumhemmet föreligger skyldighet atl utge vårdbidrag som avses i förstastycket endast under fömtsättning alt den på sjukhuset intagne antingeninsjuknat i den sjukdom vården avser under vistelse inom Slockholms län ellerfått hänvisning tiU sjukhuset för vård, som ej kan beredas på landstingskommunenssjukhus. Närmare föreskrifler om sådan hänvisning meddelas av Konungen. Vårdbidraget utgår för varie Vårdbidraget utgår för varje värddag med det belopp, varmed vårddag med det belopp,varmed den för patienten tillämpliga vård- den för patienten tUlämpliga vård avgiften på allmänt rum vid karo- avgiften på allmänt rum vid karo linska sjukhusel överstiger tio kro- linska sjukhuset överstiger femton nor. Vad ovan föreskrives om lands- Vad ovan föreskrives om lands- tingskommun äger motsvarande tingskommun äger motsvarande lillämpning på stad som ej tillhör lillämpning på kommun som ej landstingskommun. Ulgår vårdbidrag, minskas vårdavgifien med motsvarandebelopp. Denna lag träder i kraft . 11) Förslag till Kungörelse om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663) Härigenom förordnas, atl 9, 10, 13 och 14 §§ hälsovårdsstadgan (1958:663)skall ha nedan angivna lydelse. Om läkare och veterinär icke äro ledamöter ihälsovårdsnämnd, skall tjänsteläkaren eller, i kommun med stadsläkare ellermotsvarande läkare denne respektive tjänsteveterinären eller stadsveleri-närennärvara vid nämndens sammanträden, i den mån han icke hindras av andra tjänsleåUggan-den.Han skall därvid äga deltaga i överläggningarna saml få sin mening antecknad tUlprotokollet. I stad med mer än en stadsläkare eller stadsvelerinär skaUvad sålunda stadgats gäUa förste stadsläkaren respektive förste stadsveterinären. Om läkare och veterinär icke äro ledamöter i hälsovårdsnämnd,skaU distriktsläkaren eller, i kommun med stadsläkare eller motsvarandeläkare denne respektive tjänsleveterinären eller sladsveleri-nären närvara vidnämndens sammanträden, i den mån han icke hindras av andra tjänsteåligganden.Han skall därvid äga dellaga i överläggningarna samt få sin mening antecknad liUprotokoUet. I kommun med mer än en stadsläkare eller stadsveterinärskall vad sålunda stadgats gäUa förste stadsläkaren respektive förstestadsveterinären. Finnes i kommun flera distriktsläkare, skall vad som föreskrivesom distriktsläkares deltagande i sammanträde med hälsovårdsnämnd avse den somfullgör de uppgifter som enligt smittskyddslagen (1968:231) åligger distriktsläkare.Har enligt 22 § andra stycket smittskyddslagen förordnat annanläkare att i distriktsläkares ställe fullgöra de uppgifter som enligt nämndalag ankommer på distriktsläkaren gäller vad i denna stadga sägs omdistriktsläkare den läkaren. I Senaste lydelse 1971:512. Vid hälsovårdsnämnds sammanträden äga följandebefattningshavare, även om de icke äro ledamöter eller suppleanter i nämnden, rätlall närvara och deltaga i överläggningarna saml få sin mening antecknad tillprotokollet, nämligen länsläkaren eller biträdande länsläkaren, dock ej såvitt avser hälsovårdsnämnd i stad med stadsläkare, som är likställd med länsläkare. länsläkaren eller biträdande länsläkaren, dock ej såvittavser hälsovårdsnämnd i kommun med stadsläkare, som är likställd medlänsläkare, länshälsovårdskonsulenten, länsveterinären ellerbiträdande länsveterinären, saml tjänsteläkaren eller stadsläkaren eller motsvarande läkare och tiänsleveterinären eller sladsveteri-nären, om de icke på grund av vad i 9 § stadgas äro skyldiga alt närvara vid nämndens sammanträden. distriktsläkaren eller stadsläkaren eller molsvarandeläkare och tjänsleveterinären eller stadsveleri-nären, om de icke på grund avvad i 9 § stadgas äro skyldiga all närvara vid nämndens sammanträden. äger tillkalla särskild sakkunnig alt deltaga i nämndens överläggningar. skall upprätta berättelse angående allmänna hälsotillståndet i kommunen under nästföregående år samt angående nämndens verksamhet . Berättelsen skall avfallas i överensstämmelse med formulär, som fastställes av i samråd med siatens livsmedelsverk. Avskriftav berättelsen skall före mars månads utgång i två exemplar tUlställaslänsläkaren och länsveterinären, dock att i vad avser stad med stadsläkare, Uk-ställdmed länsläkare, och stad med stadsveterinär, likställd med länsveterinär,avskrift av berättelsen skaU före juni månads utgång tUlställassocialstyrelsen respektive . Avskriftav berättelsen skall före mars månads utgång i två exemplar tUlställaslänsläkaren och länsveterinären, dock all i vad avser kommun, med stadsläkare,likställd med länsläkare, avskrift av berättelsen skall före juni månads utgångtUlställas socialslyrelsen. Senaste lydelse 1968:407. På begäranskall avskrift av berättelsen därjämte tillställas tjänstdäkaren ellerstadsläkaren eller motsvarande läkare och tjänsleveterinären eller stadsvelerinä-ren. På begäranskall avskrift av berättelsen däriämle tillställas distriktsläkaren ellerstadsläkaren eller molsvarande läkare och tjänsleveterinären eller stadsvelerinä-ren. För att biträda hälsovårdsnämnden i tillsynen över allmänna hälsovården samt i övrigt tillhandagå nämnden skall stad med minst 40 000 invånare hava en eller flera stadsläkare. Om så erfordras, bör även i annan kommun med minst 15 000 invånare finnas stadsläkare eUer molsvarande läkare. Sådan läkare antages av hälsovårdsnämnden, om ej fuUmäktige förbehållit sig detta. För atl biträda hälsovårdsnämnden i tillsynenöver allmänna hälsovården samt i övrigt tiUhan-dagå nämnden skall kommun medminst 40 000 invånare hava en eller flera stadsläkare, såvida ejKonungen eller myndighet som Konungen bestämmer medgiver undantaghärifrån. Om så erfordras, bör även i annan kommun med minsl 1 5 000invånare finnas stadsläkare eller motsvarande läkare. Sådan läkare antages avhälsovårdsnämnden, om ej fullmäktige förbehållit sig detta. biträde skola därjämte i varje kommun finnas en eller flera hälsovårdsinspektörer. Om särskUda skäl föreligga får Konungen eUermyndighet som Konungen beslämmer medgiva undanlag härifrån. TUl heltidsanställd hälsovårdsinspektör må antagas endastden, som med godkända vitsord genomgått fastställd kurs för hälsovårdsinspektörereller som av på grund av annan utbUdning eller förvärvaderfarenhet förklarats skickad att fullgöra på hälsovårdsinspektör ankommandeuppgifter. Denna kungörelse träder i kraft . Senaste lydelse 1971:512. Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet inföi- Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , , . Chefen för , slalsrådel Aspling,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i sjukvårdslagstiftningen, m. m. och anför. redovisade elt principprogramför öppen vård. Sedan programmet remissbehandlats upprättade styrelsen enpromemoria i ärendet dagtecknad . I promemorian framhöllsocialstyrelsen bl. a. att genomförandet av vissa förslag i principprogrammetkrävde ändringar i sjukvårdslagstiftningen. Maj:t uppdrog åt överdirektörenHåkan att utreda och lägga fram förslag beträffande de författningsändringaroch övriga åtgärder som erfordrades från statsmakternas sida för alt göra detmöjligt att organisera den öppna vården utanför sjukhus i huvudsak enligl degrunder som redovisats i principprogram och promemoria. (i det följande kallad utredningsmannen) överlämnadeden ett betänkande. Den öppna läkarvården utanför sjukhus (Ds S197 1:3). Utredningsmannen har haft överiäggningar med representanter försocialstyrelsen, sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut(Spri), . Svenska kommunförbundetssjukvårdsdelegation, och . Förslag angående vidareutbildning och fördelning av läkarem. m. lades fram 1969 (prop. 1969:35, SU 1969:83, rskr1969:215). Grundtanken bakom förslagel var alt läkarnas vidareutbUdning skulleinordnas i den allmänna sjukvårdsplaneringen. Det förutsattes att praktiskttaget aUa läkare skuUe gå igenom vidareutbildningen. Grundutbildningen förläkare förkortades i det sammanhanget från tUl fem och ellhalvt år. a. utgick de s. k. assistentljänstgöringarna urden nya grundutbildningen, som leder fram tUl läkarexamen. Sådan examenberäknas komma att avläggas första gången . Maj:t uppdrog ålsocialstyrelsen alt utreda och lägga fram förslag bl. a. beträffande deändringar i tjänslekon-struktionen för läkare som påkallades av förslagen i prop.1969:35, de ändringar i behörighetsvillkoren såväl för utövande av läkaryrketsom för olika slag av läkartjänster som föranleddes av dessaförslag och införandel av läkarexamen saml de ändringar i sjukvårdslagstiftningen,som föranleddes av ställningstagandena i dessa frågor. överlämnade den 15 september 1971betänkandet Läkartjänster (SOU 1971:68). har samrått medrepresentanter för universitelskanslersämbetet, Spri, . Betänkandena har remissbehandlats. Yttranden över utredningsmannens belänkande har avgetts avsocialstyrelsen, statens bakteriologiska laboratorium, , ,socialuiredningen, psykiatriska nämnden, länsstyrelserna i ,, , och , och ,försvarets sjukvårdsstyrelse, Spri, samtliga landstings förvaltningsutskott,, , , , akademikers centralorganisation (), , . Svenskasjukhusens och landslingens tjänslemannaförbund, för allmän hälsovård. Svenska liälsovårdstjäns-temannaförbundel,, Försäkringskasseförbundel och Svenska hälso-och sjukvårdens tjänstemannaförbund. Över betänkande har efler remissyttranden avgelts av hovrätten över och , universitetskanslersämbetel,försvarets sjukvårdsstyrelse, , , arbetarskyddsslyrelsen,arbetsmedicinska inslilulet, socialuiredningen, psykiatriska nämnden,länsstyrelserna i , , , och ,och , direktionen för sjukhuset,direktionen för akademiska sjukhusel i , samtliga landstingsförvaltningsutskott, , . (), i (LO), (), , . Svenska läkaresäUskapet, Svensk sjuksköterskeförening.Svenska barnmorskeförbundet. Svenska sjukhusens och landstingens tjänslemannaförbund,Försäkringskasseförbundel och . Några remissinstanserhar bifogat yttranden som de inhämtat. Yttrande har därjämte avgelts avAT-gruppen i och Nordiska rådels svenska delegation. 2.1 Behörighetsregler för läkare Enligt lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket(ändrad senast 1971:1169) är den behörig att utöva läkaryrket som inneharlegitimation som läkare (1 §). Legitimation meddelas av . Densom avlagt svensk medicine licentiatexamen skall på ansökan erhållalegitimation, om inte sådana omständigheter föreligger som enligl lagen kanföranleda all legitimationen ålerkallas. Även den som avlagt läkarexamen ulomlandsoch sedan genomgått föreskriven kompletterande utbildning i skall påansökan erhålla legitimation (2 § första och andra slyckel). En särskild undanlagsbestämmelse medger, att läkare somexaminerats ulomlands och som har framstående skicklighet och särskild kliniskerfarenhet kan legitimeras som läkare även utan att ha genomgått kompletterandeutbildning (2 § Iredje stycket). Behörighel att utöva läkaryrket kan i vissa fall ocksåtillkomma personer som inte blivil legitimerade. Sålunda är den behörig attutöva läkaryrket, som är förordnad alt uppehålla statlig eller kommunalläkartjänst eller att Ijänslgöra som extra läkare eller som amanuens vid klinikeller poliklinik, där medicinsk undervisning bedrivs (1 §). Förordnande sommedför behörighet atl utöva läkaryrket, meddelas av eller,efter styrelsens bemyndigande, av sjukvårdsstyrelse, sjukhusdireklion ellerannan myndighet (8 §). Maj:l eller, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande,kan vidare meddela begränsad behörighel atl utöva läkaryrket (1§). Sådan begränsad behörighet har t. ex. tilldelats vissa läkare i ochNorge för tjänstgöring i rikets gränstrakter. Har en legitimerad läkare genom dom som vunnit laga kraftövertygats om vissa allvariigare brott, kan återkalla hanslegitimation, om han genom brotiet visat atl han inte är skickad atl utöva läkaryrket(3 §). Delsamma gäller om legitimerad läkare visal grov oskicklighet vidutövning av läkaryrket eller på annal sätt visal sig uppenbart olämplig somläkare ulan att han för den skull gjort sig skyldig till allvarligare brott (4 §).Vidare gäller bl. a., att legitimerad läkare, som blir psykiskt sjuk och därförär ur stånd atl nöjaktigt utöva läkaryrket, genast kan berövas legitimationen(5 §). En läkare som av Kungl. Maj.t eller socialstyrelsenförordnats som innehavare av viss läkartjänst får inte berövas legitimationenså länge han innehar tjänsten. Legitimation kan dock återkallas för lid, dåläkaren på grund av ådömd suspension inte är i tjänsl (6 §). Läkare somberövats sin legitimation skall på begäran återfå legitimationen, närförhållandena medger detta (7 §). I fråga om läkare som erhållit behörighel alt utöva läkaryrketpå annal säll än genom legitimation finns inle några beslämmelser om förlust av I behörighetslagen ges ingen definition av begreppetutövning av läkaryrket. I princip står det även icke läkare fritt all verka på hälso-och sjukvårdens område. 1 syfte alt minska riskerna för kvacksalveri finnslagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhel på hälso- ochsjukvårdens område (kvacksalverilagen, ändrad senast 1971:624). Dessbestämmelser gäller inte behöriga läkare eller andra yrkesutövare på hälso- ochsjukvårdens område, som är stäUda under tillsyn (1 § andrastycket).