prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag föreslår ett statligtstöd tiU NTF om 2,2 milj. kr. Jag förutsätter att verksamheten planeras ochbedrivs i nära samverkan med . Jag hemställer, alt Kungl. att till för trafiksäkerhetens främjande för /73anvisa ett anslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Kostnader för nytt bilregister m. m. 1970/71 Utgift 1980000 Reservation 2 926 000 1971/72 Anslag 17 502 000 1972/73Förslag 26 193 000 Enligt statsmakternasbeslut (prop. 1970: 165, SU 1970: 213, rskr 1970: 428) finns fr. o. m. den 1januari 1971 en särskUd nämnd bilregisternämnden med uppgift alt svara föråterstående planerings- och systemutvecklingsarbete samt för idrifltagning avdet nya bilregistret. EnUgt beslul av statsmakterna (prop. 1971: 65, TU 1971:12, rskr 1971: 209) skall de nya bil- och körkortsregistren samordnas.Omläggningen till de nya registren sker under bilregislernämndens ledning ienlighet med instruktionen (1971: 824) för nämnden. Driftansvaret fördatamaskinanläggningen har tills vidare ålagts nämnden. För bilregisternämndenoch dess verksamhet anvisades för /71 på tUläggsstat I 4,9milj.kr. Medelsbehovet för innevarande och nästkommande budgetår beräknas tillsammanlagt ca 45,4 mUj. Kostnaderna för /73 framgår avföljande sammanställning. 1972:1 BUaga 8 1 ] 6 Gemensamma kostnader för bil- ochkörkortsregister A. Datamaskinmed kringutrustning inkl. direktminnen, terminal utrustning, maskininstallation, ev. tull m. m. B. Systemutveckling,programmering, programutprovning, utbildning och information, omläggning av nuvaranderegister 6361 C. Nyregistreringshandling till bilägare, personalkurser, information tillallmänheten m. m. m. för registreringsskyltar F. Hyraför kommunikationsnät, underhäll och övriga omkostnader Framställning och distribution av kontrollmärken 1500 Tillkommandekostnader för körkortsregister H. Systemutveckling m. m. I. Registreringshandling, information m. m. Kostnader för flyttning avdatamaskin 1000 Summa kostnader 27 878 Nämnden förfogar över ettkansli, som under en kanslichef organiserats pä fyra huvudfunktioner avseendesamordning, registrering, systemutveckling och datamaskindrift. TiU kansUetknyts dessutom en särskUd funktion för omläggningsverksamhelen som senarekommer all avvecklas. anlal arbetsgrupper för samråds- och informationsverksamhetinför omläggningen har bUdats med representanter för berörda myndigheter ochbranschorganisationer, exempelvis , försäkringsbolagen ochbilhandeln. Bland grundläggande avtal för nämndens verksamhet kan nämnas avtalmed avseende fortsatt syslemulvecklingsarbele saml med avseende tillverkning av registreringsskyltar. Informationoch utbildning av länsstyrelsepersonal har skett vid ett flertal konferenseroch genom personliga besök på samtiiga länsstyrelser. Därvid har samtidigtföretagits kartiäggning av lokal- och ombyggnadsbehov inför omläggningen. Maskinsystemethar levererats och installeras planenligt, och personal för datamaskindriftenhar anställts. System- och programmeringsarbetet utförs enligt uppdrag avStatskonsult , som f. n. har en särskild projektgrupp för bil- ochkörkorlsregistren. Dessutom bar maskinleveranlören ställt viss personal tUlprojektets förfogande. Jämfört med de preliminära tidsplaner för nämndensverksamhet, som ligger tiU grund för fördelningen av kostnader mellanbudgetåren, har vissa aktiviteter, främst programmeringsarbete, omplanerals attgenomföras under innevarande budgetår. Under /72påbörjas omläggningen av bilregistret i län. På basis averfarenheterna frän detta län fortsätter sedan omläggningen län för län överhela landet och beräk. nas vara slutförd . Prop.1972:1 BUaga 8 117 räknas starta något senare och avses därefter i stortsett följa bUregister-omläggningen med viss förskjutning. Sluttidpunkten förregisteromläggningen beräknas i stort sett sammanfalla för de båda systemen. I samarbetemed har nämnden konstruerat och beställt ett datakommunikationsnätför förbindelserna mellan det centrala registret och länsstyrelserna.Uppkopplingen av datakommunikationsnätet sker successivt i takt medomläggningsplanen. har i uppdrag alt svara för uppbyggnad ochadministration av den särskilda organisation,som avses för själva bilregisteromläggningen. I organisationen ingår ensärskild transportapparat för transport av registerkorten frän länsstyrelserna till dataanläggningen iSkärholmen. I samarbete med byggnadsstyrelsenoch länsstyrelserna sker vidare planering av ombyggnad och inredning av länsstyrelsernas lokaler förden framtida bil- och körkortsregislerverksamheten. Produktionen avregistreringsskyltar förutsätts enligt avtal med kunnastarta , och utbyte av samtliga skyltar skall ha skett iaugusti 1973. I anslutning tillomläggningen bedrivs en omfattande utbildnings- och informationsverksamhet.Utbildningen avser främst den personal hos länsstyrelserna som har kontakt meddel nya bil- och körkortsregister-systemel. En informationskampanj harutarbetats för omläggningen innehållandebl. a. riksomfattande aktiviteter i massmedia. Kampanjen startar i januari 1972och omfattar, förutom personlig information riktad tUl samtliga medborgareöver , särskild bearbetning av vissastörre avnämargrapper i de framtida registren, t. ex. bilhandeln, transportorganisationerm. De författningar, som skall reglera bilregis-terverksamhetenunder omläggningsliden har satts i kraft . Nämnden kommer senare all utfärda anvisningar för berörda myndigheter. För att kunna lösa dessa arbetsuppgifter utbyggs nämndens kanslisuccessivt. Kansliet kommer fullt utbyggt att vara rustat att gå upp som särskild enhet itrafiksäkerhetsverket. Under /73 gåromläggningsarbelet in i sitt mest intensivaskede. Uppkoppling av datakommunikationsnät, information till allmänheten,datainsamling, ombyggnad av länsslyrelselokaler, utbildning av berörd personal, transport av regislerkort, stansning ochskärm-inmatning etc. sker enligt för varje län särskUt utarbetade lidsplaner. Omläggningsarbetet för bilregistren bedrivs tillstörsta delen i en central arbetsgrupp och med ett län i taget.Huvuddelen av arbetet beräknas vara avslutat /73 och störstadelen av de utredningsfall som då återstår bör vara avslutade dådet nya bilregistret således kan förutsesvara i full drift. Utbytet av registrerings-skyilarna sker parallelltmed registeromläggningen men är som nämnts inte avslutat förrän . Körkortsomläggningen sker till störstadelen vid länsstyrelserna och pågår i stort sett parallellt över hela landet.Omläggningen av körkorlsregistret vid en länsstyrelse påbörjas i 1972:1 BUaga 8 KommunUiationsdepartementet 118 principinte förrän bUregistret där lagts om. Utbytet av de gamla körkorlen mot nyainleds när hela körkortsregistret lagts om. före utbytet skallkörkortsinnehavarna underrättas om den behörighet det nya körkortet ger samt fåinformation om det nya körkortssystemet. Utbytet av körkorten beräknas inledasunder och pågå under . Författningar rörande detförsta skedet av omläggningsarbelet har satts i kraft . Omläggningen av bil- och körkortsregistrenär tidsmässigt planerad så att den skaU vara slutförd närdalamaskinanläggningen i enlighet med Kungl. Maj:ts beslut skall överföraslill produktionsfilial i . Angiven riktpunktför överföringen är . överföringen kräver omfattandeförberedelser i form av lokalanskaffning, uppkoppling avdatakommunikationsnäl, planering etc, vUket medför att en del av nämndensresurser måste reserveras för detta ändamål. Vissa aktivitetersom redovisats under föregående budgetår kommer successivt alt avslutas under /73, vilketmedför att nämndens verksamhet delvis ändrar karaktär. Från att ha varit heltprojektinriktad kommer verksamheten att i takt med omläggningen övergå tillmera normal verksamhet avseende de löpande arbetsuppgifter, som är förenade med ansvaret som central registermyndighet. Anslagen för budgetåren 1970/71 och1971/72 kommer sannoUkt att läckakostnaderna varvid viss omfördelning mellan budgetåren företagits. /73 har sedan mera exakta bedömningsgrunder erhållits beräknats ett medelsbehov som med . överstiger den preliminärakostnadsuppskattningen. Härvidlag bör beaktas dels den allmänna löne- ochprisstegringen, dels att de särskilda kostnaderna för körkortsreformen kanbestämmas slutgiltigt först när körkortsulredningens slutbetänkande behandlats.Nämnden har dock företagit en preliminärkostnadsberäkning även i dessa delar. Med hänsyn lill all viss omfördelning avkostnaderna är möjlig beräknar jagmedelsbehovet under förevarande anslag tiU . I de författnuigar, som rör omläggningentiU nytt bUregistrerings-system, är enutgångspunkt bl. a. alt de nuvarande registreringsskyltarna skall bytas ut motnya skyltar, som tillhandahåUs av bilregisternämnden. Skyltarna tillverkas avSvenska . EnUgt de tidigare planerna skulle de nyaskyltama tUlhandahåUas med början och utbytet vara avslutatunder . Frågan om möjligheterna att tillverka skyltarna medreflekterande material har under höstenutretts av och bUregisternämnden. Merkostnaderna för reflekterande skyltar kanberäknas tiU ca 30 mUj. De rapporter som lämnats visar all ettsådant utförande medför så påtagliga fördelar frän trafiksäkerhetssynpunkt attjag anser de uppkom- 1972:1 BUaga 8 ] ] 9 mandemerkostnaderna vara väl motiverade. Några tekniska problem har inte visats föreligga. Maj:t har den 30december 1971 genom godkännande av tilläggsavtal meUan nämnden ochutveckUngsbolaget beslutat att skyltarna skall utföras i reflekterandematerial. Produktions-omläggningen medför enviss tidsförskjutning. Sålunda kommer de nya skyltarna sannolikt inteatt kunna tillhandahållas förrän med början . Trots dettakan utbytet av skyltar vara klart före utgången av är 1973. I enlighet med Kungl. Maj:ts ochriksdagens beslut (prop. 1969: 30, SU 1969:42, 3LU 1969:30, rskr 1969: 132,136) skaU de med övergången till nyttbilregistreringssystem förenade kostnaderna bäras av fordonsägama.Merkostnaden för reflekterande material, ca . per skylt, läcks inte av dentidigare bestämda registeromläggningsavgiften om . för bil och . Kostnadsökningen fär som etttillägg till registeromläggningsavgiften tas ul av de fordonsägare som erlagt sådan avgift. Uttaget kan ske i sambandmed automobil-skatteuppbörd. Reglerna om rätt alt återfå erlagdavgift bör i samband därmed ändras sä allavgiften återbetalas även för fordon som avregistreras enligt 19 § 2 mom.vägtrafikförordningen (1951: 648) innan nya skyltartiUhandahällits för fordonet. Jag avser alt senare lägga fram förslagför Kungl. Maj:t om de ändringar sombehövs i bl. a. kungörelsen (1971: 819) om övergång tiU nytt bilregislreringssystem. Jag hemställer, att Kungl. att lill Kostnader för nytt bilregisterm. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1972:1 BUaga 8 120 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningen ejankommer på annan myndighet. Verksamhetenskall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfarten. Iverkets uppgifter ingår bl. a. alt ha tillsyn över sjösäkerheten, handhasjökarteverksamheten, leda statens isbrytning, samordna arbetet forsjöräddning och pröva ekonomiska frågor som har betydelse för sjöfartsnäringen saml frågor om sjöfartsavgifter. ledsav en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom verketscenlralförvaltning finns fem avdelningar. Dessaär driftavdelningen, sjökarteavdelningen, sjöfartsinspektionen, ekonomiavdelningenoch administrativa avdelningen. Vidare finns en re-visionsseklion. För den regionalaverksamheten finns fem lotsdistrikt och sju sjö-fartsinspeklionsdistrikt. fanns vid 1 445anställda. ären av de myndigheter som deltar i pågående försöksverksamhet med programbudgelering. För verksamhetengäUer följande programindelning Programmet Fariedsverksamhet är uppdelati två anslag; Farledsverksamhet, exkl.isbrytning, och Isbrytning. De övriga programmen motsvaras av två anslag medsamma namn som programmen. har i skrivelse den 16augusti 1971 lagt fram förslag tiU anslag i programtermer för budgetåret1972/73. I skrivelse har verket avgettverksamhetsberättelse för /71. Slutiigen har iskrivelse hemställt om ersättning för vissa radiotjänsteråt sjöfarten. Allmän översikt över utvecklingen Anspråken på tjänsterbestäms .i huvudsak av utvecklingen enligt följande. 1.Det sjötransporterade godsels vikt och volym, varvid uppdelning Prop.1972:1 BUaga 8 121 börske mellan å ena sidan frän Iransporlsynpunkl farligt gods (mineraloljor,vissa kemikalier m. och övrigt gods. Fartygens lastförmågaoch djupgående med uppdelning efter last enligt punkt 1. Fartygens utrustningmed nautiska, hjälpmedel, lämplighet för gång i is etc. Dengeografiska fördelningen av trafiken, regionalt och lokalt. Antalet hamnanlöp perresa. Andelenfartygsanlöp, i lät reguljär trafik. I femårsperspektivelsker bedömningen av utvecklingen i vad avser punkterna 26 i huvudsak som en framskrivning av nuvarandetendenser. Något radikalt nytt. som bryter dessa lär knappast inträffa framtill mitten av . Det är betydligt lättare att ange tendenserna än attbestämma dessas genomslagskraft. Sjöfarten är en internationell näring..Svenska fartygoch; av svenska-rederierdisponerade fartyg svarar enbart för en mindre del; av trafiken pä svenskahamnar. Olika länders betingelser för sjötransporter i form av kostnadsnivå,kapitaltillgång och teknisk standard är i hög grad skiljaktiga, vilket påverkarbeskaffenheten hos de fartyg som sätts in itrafiken på . Detsamma gäller kapacitet och utrastning i de utländskahamnar som tar emot svensk export och där importvarorna lastas ul. Detta kanfördröja en önskvärd utveckling i rationaliserande och effektiviseranderiktning. Världshandelsflottan (inkl.USA:s reservflotta) mätt i bruttodräktighet uppgick vid halvårsskiftet1970 tiU ca 227 milj. ton och hade frän föregående halvårsskifte ökat med ca 15milj. Vid mitten av hade volymen ökat med ytteriigare ca 20 milj.lon liU ca 247 milj. ton. Den svenskahandelsflottan (enheter om minst 100lon brutto) minskade tiU 1970 från 900 till 766.Samtidigt steg den sammanlagda brattodräktigheten från 4,1 tiU 4,6 milj. lon. gav enytterligare minskning av antalet enheter om 15 medan tonnaget gick uppmed 150 000 lon. Kända beställningarav svenska redare lyder på en till skillnad frän föregåendefemårsperiod markerad ökning av handelsflottans tonnage trots en fortsatt snabbutmönstring av äldre fartyg. Det är rimligt att räkna med att handelsflottan är 1975 kommit upp i drygt 6 milj. lon bratto med en starkt ökad andel av mycketstora fartyg men ocksä av kapitalintensiva specialfartyg. Antalet enheter fortsätter alt minska, och torde knappast översliga 600. ! De svenska rederiernas bruttoinläkter iutrikes fart utgjorde 4 459 milj.kr. , vilket innebar en ökning med 808milj.kr. På grand av ökade kostnader i utlandetsteg den inseglade nettointäkten med endast296 milj. kr. tUl 1 893 mUj,. 1972:1 BUaga 8 122 I fråga om utvecklingen av det sjötransporteradegodset kan följande framhållas. har denmed lastfartyg i utrikes fart transporterade godsmängdenökat från 42,5 tUl 73,7 milj. ton, dvs. med 31,2 milj. ton eller . Räknatfrän är ökningen 20,1 milj. ton, varav 14,7 milj. lon råolja ocholjeprodukter. Den i förhåUande lill reviderade prognosen förutsätteren uppgång av utrikesgodset tiU är 1975 med 13,3 milj. ton. Uppgången fördelar sig med 6,8 milj. lon på oljor och 6,5milj. ton på övrigt gods. Färjegodset ökade under femårsperioden 19651970från 4,4 tiU 9,5 milj. ton eller att jämföra för lastfartygensparti- och styckegods. räknar med att färjegodset skallha kommit upp till ca 13 milj. ton med starkt ökad andel för järnvägsgodset. De inrikesgodstranspo rte r n a uppgick tiU 14,2 milj.ton är 1970 jämfört med 10 milj.lon . Ar 1975 beräknas de inrikes sjötransporterna avmineraloljeprodukter utgöra 12,5 milj. ton. Övrigt gods torde komma upp lill7,5 milj. ton, vilket ger en totalkvantitet om 20 milj. ton. Utvecklingen av fartygenslastförmåga och djupgåendeär som tidigare nämnts av betydelse för efterfrågan på sjöfartsverketstjänster. till är ökademedeUasten hos de fartyg som an-löpte svenska hamnar (in+ut) från 2 220 tiU , dvs. ökningen färdelvis ses mot bakgrund av den starkt stegrade oljeinförseln samt de besvärliga isförhållandena, vilka förkortade småfartygensseglationssäsong. Även längsiklslrenden går emellertid mot en markerad ökningav fartygens medeUast. De små fartygen upp till paragrafbätsklassen(högst ca dödvikt) fär ge plats åt större enheter. Prognosen förutsälter en minskning av antalet resor med dylikamindre fartyg från ca 21 1970 tiU 11 1975. Antalet resormed större fartyg förutsätts stiga från 8 400 lill 9 500. Av råoljeimporten,totalt 18,5 milj. lon, förutsätts 14 milj. ton transporterade medtankfartyg om dödvikt. En faktor som påverkar antalet resor ärmöjligheten att kombinera in- och uigående laster i farten på . Avtotalt ca 59 600 in-och utgående lastfartygsresor är 1970 skedde 39 200 resormed last och 20 400 utan last (10 400 in och 10 000 ut). har barlastresornasandel gått upp från 31,1 till . Det ökade utnyttjandet av specialfartygtorde föra med sig att angivna utveckling kommer att fortsätta. Orsaken härtiUär till en del också den ytterligare försämrade balansen meUan in- ochutgående torr-lastgods. MeUan förutsätts det ingåendetorrlast-godset gå upp från 14,2 till 16 milj. ton, dvs. med enbart 1,8 milj.ton. 1972:1 BUaga 8 123 Förexportgodset skulle ökningen bli 4,7 milj. ton, nämligen från 25,3 tUl 30 milj. ton. För den inrikes trafiken redovisarsjöfartsslatistiken inte nägra uppgifter om de insalta fartygensslorleksfördelning. Ett sådant material vore av intresse främst för att beslysaoljetransporternas straktur. En sammanställningav olika uppgifter ger vid handen att av den skeppade kvantitetenmineraloljeprodukter, totalt 7,2 milj. ton, transporterades grovträknat 2,2 milj. ton med utländska och 5 milj. ton med svenska fartyg. Av densenare kvantiteten avsåg 2,6 milj. ton transporter till hamnar vid ochVänern. Inget av de svenska fartygen hade en dödvikt över ca . Deutiändska tankfartygen låg däremot i huvudsak i dödviktsklasserna mellan 15000 och'. Vid en medeUast om betyder delta knappt 150resor med större tankfartyg. Det förefaller rimligt att anta all av1975 års prognoskvantitet, totalt 12,5 milj. ton, 6,5 milj. ton kommer allskeppas med fartyg om högst dödvikt med tyngdpunkt på enheter i 20004 000 tons klassen. Med större fartyg upp till ca skulletransporteras 6 milj. ton, vilket bör betyda 300 å 400 resor. Antalet resorlängs kusten inkl, torde komma att uppgå till ca 2 000. I fråga om fartygens utrustning m. m. torde aUmänlgäUa, att ju större ochnyare ett fartyg är desto bättre är dess nautiska utrastning och förutsättningar för sjöfart under svåraväderleksförhållanden. räknar med en starkt positivutveckling . Ätskilliga mindre och delvis gamla fartygkommer dock alt fortsätta trafiken på svenska hamnar. Specialiseringen efter inte enbart lastulan också efter trade ökar tillgången på isförstärkta och därmed förvinlersjöfart väl lämpade fartyg. Desenaste åren har det ökade antalet sådana fartyg niöjliggjort betydandesjötransporter vinlertid över säväl bottenhavs-; som botlen-vikshamnarna.Svenska rederiers nybyggnadsprogram liksom uttalanden från större avlastare tyder på en starkt ökad tillgäng tiUisförstärkta fartyg . I det föregående har i huvudsakbehandlats sjötrafiken på sedd som en enhet. Det material som finns fören framtidsbedömning av den regionalafördelningen är relativt knapphändigt.En uppdelning och ett försök till prognos för mellan å ena sidan ()och å andra sidan vad avser lastfartygsgodset visar följande. I första hand det nya mönstret föroljeförsörjningen har fört med sig att andel av tolaltrafiken ökatfrån tUl är 1970. Trots den fortsatta utbyggnaden avvästkustens oljeraffinaderier räknar med en minskad takt iförskjutning- 1972:1 Bilaga 8 ] 24 en fram liU . Procentandelen ökar med enbart 4lUl 45. Utbyggnaden av dentunga industrin i Norrbottens kustland förskjuter trans-porlema längs ostkustennorrut. I fråga om utvecklingen av antalethamnanlöp per resa kan följande framhåUas. Antalet inklarerade lastfartyg i direktutrikes fart utgjorde ca 31 1969 och 29 1970. På en och sammaresa faUer emellertid ofta flera hamnanlöp. Fartyget kan lossa i en hamn ochdärefter anlöpa annan hamn för lastning. Lossning och/eUer lastning kan ocksåske i två eller flera hamnar. Den konventionella Unjefarten är sålunda baseradpå ett flertal hamnanlöp per resa. Ett tankfartyg kan t. ex. lossa i trehamnar. Den pågående hamnkoncentrationen innebäremellertid fortlöpande en minskning av antalet hamnanlöp per resa. Alt medbefintiigt statistiskt underlagkvantifiera denna minskning är dock inte möjligt. Vad avser tankfarten kan slutligen nämnasatt totala antalet resor från utländsk hamn med inkommande last av råolja ocholjeprodukter utgjorde ca 2 700 (medellast ca ). Antaletresor i s. k. kombinerad fart var 540. Vad beträffar utvecklingen av trafikenmed fartyg i tät reguljär trafik medför övergången liU fartyg specialiseradeför såväl last, hanteringsteknik och trade en ökning av fartyg i tät reguljärtrafik på samma hamn och därmed normalt en minskning av benägenheten att anlitalots. Färjelrafiken med kombinerade enheter samt i stigande omfattning medrena lastfartyg är etl exempel på detta. Delsamma gäller för fartyg byggda förlift-on/ lift-off i den kortväga ulrikestrafiken, vare sig dessa är avsedda förcontainers eller skogsprodukter i enhetslasler. Under budgetåret1970/71 var ., programbudgetarbetetfrämst inriktat på att förbättra verkels planeringsunderlag. Ett omfattande arbete lades ned på att åstadkomma relevantaprestations- och ef-fektivilelsmått för farledsverksamheten. Av de större nautiska och tekniskautredningar som utfördes kan nämnas översynen av kanallrafikutredningens förslagbeträffande samt vissaundersökningar rörande inseglingsförhållandena.i . Inom den verksamhet som avser programmet Farledsverksamhet kunde fyrpersonalen ianslutning till den fortgående fyr-automatiseringen under /71minskas med 32 personer tiUlll. sattes ut och motsvarande 1972:1 BUaga 8 125 Även fyrkassunen för Norströmsgrund sjösattes och blev efter utförda boltenarbelen utsatt pä sin position un der budgetåret. Arbetet med fyrkassunen för Falslerborev, som skall ersätta del sista fyrskeppet, påbörjades . Kassunen var fär dig för sjösättning vid budgetårets slut och hade då en byggnadshöjd över vallenytan om 48 m. Vidare utfördes kassunarbelena för Landsorls Bredgrund och Vänta Litets grund i i Norr botten. Av mindre fyrar somersättning för bojar blev Gunvorsgrund samt Borassiagrund och Björnklack iinseglingen till färdiga. Fyrarna Remmargrundoch Lerskärsgrund för söderarmsleden sjösattes i . Helautomaliseringoch avbemanning genomfördes av fyrama vid Bju- röklubb och grund. Modernisering och helautomalisering pågickunder verksamhetsåret vid . Halvautomatisering av fyrarnaEggegrand, Holmögadd och Söderarm förde med sig vissa per sonalminskningar. En inspektion av samtliga obevakademindre fyrar påbörjades och blev slutförd inom västra lotsdistriktet underverksamhetsåret. Fyrarnas tillstånd var i många fall sådant att omedelbaraåtgärder behövdes för att bevara anläggningama i drifldugligt skick.Tillgängliga medel tillät dock endast begränsade åtgärder. Arbetet med den nyadeccakedjan för södra slutfördes och anläggningarna togs i drift. Under verksamhetsåret hade sjöfartsverkettillgäng till fem lots-dislriklsfartyg och två gasningsjakter. Del isförstärktadislriklsfartyget var och 14febraari-19 aprU utnyttjat för isbrytning i Vänera. De enheter somdeltar i sjöräddningsverksambeten gjorde' under verksamhetsåret sammanlagt 1 226utryckningar, varav svaradeför 223. En samrådsgrapp bildades för sjöräddningsfrågor med deltagande avrepresentanter för de olika organen. Ett nytt system för uppföljning av sjöräddningsinsalserna logs i bruk somgör del möjligt att systematiseraolyckorna och därigenom förbättra sjöräddningsorganisa-lionen.