prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Dettagaler t. ex. skogsindustrierna, vars färdigvarulager nu beräknas öka någotunder 1972 i stället för den minskning som tidigare beräknats ske. Investeringarnai färdigvamlagren väntas fortsätta att avta . Under första halvåretberäknas en halvering av lageruppbyggnaden ske jämfört med andra halvåret 1971och väntas ytterligare en halvering av lagerökningeninträffa. Även väntas en minskning avinvesteringarna i färdigvamlagren ske. Lagrenav varor i arbete väntas minska något och förbli ungefäroförändrad . Totaltberäknas lagren inom industrin därmed minska med ca 150 milj. kr. och öka med ca 325 milj. kr. en ökning förhela 1972 på ca 170 milj. kr. Lagerökningen under 1972beräknas i ännu högre grad än 1971 vara koncentrerad till färdigvarorna enlageruppdragning för dessa med närmare 500 milj. kr. motverkas av en minskningför råvaror och varor i arbete. uppgår den beräknadelagerökningen till totalt 350 milj. kr. helt hänförlig till råvamlagren. Lagerökningenunder 1972 kalkyleras ske inom andra industribranscher än verkstads- ochskogsindustrier. Inom skogsindustrierna väntas en kraftig minskning av råvamlagrenhelt upphävas av en fortsatt ökning av färdigvamlagren och inomverkstadindustrin beräknas en minskning av framför allt varor i arbete ske,vilken väntas upphävas av en ungefär lika stor ökning av färdigvarulagren. Denberäknade lagerökningen väntas helt hänföra sigtill råvarulagren, varvid metall- och verkstadsindustri utgör den dominerandesektorn. Somframgår av den tidigare tablån skulle lagren inom handeln omfattande detalj-,parti- och nybilhandeln enligt nu tillgängliga uppgifter ha ökat endast svagtunder 1970. En kraftig ökning inom parti- och bilhandeln har nästan helt tagitsut av en minskning inom detaljhandeln. Denkraftiga lagemppbyggnaden tillsammans med den hastigakonjunkturförsämringen ledde till att partihandeln speciellt i början av 1971betraktade sina lager som för stora och strävade att få ner dem. Detta lyckadesockså och man kan notera en minskning för hela 1971 på ca 100 milj. kr. i 1968års priser, en nedgång som säsongrensat sett framför allt tycks ligga . Enligt den senaste konjunkturbarometern för handeln tycks minskningenav råvamin-köpen nu praktiskt taget ha ebbat ut och man torde kuima räkna meden uppdragning av partihandelns lager framför allt 1972: 90 160 1972i samband med den prognoserade tilltagande ekonomiska aktiviteten. Även förförsta kan man på samma grunder räkna med en fortsatt uppdragningav dessa lager. Efter en lagerökning ibörjan av 1971 i samband med det icke förutsedda dramatiska fallet ikonsumtionen drogs inköpen inom detaljhandeln ner kraftigt och man lyckadesunder realisera den önskade lagemeddragningen. Med hänsyn tillden prognoserade höjda konsumtionsnivån och kanman räkna med successiv, jämn uppbyggnad av detaljhandelns lager ochförsta . Skogsbruketslagerförändringar beräknas som skillnaden mellan normal årlig skogstillväxtoch årlig avverkning plus förändring av i skogen lagrad avverkad skog. Dessalager sammantagna minskade men ökade kraftigt under 1971enligt nu tillgängliga uppgifter. Den stora ökningen av avverkningarna under1971 reducerade visserligen kraftigt lagerinvesteringen i växande skog mensamtidigt skedde en exceptionellt stark tillväxt av i skogama lagrat virke. För1972 väntas de sistnämnda lagren reduceras avsevärt, varför man trots den prognoseradekraftiga minskningen av avverkningarna för skogsbmket totaltberäknar erhålla en med ca 50 milj. kr. 1 Reviderad nationalbudget för 161 Den offentliga verksamheten 1. Vid presentationen av den offentliga sektorn i dettakapitel tillämpas i allt väsentligt samma definitioner och avgränsningar som idet institutionellt uppdelade nationalräkenskapssystemet. Sektorn är uppdeladi tre delsektorer nämligen staten, kommunema och socialförsäkringssektorn. Affärsverksamhet som drivs av staten förs i huvudsak tillföretagssektorn. Statens kapitaltillskott till affärsverken betraktas som enkapitaltransferering av icke finansiell natur. Verksamheten som bedrivs i fastighetsfondernaoch vissa andra kapitalfonder uppfattas inte här som affärsmässig. Dessa fonderhar upplösts och deras transaktioner med andra sektorer än staten hänförs tillden statliga myndighetssektorn. När detgäller kommunerna, betraktas deras affärsdrivande verksamhet som en del av denkommunala myndighetssektorn. Detta medför att kapitaltillskottet från dekommunala myndigheterna till affärsverksamheten kommer att registreras somsektorintern realinvestering. Socialförsäkringssektorn har ställning av mellanled mellanå ena sidan staten och kommunerna och å andra sidan hushållssektorn och företagssektorn. Inbetalningar av avgifter från hushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt via staten, fram till socialför säkringssektorn. Alla utbetalningar av socialförsäkringsförmåner betrak tas som utgående från socialförsäkringssektorn. Utbetalningar för detta ändamål som belastar staten eller kommunernas budgeter anses som transfereringar till socialförsäkringssektorn. . . Denoffentliga sektorn tar direkt i anspråk en betydande del avbruttonationalproduktens resurser i form av varor och tjänster. I det följandeskall göras en uppskattning av den offentliga sektorns efterfrågan på varor ochtjänster t. o. m. Bedömningarna av de tre delsektorernas utveckling harpå vissa punkter reviderats jämfört med den preliminära nationalbudgeten för1972. Speciellt kan detta sägas gälla för de kommunala samt statligakonsumtions- och investeringsutgifterna och 1972. Skillnader av sådan typhar kortfattat redovisats vid beskrivningen av respektive delsektorsutveckling. En del av de offentliga sektorernas utgifter består avtransfereringar till andra sektorer. Dessa utgifter medför inte utan vidare attreala resurser tas i anspråk. Transfereringar från staten ochsocialförsäkringssektorn till kommuner och hushåll ger dock i betydandeutsträckning upphov till efterfrågan på varor och tjänster. Den offentligasektorn ställer inte bara direkta krav på reala resurser. I det följanderedovisas även vissa uppskattningar av den påverkan på kreditmarknaden som kanutgå från 6Riksdagen 1972.1 saml. Innebörden av deima påverkan utvecklas sektorsvis ikapitlet om kreditmarknaden. För att ge en samlad bildav den offentUga sektorns reala och finansiella anspråk summeras de tredelsektorerna till en konsoliderad offentlig sektor. Avslutningsvis görs såvissa beräkningar över den offentliga sektorns inverkan på den samladeefterfrågan, varvid sektorn utvidgas till att innefatta även de avstatsmakterna i stor utsträckning kontrollerade investeringsfonderna ochbostadsbyggandet. Den tekniska beskrivningen av tillvägagångssättet har alltsedan den reviderade nationat-budgeten relativt utförligt relaterats ivarje nationalbudget. Det har därför bedömts som möjligt att endastlämna en summarisk redogörelse. lämförtmed den preliminära nationalbudgeten har vissa justeringar skett vadgäller bilden av den statliga sektorns utveckling . Såväl de statligakonsumtions- som investeringsutgifterna har reviderats nedåt. Förkonsumtionens del kan den volymmässiga ökningen nu skattas till knappt 4,5o/o, dvs. ca en procentenhet lägre än enligt de tidigare antagandena. Destatliga myndigheternas investeringar beräknas ha minskat med 3 o/o i volym.Sammantaget torde statens utgifter för konsumtion och investeringar 1971 havuxit med drygt 3,5 o/o i fasta priser, vilket innebär en nedjustering omknappt . Med tanke på bruttonationalproduktens nära nogstagnation kan likväl den statliga verksamheten sägas ha utgjortett förhållandevis expansivt element inom samhällsekonomin. förutses denstatliga sektorns konsumtions- och investeringsutgifter växa snabbare änbruttonationalprodukten, eller med 4,2 o/o. Sammantaget motsvarar detta i stortantagandena i den preliminära nationalbudgeten. Statens konsumtionsutgifterhar emellertid nu antagits öka något snabbare medan däremotinvesteringsutgifterna nedreviderats i motsvarande mån. Statens finansiellasparande beräknas uppvisa en relativt kaftig försämring. Förklaringenhärtill synes vara dels att inkomstutvecklingen väntas bli svagare än vad somtidigare förutsågs, dels att ökade utgifter för /72 under våren1972 presenterats på tilläggsstat. Huvudparten av det försvagade finansiellasparandet beräknas falla . Allmänt sett torde denstatliga budgeten vid nuvarande utformning komma att utöva ett relativtrestriktivt inflytande , då vissa ekonomisk-politiskastimulansåtgärder upphör. I tabell 1 har statensinkomster och utgifter för kalenderår respektive budgetår redovisats. Somframgår av tabellen består statsinkomsterna i huvudsak av direkta och indirektaskatter samt s. k. övriga inkomster. Den senare gmppen utgörs bl. a. av inkom.stfrån kapital och rörelse. 1 Reviderad nationalbudget för Tabell Vm: 1. Statens inkomster och utgifter 19701972 5 Bidrag till internationell verksamhet Finansiellt sparande (12) Utlåning och andra finansiella 1 Därav finansierat inom fondema Totalsaldo (1-2-44-4.1) Nettoförändringar i transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsökning: ) ' Den osedvanligt stora avvikelsen mellan det budgetsaidosom redovisas av resp. förklaras i storutsträckning av skilda redovisningsprinciper för vissa investeringsbe-myndiganden.Från sida har dessa bemyndigandeu kassamässigt redovisats . I riksbokföringen har dock den anslagsförbrukning tillvilken dessa belopp är knutna av riks-revisionsverket ansetts vara att hänföratill . Beloppen för skatterna är något lägre än de beloppsom återfinns i nationalräkenskaperna beroende på att olikaregistreringstidpunkter används. Nationalräkenskaperna redovisar de skatter somerläggs, avseende , medan här angivna tal avser belopp somströmmar in till staten i resp. period. Stigande beskattningsunderlag och vissfördröjning i uppbördssystemet ger upphov till differensen mellan de tväbeloppen. Vid omvandlingen av budgetsiffroma för budgetåret1912173 till kalenderårssiffror måste delvis ganska approximativametoder användas, varför en viss osäkerhet vidlåder uppskattningen av framförallt de ensldlda utgiftsposternas storlek. Tabellens uppgifter i posterna 15 baseras påriksrevisionsverkets och data, vilka till övervägande delär kassamässiga. Vissa undantag härvidlag föreligger dock, varför exaktöverensstämmelse inte näs med statistik rörande budgetutfallen,redovisad i post 7. Sådan överensstämmelse nås först sedan totalsaldona i post5 justerats för nettoförändringama i transaktionerna vid sidan avriksstatenhär i form av residualberäkning. De direkta skatterna utgörs till största delen av till stateninflytande skatter på inkomst och förmögenhet minskade med återbetalningar avöverskjutande skatt och kommunalskattemedel. Dessutom bortdras avgifter somvisserligen uppbärs av staten men som är avsedda för socialförsäkringssektorn.De viktigaste av dessa är arbetsgivares och enskil- 6tRiksdagen 1972.1 saml. Prop.1972: 90 164 dasavgifter till sjukförsäkringen samt enskildas folkpensionsavgifter. Ökningen avde direkta skatterna uppgick till inemot 25 o/o. beräknas däremottillväxten helt ha uteblivit. Den markanta skillnaden i utvecklingen mellan1970 och 1971 förklaras i första hand av den skattereform som trädde i kraftden och som vid införandet beräknades komma att medföra ettbortfall av direkta skatter för statens del på . 1971.Härtill kommer den jämfört med svagare ökningen av lönesumman. Somframgått av kapitel VI förutses lönesumman växa snabbare 1972 än under1971. Bland annat som en följd härav kan inkomsterna på inkomstskattetitelnberäknas öka betydligt snabbare än 1971 men likväl betydligt långsammare änunder 1970. En orsak till den alltjämt dämpade tillväxten av inkomsterna påinkomstskattetiteln är eftersläpande effekter av skatteomläggning iform av väsentligen större återbetalningar av överskjutande skatt än beräknadeinbetalningar av kvarskatt. Vidare kommer slutavräkningen till kommunema underdetta år att avse skatteuppbörden , med stark tillväxt avinkomstskatteunderlaget. Nettot på inkomstskattetiteln, dvs. de direktaskatterna, har mot denna bakgrund antagits växa med knappt 5,5 o/o. Deindirekta skatterna består i huvudsak av mervärdeskatten, punktskatter påvissa varor och tjänster, tullar samt den allmänna arbetsgivaravgiften. Ävenden del av fordonsskatten som kan antas motsvara hushållens andel har förtstill denna kategori av skatter. De indirekta skatternas andel av de totalaskatteinkomsterna har under det senaste årtiondet kraftigt ökat för att 1971 uppgåtill över 50 o/o. Den takt med vilken de indirekta skatterna växer är avnaturliga skäl starkt avhängig av förändringar i skatte- och avgiftssatser.Under 1971 förekom uppjusteringar av mervärdeskatten, den allmännaarbetsgivaravgiften och energiskatten. En närmare redogörelse för dessahöjningar återfinns i den prelimhiära nationalbudgeten . I första handsom en effekt av dessa höjningar beräknas de indirekta skatterna ha vuxit medinemot 30 o/o 1971. har inga förändringar i skatte- och avgiftsreglerantagits. De indirekta skatternas tillväxttakt förutses på grand härav avtahögst väsentligt eller till knappt 10 o/o. Övrigastatsinkomster, som består av inkomster från rörelse och kapital, inkomsterfrån vissa nominellt prissatta tjänster samt vissa kalkylmässiga poster,beräknas ha ökat med knappt 20 o/o 1971. Den kraftiga ökningen berodde iförsta hand på en ojämn fördelning mellan hälfterna av respektive budgetår,vilket kom att medföra en osedvanligt låg nivå för dessa inkomster under 1970.För 1972 förutses en tillväxt av ungefär samma omfattning som . Detotala statsutgifterna, exklusive finansiella transaktioner, beräknas ha ökatmed ca 10 o/o 1970. De konjunkturstimulerande åtgärder som vidtagits underloppet av 1971 har bidragit till en snabbare tillväxt 1971, 1 Reviderad nationalbudgetför 165 knappt14 o/o. förutses statsutgifterna växa något långsammare eller meddrygt 11 o/o. Detta hindrar inte att en accelererad : ökning avstatsutgifterna fömtses för som en följd av vidtagnaekonomisk-politiska stimulansåtgärder. Dentyngst vägande delen av statsutgifterna, eller ca 60 o/o, utgörs avtransfereringar. steg de totala transfereringarna med ca 140/0,medan tillväxten 1972 beräknas till 12 0/0. överföringarna till kommunrespektive socialförsäkringssektor behandlas närmare i avsnitten rörande dessabåda sektorer. Transfereringama till hushållen ökade mycket snabbt, eller medca 25 0/0 . Denna höga ökningstakt förklaras i första hand avbeloppshöjningen av barnbidragen . fömtsesinkomstöverföringarna till hushållen stiga med drygt 12 0/0. Postentransfereringar till företag domineras av kapitaltransfereringar tillaffärsverken. Ur de ofördelade transfereringarna har utbrutitstransfereringar till internationell verksamhet en post som väntas visa enstark ökning . Resterande delar av de ofördelade transfereringarna i huvudsak statsräntor samt vissa statistiska avstämningsposter har inteansetts meningsfulla att fördela på sektorer. Destatliga konsumtionsutgifterna består till mer än hälften av per sonalkostnader. beräknas den statliga konsumtionen ha vuxit med knappt 15 0/0 i värde och 4,5 0/0 i volym. Som framgått av det tidigare var detta en svagare ökning än vad som beräknades i den pre liminära nationalbudgeten . Även de olika delkomponenterna i konsumtionsutgifterna uppvisar nu en något annorlunda bild än vad som tidigare antogs. Sålunda beräknas sysselsättningen inom den statliga sektorn ha vuxit snabbare, eller med ca 3,5 0/0. Däremot har tillväxten för inköpen av löpande förbrukning kraftigt nedreviderats från ca 16 0/0 till drygt 8 0/0. Detta skulle kunna tyda på att de konjunkturmäs sigt betingade, ökade statliga industribeställningarna inte fick fullt ut den genomslagskraft som tidigare antogs. En andra förklaring skulle kunna vara att momshöjningen medfört att fler in köp än vad som förut stod klart hade tidigarelagts till 1970. förutses konsumtionens volymökning begränsas till drygt 3 0/0. En stor del av denna relativa retardation faller på statens löpande förbrukning. Exklusive den löpande förbrukningen beräknas de statliga konsimitions- utgifternas tillväxt tillta . Uttryckt i löpande priser förutses å andra sidan försvagningen av konsumtionstillväxten bli mera markerad. Detta sammanhänger i första hand med en beräknad lägre ökning av statstjänstemannalönerna. . - Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat med knappt 5 0/0 . Dettamotsvarar en real nedgång om ca 3 0/0. Denna utveckling kan synas någotförvånande med tanke på de ökade beredskapsarbeten och andra stimulansåtgärdersom fastställdes 1972: 90 166 Som framgår av kapitel VII väntas emellertideffekterna härav i huvudsak falla . Sålunda beräknas destatliga myndigheternas investeringar 1972 komma att stiga med 17 o/o i värdeoch drygt 12 o/o i volym. Utvecklingenav statens inkomster och utgifter har inneburit att statens finansiellasparande förbättrats från ett underskott om knappt 900 milj.kr. 1968 till ett överskott om ca 1 300 milj. kr. väntas dennatendens temporärt komma att brytas. Som tidigare redovisats beräknasstatsutgifterna växa några procentenheter snabbare än statsinkomsterna. Meddessa förutsättningar fömtses en reduktion av statens finansiella sparande1972 om ca 850 milj. kr. Nedgången torde i huvudsak kunna förklaras av konjunkturavmatt-ningensåterverkningar såväl på inkomstsidan som utgiftssidan. Omfattningenav utlåning och andra finansiella transaktioner ökade mycket kraftigt under1971. Tillväxten uppgick till ca , vilket innebar att definansiella transaktionerna detta år utgjorde . Under1972 fömtses de finansiella transaktionerna bli av ungefär samma omfattning.Det bör i detta sammanhang påpekas att omvandlingen från budgetår tillkalenderår är gjord under ganska stor osäkerhet varför utfallet så småningomkan visa sig medföra justeringar och förskjutningar mellan åren. Detta gällerframför allt utlåning och andra finansiella transaktioner. Totalbudgetenssaldo, dvs. skillnaden mellan statens samtliga inkomster och utgifter visadeunder 1971 ett underskott om , vilket var en försvagningjämfört med om ca 200 milj. kr. Enligt enbartkassamässiga statistik skulle å andra sidan saldot ha förbättrats under 1971.Huvudorsaken till denna differens i uppfattningen anges i noten till tabell 1.För 1972 beräknas statens totala utgifter överstiga inkomsterna med knappt 4 miljarderkr. Huvudparten av denna försvagning jämfört med väntas falla . Det kan nämnas att mellan budgetåren 1971/72 och 1972/73 antasbudgetunderskottet sjunka från . Istora drag överensstämmer den nuvarande bilden av den kommunala sektornsekonomi 1971 med de antaganden som presenterades i den preliminära nationalbudgetenför 1972. Den största skillnaden synes vara att de kommunala utgifterna, ochdå främst den kommunala konsumtionen och transfereringarna till hushållen, komatt öka något snabbare än vad som tidigare antogs. Som en följd härav beräknaskommunernas finansiella sparande ha försvagats något . På grundvalav bl. a. kommunenkäten i febmari har såväl konsumtions- 1 Reviderad nationalbudgetför 167 sominvesteringstillväxten reviderats nedåt. Vad gäller konsumtionenmotiveras neddragningen jämfört med den preliminära nationalbudgeten främst avatt nyrekryteringar som en följd av arbetstidsförkortningen förefaller blinågot mindre omfattande än vad som tidigare antagits. Det finansiella stöd förvissa kommunala investeringar, som ingick som ett led i de finanspolitiskalättnaderna , väntas visserUgen ge vissa effekter under 1972men kommunernas allmänt spända finansiella läge har trots detta bedömts kommaatt resultera i en nära nog stagnation av investeringsvolymen 1972. Ovanståendeutveckling av de kommunala konsumtions- och investeringsutgifterna fömtsesleda till en markant förbättring av sektorns finansiella sparande 1972.Förbättringen har skattats till ca , dvs. betydligt mer änenligt de preliminära beräkningarna. Efter denna översiktliga bild lämnas idet följande en mera detaljerad redogörelse för den kommunala sektornsutveckling och 1972. Kommunemasinkomster består till drygt hälften av skatteintäkter. Statsbidrag och övrigainkomster svarar för ca 1/4 vardera. I övriga inkomster ingår bl. a. inkomsterfrån försäljning av avgiftssatta tjänster och inkomster från rörelse ochkapital. Skatteinkomsterna, som ökade med drygt 9 o/o 1970, beräknas ha stigit betydUgtsnabbare 1971, eller med drygt 16 o/o. Skillnaden mellan de båda åren förklarasså gott som helt av utvecklingen av den genomsnittliga kommunala utdebiteringenper skattekrona. Denna höjdes 1971 med . att jämföra med . 1970.För 1972 har utdebiteringen stigit med . Tillsammans med ett ökatskatteunderlag torde detta medföra att de kommunala skatteinkomsterna växerkraftigt även . Härtill kommer den ökning av förskottsutbetalningarav kommunalskattemedel till i huvudsak inflyttningskommuner som trätt i kraftvid ingången av 1972. Totalt beräknas kommunernas skatteinkomster växa medöver 20 o/o 1972. Även statsbidragen kan väntas stiga snabbare 1972 än under1971. Denövervägande delen av de kommunala utgifterna består av konsumtionsutgifter,varav ca 7/10 utgörs av personalkostnader. Den kommunala konsumtionen beräknasha vuxit i ungefär samma takt 1970 och 1971, dvs. med ca 17 o/o i värde. Ivolym räknat uppvisar dock de båda åren en relativt olikartad utveckling med enökning med ca 4 o/o 1971 att jämföra med en ökning om ca 9 o/o 1970. Enväsentlig förklaring härtill synes ha varit skillnader vad gäller inköpen förlöpande förbrukning. Dessa steg med inemot 15 o/o i volym mot ca70/0 1971. Bakom den kraftiga tillväxten 1970 torde i stor utsträckning halegat tidigarelagda inköp inför momshöjningen . Sominledningsvis anfördes indikerar den senaste kommunenkäten en viss ytterligarenedrevidering av de kommunala löneutgifterna . Försvagningen avkommunernas finansiella ställning väntas även för andra delarav den kommunala konsum- tionenleda till att den dämpning realt sett som kom till uttryck under 1971 består under 1972.Beräkningarna tyder på en värdeök ning av den totala konsumtionen om 14 o/o medan volyniuppgången kan skattas till knappt 3 o/o. Investeringsverksamhetenhos kommimala myndigheter och affärsverk har under senare delen av 60-taletnormalt varit en starkt expansiv faktor i samhällsekonomin. 1971 kom dock attstarkt avvika från detta mönster. Orsakerna härtill behandlas närmare i kapiteFVII.Enkätutfallet tyder på en fortlöpande nedrevidering av kommunernasinvesteringsplaner. Det kan antas att detta huvudsakligen skett av finansiellaskäl. Parallellt härmed synes de investeringsfrämjande åtgärder som regeringenvidtog i stor utsträckning ha utnyttjats av kommunema dock utanatt detta totalt sett synes ha medfört en uppjustering av investeringsplanema.För 1972 fömtses sålunda nu en stagnation av investeringsvolymen. I värderäknat kari uppgången skattas till ca 5,5 o/o.i En summering av kommimernaskonsurritions- och investeringsutgifter visar att dessa ökade med drygt 11 o/oi värde 1971. 1 volym däremot var dessa utgifter nära nog oförändrade jämförtmed 1970. 1972 förutses en ungefäroförändrad tillväxt i löpande priser. Volym tillväxten väntas uppgå till ca 2 o/o. Med tanke på att brattonational produkten 1972 beräknas öka med ca 3,5 o/o innebär detta likväl att den kommunala verksamheten kommer att utvecklas svagare än den totala produktionen. Kommunernastransfereringsutgifter beräknas ha uppgått till . Denstörsta utgiftsposten utgörs av transfereringarna till hushållen, vilka kanskattas till ca . väntas tillväxten för dessatransfereringar stiga med inemot 25 o/o. Även de ofördelade transfereringama,dvs. överföringar som inte fördelats på sektorer, har ökat kraftigt undersenare år. De transfereringar som här avses består till en stor del av ränteutgifter.De totala transfereringsutgifterna kan beräknas öka i ungefär samma taktsom eller med ca 14 o/o. De finansiella konsekvensernaav ovan redovisade beräkningar innebär att kommunernas finansiella sparandeförsvagades 1971 med något hundratal milj. kr.