prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — De åtgärder med speciell inriktningpå glesbygden som har behandlats av glesbygdsutredningen eller tagits upp ilänsprogrammen spänner över flera departements ansvarsområden. När jag i detföljande gör några Prop.1972:111 BUaga I InrUcesdepartementet 530 principieUa uttalanden om de förslag tUl glesbygdsåtgärdersom har förts fram, gör jag det efter samråd i förekommande faU med chefen fördet departement inom vars ansvarsområde frågan faUer. Enhgt den regionala struktur somjag har förordat skall kommuncentra vara primära stödjepunkter förförsöriningen med lokal service. befarar att inte aUakommuncentra i skogslänens inland kommer att kunna fylla denna funktion under1970-talet utan särskUt samhällsstöd. Jag vill inte bestrida att dessa farhågorär grundade. För dagen synes emellertid alla kommuncentra kunna erbjuda enservice som tUlgodoser ganska högt ställda anspråk. Utgångsläget är alltså frånden synpunkten gott. Situationen kan dock på en del känsliga punkter komma attförsämras, om motåtgärder inte vidtas. I första hand bhr kommuncentrasmöjligheter att fylla sin funktion som servicebas beroende av vUken effektvanhga regionalpolitiska stödinsatser ger. Det bör enligt min mening varamöjligt att med sådana åtgärder skapa underlag för en tihfredsställande servicei flertalet fah. I en del fall kan dock särskilt samhällsstöd för attupprätthålla tillfredsställande lokal service i kommuncentra behövas. Som jag har sagt är avståndenmycket stora i en del kommuner. Där kan kommuncentra ensamma inte svara för enservice med rimlig åtkomhghet. Som utredningen framhåller får man därför räknamed att upprätthålla sekundära serviceorter. I princip bör dessa orter kunnaerbjuda samma service som kommuncentra, men formerna måste anpassas tUlförhåhandena i det enskUda faUet. TiU en del bör behoven kunna tUlgodoses t.ex. genom rörlig service. Statligt glesbygdsstöd bör kunna avse även sådanasekundära servicecentra. Utbildningen i glesbygden behandlassåväl i särskUda framstäUningar av som avglesbygdsutredningen och i länsprogrammen. TUlgången på en skola, särskUt förde mindre barnen, ej alltför avlägsen från hemmet, är av stor betydelse förhvet ute i bygderna. Naturligtvis motiveras detta främst av omsorgen om barnen,men skolan kan också ha betydelse som ett kulturcentrum för den vuxnabefolkningen. Nedlägg-rung av skola påskyndar utflyttningen av unga familjeräven nar utflyttning inte tvingas fram av ekonomiska förändringar. Även frånregionalpohtisk synpunkt är det önskvärt att så vitt möjligt undvikaytterligare skolindragningar. har anvisat vägar som enligtdess mening bör göra det möjhgt att behåUa även små skolenheter utan att dettanegativt påverkar undervisningsresultaten. Dessa förslag kommer att prövas isärskild ordning Vägledande vid denna prövning bör vara att det skah föreliggastarka skäl, innan en fungerande skola läggs ned. För den regionalpohtiskaverksamheten har det visat sig vara mycket värdefullt att även gymnasieskolafinns inom räckhåU. I fråga om den kommersiellaservicen påpekar glesbygdsutredningen att minskat befoUcningsunderiag iglesbygdskommunerna och ökade anspråk från kundernas sida på ett rikhaltigtvarusortiment har föranlett en omfattande nedläggning av mindre butUcsenheter idessa kommuner. Denna utveckling kan väntas fortsätta och skapar i en del fahsvårigheter Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 531 beträffande försörjningen med i första hand daghgvaror. Deförslag som glesbygdsutrednmgen har lagt fram syftar dels tih att genom bl. a.samhäUsstöd för investeringar upprätthåUa nedläggningshotade butiker avgrundläggande betydelse, dels tih att genom samhäUssubventionerade hemsändningarunderlätta varuförsöriningen. Direkta statliga subventioner tUl enskild handel har inteförekommit . Samhället har emellertid ett ansvar för att medborgarna ilandets olika delar har tiUgång tiU tillfredsställande kommersieh service. Omden nuvarande takten i nedläggning av butiker fortsätter kommer stora problematt uppstå för befolkningen i glesbygdskommunerna. Frågan om vUka samhäheligaåtgärder som kan vara lämphga för att möta denna utveckling övervägs därförinom på grundval av glesbygdsutredningens förslag ochremissyttranden däröver. Förslag i dessa frågor kommer senare att föreläggasriksdagen. Den kommunala sociala servicen är iallmänhet ganska väl utbyggd i glesbygdema. Med den åldersfördelning som råderoch kan väntas råda bhr dock särskUt vården om de gamla ekonomisktbetungande för glesbygdskommunerna. Det gäller bl. a. den sociala hemhjälpentill äldre och handikappade, som har särskild betydelse på grund av storaavstånd tiU serviceanordningar av ohka slag. Enhgt glesbygdsutredningen börsamhället bereda människorna sådana villkor att de så långt möjligt på ettgodtagbart sätt kan leva i sin vanhga miljö. finns det emellertidmånga som om möjlighet finns föredrar att flytta in tUl en tätort med dess näratillgång tiU service. har behandlaten rad olika aktiviteter inom den kommunala sociala servicen. Dessa frågorbereds f. n. i . Inom hälso- och sjukvårdsområdethar glesbygdsutredningen inriktat sig på i första hand de öppna vårdformer somprovinsialläkare, distriktssköterska och folktandvård representerar. Förslagenpå detta område, vilka övervägs inom , syftar dels till attgöra olika sjukvårdsfunktioner lättihgänghga genom transportinsatser, dels tihatt vidmakthålla tiUräckhg geografisk spridning av vissa grundläggande sjukvårdsverksamheter. I detta sammanhang kan erinras omett uttalande i den fömt nämnda prop. 1972:104 med förslag tiU ändring isjukvårdslagstiftningen m. m. i fråga om den decentraliserade öppna sjukvården.I propositionen sägs bL a. att det med den utveckling som har skett och aUtjämtfortgår blir så mycket angelägnare än hittiUs att öppen sjukvård kan beredas sånära de vårdbehövande som möjligt. Detta uttalande ligger helt i hnje med deallmänna riktlinjerna för regionalpohtiken och har särskild betydelse förglesbygdernas försörjning med öppen hälso- och sjukvård. För flertalet människor iglesbygden har kommunikationerna under de båda förbättrats,främst genom bilismen. har emellertid underlaget för den koUektivatrafiken försvagats markant. Linjetrafiken har därför fått aht mindreomfattning. För människor som inte har tiUgång till egen bU har utvecklingenlett tiU att deras trafikför- Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 532 sörining har försämrats. har i sinaöverväganden och förslag sökt finna vägar att tiUgodose dessa människors behov.Enhgt vad utredningen föreslår skah särskUda statsbidrag utgå för åtgärder somkommunerna vidtar i syfte att upprätthåUa en lokal trafikapparat avtihfredsställande omfattning. Utredningen betonar att kollektivtrafik härvid inte får uppfattas enbart som linjetrafik. Det kan gälla ävenbeställningstrafik med taxi, resa med skolskjutsar osv. Aha befinthgaresemöjligheter bör samordnas. Därför anser utredningen det nödvändigt attlokala trafikförsöriningsplaner utarbetas, i vilka sambandet meUan denregionala och den lokala trafikplaneringen beaktas. Utredningens förslag i dessaavseenden, som har nära samband med bussbidragsutredningens förslag, kommer attanmälas av chefen för i annat sammanhang. Vid behandhngen av sysselsättningeni glesbygder har utredningen riktat in sig i första hand på åtgärder för attfrämja det enskilda näringslivet. Förslagen gäller jord- och skogsbruk, turism,industri och hemarbete. Jag vUl framhålla att jag tillmäter åtgärder som syftartUl att skapa bättre förutsättningar för de företag som redan finns iskogslänens inland mycket stor betydelse för sysselsättningen i dessa områden.Utredningens förslag tiU åtgärder kommer jag att anmäla . Avsikten är attförslagen skah kunna föreläggas nästa års vårriksdag. Försök med intensifierad kommunalsysselsättningsplanering pågår på glesbygdsutredningens mitiativ i Älvdalensoch kommuner samt Asele kommunblock. I verksamheten bereds sysselsättningåt ortsbunden arbetskraft som anvisas av den offentliga arbetsförmedhngen.Vidare har sysselsättningsplanering i ytterligare tre kommuner beslutats. Den kommunalasysselsättningsplaneringen bör enligt utredningens mening vidgas tiU att gällaaha glesbygdskommuner i skogslänens inland. Samthga remissinstanser delaruppfattningen att sysselsättningsplaneringen bör fortsätta. Även enligt minmening är erfarenheterna så goda att en ytterligare vidgning av verksamheten påi huvudsak samma villkor som hittiUs bör komma till stånd. Inominrikesdepartementet prövas f. n. vidare utredningens förslag att formerna skaUutredas för att driva samhällsägda verkstäder på vissa orter som har särskUdbetydelse för den sociala servicen och där andra lokahseringspolitiska medelinte har gett tillfredsstäUande effekt. Utöver ett initialstöd bör verksamhetermed hänsyn till konkurrensförhållanden inte uppehållas med permanentasubventioner. har utgåttfrån att ansvaret för att en tillfredsställande service upprätthålls primärtskall åvila kommunerna, medan statens insatser skaU inriktas på att gekommunerna ekonomiska möjligheter att driva en sådan aktiv glesbygdspohtik.Som ansvariga för planeringen av åtgärderna och som bidragsgivande organfömtsätts dock länsstyrelserna få ett betydande inflytande på verksamhetensinriktning och lokalisering. Jag ansluter mig tUl glesbygdsutredningensuppfattning. I realiteten har detta synsätt också präglat arbetet med deregionalpolitis- ka handlingsprogrammen i länen. Länsstyrelserna har där pågrundval av material från kommunerna angett preliminära ståndpunkter i fråganvilka orter som skaU utöva olika funktioner. Planeringsfrågan kommer framdelesatt få allt större betydelse. Kommuner och länsstyrelser har ett gemensamtintresse av att samarbeta i dessa frågor. Organisationen avglesbygdsverksamheten bör alltså enligt min mening bygga på att kommunernasjälvständigt skall svara för att en tUlfredsstäl-lande service upprätthålls ide ohka kommundelarna. Länsstyrelserna skall biträda kommunerna i derasplaneringsverksamhet när det gäller frågor av regionaipolitisk betydelse.Principen bör vara att de skaU förfoga över eller vara mellanhand för detsärskilda glesbygdsstödet. De olika former av stöd som redannu existerar handhas på det centrala planet av olika organ. Stödet tUlhemarbete m. m. i glesbygderna handläggs sålunda av kommerskollegium med anslagunder elfte huvudtiteln och stödet till sociala insatser av socialstyrelsenmed anslag under femte huvudtiteln, medan bidrag tiU lokal trafikplaneringutgår i form av extra skatteutjämning och bidrag tih vissa icke lönsammabusshnjer med anslag under sjätte huvudtiteln. Utredningen föreslår nu att stödskaU utgå bl. a. tih vissa ytterligare insatser på transportområdet och tiUkommersiell service. Genom att sådana ärenden handläggs av eller passerarlänsstyrelserna kan dessa välja meUan ohka alternativa insatser, t. ex.alternativt insatser på transportområdet eller upprätthållande av en mer decentraliseradstationär service. Genom åtgärder i de former som jaghär har behandlat skapas bättre förutsättningar än att bedriva enaktiv glesbygdspohtik. Glesbygdsproblemen löses dock, hka htet, som övrigaregionalpohtiska problem inte en gång för alla. Det kommer att krävas att olikasamhälleliga organ fortlöpande bevakar glesbygdsproblemen. De åtgärder jag har skisserat i detföregående som komponenter i ett regionalpolitiskt handlingsprogram utgör somjag redan fömt har antytt inte en fullständig katalog över åtgärder som behövervidtas för att vi i hela landet skall nå de uppställda regionalpolitiska målensom jag har förordat. I den årliga budgetprocessen får kompletterande åtgärdersuccessivt prövas. ÅtskUliga av de förslag som har förts fram i länsprogrammenär vidare av den karaktären att de bör behandlas av statliga myndigheter,kommuner m. fl. i deras löpande verksamhet. Varken behoven eller ambitionernaatt förbättra människomas livsmU-jö är tih sitt materiella innehåll en gång föralla givna. Ändrade förhållanden inom olika sektorer av samhälle och näringshv,ökade kunskaper genom forskning och tekniska landvinningar, skiftande värderingaroch nya krav kommer jämte många andra faktorer att leda till nya mtiativ avstatsmakterna, myndigheter och utredningar. Dessa skall självfallet beaktas iden fortsatta planeringen. Inom ramen för våra ekonomiska och övriga resurserkommer som att pågå en refor- Prop.1972:111 BUaga 1 534 meringsprocess som kommer att fortlöpande komplettera detregionalpolitiska handhngsprogrammet. Redan de förslag som jag har berört idet föregående visar emellertid enligt min mening att en regional struktur avden innebörd och med de mål som har stähts upp är möjlig att förverkliga. Under åberopande av vad jag haranfört i det föregående hemställer jag att Kungl. 1. godkänna vad jag har uttalat ifråga om de allmänna regionalpohtiska målen, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om ramar för planering av verksamheten i länen för tiden t. o. m. år1980, 3. godkänna att den plan förutveckling av den regionala strukturen som jag har förordat tills vidare läggstill gmnd för planeringen av samhällsutbyggnaden, 4. besluta att ett regionalpolitiskthandlingsprogram av det huvudsakliga innehåh som jag har förordat tills vidareläggs tUl grund för utveckling av den regionala strukturen. Vad föredraganden sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl.Höghet Kronprinsen-Regenten. 1972:111 BUaga 1 535 1 Inledning ................................................................. ...... 1 2 Målen förregionalpolitUcen .................................... ...... 3 3 Regionalobalans .................................................... ...... 6 3.1 Det internationeUa och historiska perspektivet ........ 6 3.1.1 Storyta - htenfolkmängd ..................... ...... 6 3.1.2 Jordbmkssamhälleblir industrisamhäUe ...... 9 3.1.3 Glesbygds-ochtätortsutveckling .......... 12 3.1.4 Koncentrationpå skUda regionala nivåer. 3.1.5 Flyttningensomfattning, inriktning och struktur 19 3.2 Möjligheter till arbete regionala variationer .. .... 26 3.2.1 Variationer iinkomstläget ..................... .... 26 3.2.2 Variationer iyrkesverksamhetsgrad och arbetslöshet 31 3.2.3 DifferentieradutbUdning och de ensidiga arbetsmarknadernas problem 36 3.2.4 De flyttandesinkomstbUd ..................... .... 44 3.3 Arbetsmarknaden ............................................. .... 47 3.3.1 Sysselsättningsutveckling .................... .... 47 3.3.2 De lokalaarbetsmarknadernas stabUitet och differentiering 63 3.3.3 Arbetsplatsernaslokalisering ............... 74 3.4 Serviceförsörjningen ........................................ .... 88 3.4.1 Inledning ............................................... .... 88 3.4.2 UtbUdning ............................................. 90 3.4.3 Sjukvård .............................................. 96 3.4.4 Kommersiellservice för hushåhen ......... 101 3.4.5 Kommersiehservice för företagen ......... 107 3.5 KommunUcationer ............................................ 111 3.5.1 Transportarbetetsfördelning på transportmedel . 3.5.2 Kortvägapersontrafik.............................. 112 3.5.3 LångvägatrafUc .................................... .. 116 4 Regional utveckhngsplanering..................................... 120 4.1 Planeringensroll i regionalpolitiken ................. .. 120 4.2 Länsplanering1967 .......................................... 121 4.3 Länsprogram1970 .......................................... 123 5 Långsiktiga sysselsättningsskapande åtgärder ...... 126 5.1 Statlig verksamhet .......................................... 126 5.1.1 Omlokaliseringav central statlig förvaltning ... 126 5.1.2 Lokalisering avmUitära fredsförband...... .. 135 5.1.3 Statligaföretag ..................................... 137 5.2 Påverkan av det enskUda näringslivets lokalisering 142 'rop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 536 5.2.1 Industripolitiskainsatser......................... ... 142 5.2.2 Regionalpohtisktstöd ......................... ... 152 5.2.3 Regionalpolitiskttransportstöd ............ ... 165 5.2.4 Investeringsfondernasanvändning i regionalpolitiskt syfte 167 5.2.5 Lokaliseringssamråd ............................. ... 169 5.2.6 Jord-ochskogsbmkspolitiska insatster . ) Utbyggnad av samhällsfunktionema........................... ... 182 6.1 Samhällsfunktionernasutbyggnad som medel i den regionala poUtiken 182 6.2 Statligt stödtUl utbyggnad av samhällsfunktionerna ... 184 6.3 Utbyggnadeninom olika samhällssektorer ....... ... 186 6.3.2 Hälso- ochsjukvård och annan social service ... 192 6.3.3 Kommunikationer ................................... ... 199 6.3.4 UtbUdning ochforskning ....................... 213 6.3.5 KultureUverksamhet ............................ .. 217 6.3.6 Avloppsreningsverkoch reningsanläggningar inom industrin 218 6.3.7 Bostadsbyggande .................................. .. 218 7 Arbetsmarknadspolitiska insatser............................. 228 7.1 Röriighetsstimulerandemedel .......................... 228 7.2 Arbetsmarknadsutbildning ................................ 230 7.3 Beredskapsarbeten ......................................... 232 i Särskilda stödåtgärder i glesbygderna .................... .. 235 ) Länsprogram 1970 problem och åtgärdsförslag . 9.1 Synpunkter på utredningsuppdraget och den regionala utvecklingsplaneringens uppläggning 238 9.2 Allmännautgångspunkter.................................... 243 9.2.1 Prognoser ochplaneringsnivåer............... .. 243 9.2.2 Övrigautgångspunkter ........................ .. 259 9.3 Ortsklassificering ............................................. .. 261 9.3.1 Inledning ............................................... .. 261 9.3.2 Länsstyrelsemasförslag tUl ortsklassificering ... 263 9.3.3 GRUP:s skisstUl klassificeringssystem . 9.3.4 Synpunkterframförda i lokaliseringsberedningen 302 9.3.5 Övrigasynpunkter ................................. 303 9.4 Arbetsmarknad ............................................... 304 9.4.1 Problem ochkrav .................................. .. 304 9.4.2 Regionalpolitiskaåtgärder....................... 321 9.4.3 Industripolitiskaåtgärder ..................... .. 325 9.4.4 Stöd tihturistnäringen .......................... 329 9.4.5 Statiigverksamhet ................................ 331 9.4.6 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder........... 336 Prop.1972:111 BUaga 1 537 9.4.7 Särskilda glesbygdsåtgärder ............ ... 340 9.5 Serviceförsörjning ............................................ ... 343 9.5.1 Allmänt .................................................. 343 9.5.2 UtbUdning ............................................. ... 345 9.5.3 Sjukvård ochsocial service .................. 348 9.5.4 Övrig offentligservice............................... 351 9.5.5 Glesbygdsservice .................................. ... 351 9.6 Kommunikationer ............................................ ... 357 9.6.1 AUmänt ................................................. ... 357 9.6.2 Transportstöd ....................................... ... 359 9.6.3 Vägar ................................................... ... 360 9.6.4 Jämvägs- ochbusstrafik ....................... 362 9.6.5 FlygtrafUc ............................................ 363 9.6.6 Hamnar ochvattenleder m.m................... 364 9.6.7 Post och tele............................................ .. 366 9.7 Bostäder ........................................................... .. 367 9.8 Vatten ochavlopp ........................................... .. 369 9.9 Övriga problemoch åtgärder............................... .. 370 9.10 De offentligainvesteringsbehovens regionala fördelning 371 10 Regionaipolitiskforskning ........................................ .. 388 11 Regionalpolitikensfömtsättningar enligt långtidsutredningen 400 12 Utrednmgar omnya medel i den regionala politiken 407 12.1 Turistnäringeninom regionalpohtiken 407 12.1.1 Bakgmnd ............................................... 407 12.1.2 Kommitténsförslag ............................... .. 408 12.1.3 Reservation .......................................... 411 12.1.4 Remissyttranden ................................... .. 412 12.2.1 Bakgmnd ............................................... .. 415 12.2.2 Utredningens förslag .......................... .. 415 12.2.3 Remissyttranden ............. ,.................... .. 433 12.3.1 Bakgmnd ............................................... .. 436 12.3.2 Utredningensförslag ............................ 436 12.3.3 Remissyttranden ................................... 439 13 Departementschefen ............................................... 443 13.1 Bakgrund ocherfarenheter .............................. 443 13.2 Deregionalpolitiska målens innebörd ............. .. 453 13.3 Fömtsättningarnaför den regionala pohtiken..... .. 458 13.4 Den regionalastmkturen ................................. 468 Ramar för länens verksamhet ......................... .. 469 Plan för utveckling av den regionala strukturen.. 474 Prop.1972:111 BUaga 1 538 Fortsatt regional utvecklingsplanering................ ... 489 13.5 Regionalpohtiskt handlingsprogram ............... ... 491 Långsiktiga sysselsättningsskapande åtgärder 492 Lokalisering av statlig verksamhet................... 492 Jordbmks- och skogspolitiska åtgärder ....... 493 Industripohtiska åtgärder m.m......................... 497 Regionaipolitisk stöd m. m................................ 501 Utbyggnad av samhällsfunktionerna ................ 511 Inledning ....................................................... .. 511 Utbildningsväsendet och kulturområdet........... 512 Åldringsvård samt hälso- och sjukvård m. m.... 514 Verksamhet för barn i förskoleåldrarna ......... 516 Rättsväsendet m. m......................................... 518 Kommunkationer .......................................... .. 519 Vatten- och avloppsfrågor................................ 526 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ................... 526 Särskilda glesbygdsåtgärder............................... .. 529 Avslutande synpunkter .................................... .. 533 14 Hemställan .............................................................. 534 Uppgifter om den regionala strukturen Bihang B.Länsvis sammanfattning av länsprogram 1970