prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Genom den egna forskningen ökas anstaltenskompetens att på uppdragsbas bedriva utvecklings- och provningsverksamhet ochdärmed indirekt bidra till att vidmakthålla den svenska varvsindustrinskonkurrenskraft. Särskilda medel till skeppsteknisk forskning och utvecklinghar anvisats för budgetåren 1970/71 och 1971/72. Vid min anmälan av anslagentill styrelsen för teknisk utveckUng har jag förordat Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 69 att för samma ändamål /73 anvisasett reservationsanslag av 12 milj. kr. Uppdragsvolymen vid anstalten beräknasöka under nästa budgetår. Jag anser attverksamheten vid anstalten bör bedrivas under i huvudsak samma former som hiltillsoch med i huvudsak oförändrade resurser. Jag hemställer, att Kungl. alt till Statensskeppsprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet för /73 anvisa etlförslagsanslag av . Bidrag till statens skeppsprovningsanslalt 1970/71 Utgift 1966152 Reservation 290 226 1971/72 Anslag 2000 000 1972/73 Förslag 2000 000 Med hänvisning lill vadjag tidigare anfört vid min anmälan av anslaget Statensskeppsprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet beräknar jag oförändrat anslag föranstaltens egen forskning och för dess myndighetsuppgifter samt hemställer,att Kungl. att till Bidrag tillstatens skeppsprovningsanslalt för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Statens skeppsprovningsanslalt: Utrustning 1970/71 Utgift 391932 Reservation 712 424 1971/72 Anslag 500000 1972/73 Förslag 500000 Medhänsyn lill den snabba tekniska utvecklingen inom skepps-provningsanstaltensverksamhetsområde krävs för fortlöpande modernisering och komplettering avutrustningen . Instrumentering ochinredning för den föreslagna mindre skepps-provningsrännan beräknas kosta ca500 . Skeppsprovningsanslalten är beredd att täcka dessa kostnader underett antal budgetår med början 1972/73 från utrustningsanslaget. För utrustning av delföreslagna manöver- och våglaboraloriet bör anvisas 10 milj. kr. har den9 erhållit i uppdrag att utföra en tillbyggnad för skeppsprovningsanslalten.Reserverade medel på utruslningsanslaget kommer alt i viss utsträckning las ianspråk för utrustning av de nya lokalerna. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 70 För skeppsprovningsanstallens fortlöpandeutrustningsbehov och ersättningsanskaffningar beräknar jag . Jaghemställer, att Kungl. att till Statensskeppsprovningsanslalt: Utrustning för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1970/71 Utgift 535000 1971/72 Anslag 570000 1972/73 Förslag 620000 Bidraget utgör statensstöd till Ingenjörsvelenskapsakademiens (IVA) centrala verksamhet (jfr prop.1968: 68 s. 57, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). Anslaget bör räknas uppmed . motsvarande förväntad kostnadsökning. föreslårdämtöver att det stöd om . som f. n. utgår till akademiensutredningsverksamhet från styrelsen för teknisk utveckling skall föras överlill anslaget. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med50 . Jag hemstäUer, alt Kungl. att tUl Bidrag tillIngenjörsvelenskapsakademien för /72 anvisa ett anslag av . 1970/71 Utgift 1840 000 1971/72 Anslag 1970 000 1972/73 Förslag 2 560 000 Enligt av Kungl. Maj:tden faststäUda stadgar är slandardiseringskommissioncentralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten och svarar fördenna i det internationella standardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar ochfastställer svensk standard samt verkar för att denna används. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 71 a. med alt samordnastandardiseringsarbetet och vamdeklara-tionsverksamhelen. Kostnaderna förverksamheten bestrids genom statsanslag och kontantbidrag från näringslivet,vissa ersättningar från statliga verk m. fl. saml medel från försäljning avstandardpublikationer. /67 utgör statsbidraget 60 o/o avnäringslivets kontantbidrag till verksamheten under det sistförflutnabudgetåret (prop. 1966: 1 bU. 12 s. 42, SU 1966: 10, rskr 1966: 10).Statsbidraget täcker ca en fjärdedel av kostnaderna för verksamheten. Näringslivelskontantbidrag lill kommissionen och dess fackorgan under /71uppgick tUl . Kommissionen hemställer därför om statsanslag /73 med 60 »/o av detta belopp eller avrundat 2 440 000 kr.Dessutom begär kommissionen ett särskiltstatsbidrag med . förvidgat nordiskt, europeiskt och internationellt arbete samt etl projektanslag om . för attunderlätta ett samordnat införande i av SI, det internationellamåttenhetssystemet. Ett effektivtslandardiseringsarbete bidrar tUl att bl. a. stärka det svenska näringslivetskonkurrensförmåga och minska de tekniska handelshindren mellan skUda länder.Ett vidgat nordiskt, europeiskt och inlernalionellt arbete, som jag bedömervara betydelsefullt, bör kunna bedrivas inom ramen för del belopp av 2 440 000kr. som kommissionen hemställt om enligt hiltills tUlämpade beräkningsgrunder.Det är angeläget alt införandet av Sl-systemet i förbereds planmässigtinom alla delar av samhället. För detta arbete beräknar jag . Jag hemställer, all Kungl. alt till Bidrag tillSveriges för /73 anvisa etl anslagav . 1970/71 Utgift 60000 000 Reservation 1971/72 Anslag 51 800 000 1972/73Förslag 50 800 000 AB Atomenergi bildades år1947 med huvudsaklig uppgift att handha det målbundna forsknings- ochutveckUngsarbetet på atomenergiområ-del. Aktiekapitalet i bolaget uppgår till14 milj. kr. Staten är ensam aktieägare. 1972:1 Bilaga 15 lindustridepartementet 72 godkände (prop. 1956:176, 3LU 1956: 22, rskr 1956: 344) allmänna riktlinjer för bolagels verksamhet.Dessa riktlinjer har vid flera tiUfällen modifierats i samband med riksdagensprövning av anslag till bolaget. TiU följd av ett konsortialavtal år 1968mellan staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget (ASEA) överfördesAtomenergis resurser för tillverkning avbränsleelement och för viss projektering till ett avstaten och ASEA samägt företag, AB Asea-Atom (prop.1968: 169, SU 1968: 199, rskr 1968: 408). Enligt detta konsortialavtalåtar sig staten att verka för alt de kvarvarande forsknings- och utvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödjasvensk industris kommersiella verksamhet på atomenergiområdel. godkändeår (prop. 1970: 1 bil. 15 s. 97, SU 1970: 13, rskr 1970: 13)särskilda riktlinjer för bolagels atomenergiverksamhet /711974/75. Dessariktlinjer innebar bl. a. alt bolaget skulleutgå från en anslagsram om 290 milj. kr., inräknat kostnadsökningar,för femårsperioden /711974/75. Anslaget för /71 skulle vara 60 milj. kr. Anslagsramen lill atomenergi-verksamhetenförutsattes sedan minska med 1 milj. kr. för vart och etl av budgetåren1971/721974/75. I samband medutbyte av vissa skuldförbindelser har bolagets ränteutgifter till statenminskals fr. o. m. . Den förutsedda anslagsramen bar med hänsyn härtillminskals med 7,2 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1971/721974/75(prop. 1971: 1 bU. 15 s. 114, NU 1971: 13, rskr 1971: 120). Enligt denreviderade långtidsplanen förutsätts anslaget lUl bolagels alomenergiverksamhetunder /73 uppgå till 50,8 milj. kr. Bolagets verksamhetär koncentrerad lill Studsvik. Här ligger bolagets huvudkontor och forskningsstalion med bl.a. reaktorerna R2, R2-0, Krilz och olikalaboratorier. I har bolaget kontor jämte vissa mindreanläggningar. Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur skiffer bedrivsvid uranverket i . Antalet anställda i bolaget var vid ingången /72 ca 1 100. Atomenergis verksamhet finansieras lillhuvuddelen genom statsanslag. Medel för utvecklingsarbete rörande utvinning avuran anvisas under särskilt anslag (se s. 81). Återstoden av bolagetsverksamhet finansieras dels från förévarande anslag, dels i betydandeutsträckning även genom forskningsbidrag och egna inkomster av uppdrag. har utsett ellsärskilt programråd för samråd beträffande utformningen av bolagetsutvecklingsprogram på reaklor-och reaktorbränsleområdet. I programrådet ingårbl. a. företrädare för Asea-Atom, andra tillverkande företag ochkraflindustrin. Dessutom finns en särskild forskningsnämnd, som har ställningäven som nämnd inom styrelsen för teknisk utveckling. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 73 Utbyggnaden av atomkraften fortskrider isnabb takt. Världens atomkraftverk svarade för en elproduktionom 74 miljarder kilowattimmar. Vid utgången av året var 110 kraftreaktorer,inkl. prototyper, i drift och ett stort antal nya reaktorer hade beställtsfrämst i . De lermiska reaktorerna väntas under denärmaste decennierna svara för praktiskt tagel all produktion av atomenergi.Reaktorutvecklingen koncentreras på ett fåtal principiella varianter.Uppmärksamheten inriktas främst på lältvattenreaklorerna, där kokar- ochtryckvattenva-rianterna förekommer i ungefär samma omfattning. Intresset förgas-kylda högtemperaturreaktorer har dock stegrats bl. a. på grund av derashögre verkningsgrad. I , ochFrankrike har arbetet med na-triumkylda snabbreaktorprototyper fortskriditlångt. De driftserfarenheter man får från dessa reaktorer väntas ge ett gottunderlag för en bedömning av när snabba reaktorer kan introduceraskommersiellt. Förutom reaktorutvecklingen tUldrar sigatomkraftens bränslecykel ett starkt intresse och det förekommer ett omfattandeintemationeUt samarbete, när det gäller uranförsörjning, anrikning,upparbetning och disponering av aktivt avfall. Atomkraftens andelav den svenska elproduktionen har av beräknats bli 30o/o och ca 50 o/o senare.Detta innebär att atomkraften får svara för en mycket betydande del av denlotala energiförsörjningen. Kraftföretagen har årslångtidsutredning sammanstäUt följande prognos för elförsörjning. 1970 samt sannolika system 1975, 1980 och 1985 Energisiflfroma inkluderar kondensenergi i kraflvärmeverk 1 MW (megawall) = . . . » TWh (terawattimme) = 1 . ' prognoser tyder på att andelen kärnkraft 1980kommer att uppgå tUl 8 600 MW. 3t 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 74 Utbyggnad av alomkraftverk pågår iRinghals, och . En större kraftstation skall anläggas vidForsmark i . Olika lösningar av el- ochfjärrvärmeförsörjning diskuteras f. n. Resultatet kan väntas få stor betydelseför den framtida atomkraftutbyggnaden i landet. Bolaget har gjort en översikt ochbedömning av läget beträffande utvecklingsarbetetpå snabba reaktorer. Man har också angivit synpunkter på utformningenav ett långsiktigt svenskt handlingsprogram. Avgörande för hur del svenska arbetetskall fortsättas är enligt bolagets bedömning tidpunkten, när snabba reaktorerblir kommersiella, och den roll som den svenska reaktor- och kraflindustrin kanoch vill spela på delta område. Sannolikt torde den första beställningen av ettkommersiellt alomkraftverk i med snabba reaktorer göras tidigast imillen av 1980-lalet. Bolaget menar, att förberedelserna huvudsakligen börsyfta till att svensk industri bygger upp kompetens för att på licensbas kunna exploatera reaktorsyslemetsaml tillverka bränsle och vissa komponenter. Vidare bör kraftförelagen ochsäkerhetsmyndigheterna ha möjlighet att bedöma konkreta anläggningaroch anbud. Bolaget ger exempel på hur manpå ett systematiskt sätt gradvis och tiU förhållandevis rimlig kostnadkan bygga upp kompetensen för en svensk industriell verksamhet på områdetsnabba reaktorer och deras bränsle. Följande etapperanges som möjliga med hänsyn lill de kunskaper man har f. n. En successiv omprövningföratsätts äga rum. Nya erfarenheter, ändrade tekniska och ekonomiskabedömningar samt konkreta samar-belsförslag kan bl. a. påverka tidpunkten förövergång till en ny etapp. Etapp 1:7977 UU ca 1975 Utvecklingen och erfarenheterna frånidrifltagning av de första prototyperna uppföljs noggrant. Kompetens skapasför alt med gott underlag träffa de betydelsefulla besluten för engagemangen inästa arbelselapp. Förhandlingar om villkoren för önskvärda avtal under etapp 2påbörjas. Etapp2:1975 tiU ca 1980 Industrin väljer samarbetspartner för ettlicensavtal. Ett delengagemang i en storutländsk anläggning som byggs delvis eller helt av sam-arbelspartnern bestäms. Kompetensuppbyggnadendrivs vidare med ökat engagemang från industrins sida. Etapp3: ca 19801985 Arbetet under etappen siktar till attgöra svensk industri kompetent att aktivtdelta i systemarbeten, vidare all åtaga sig leveranser av komponentersamt medverka i bränsleleveranser för en första stor reaktor, beställd ca1985. Målsättningen bör innebära att svensk industri och den valda utländskasamarbetspartnern tUlsammans står för åtagandet. 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 75 Etapp 4: Ef ter 1985 efterbeställningen av den första anläggningen på joint enterprise basis torde svenskreaktorindustri kunna överväga att på licensbasismarknadsföra stora snabba reaktorer. Etapp 5: Ef ter 1990 Den första licensperioden kan ha upphört.Svensk reaklorinduslri har att överväga om den är tillräckligt kompetent föratt konkurrera vidare utan licensstöd. Bolaget anser, under etapp 1 bör bevaka och utveckla kompetens inom ett halvt dussinhuvuddiscipliner och göra djupare insatser på några områden för att underlätta utbytet av information meden eventuell framtida utiändsk samarbetspartner. Insatserna under etappen kaninnebära stöd för den svenska rörmaterialindustrin, som redan nu försökermarknadsföra sina produkter för användning i den nya reaktor-typen. Insatsernakan även innebära förberedelse till en större satsning under etapp 2 på etl särskilt viktigt fält t. ex. vidgade kunskaperom bränsle lill snabba reaktorer. Bolaget vill vidare understryka behovetav ökade insatser på atomkraftens säkerhets-och miljöfrågor liksom värdet aven förbättrad informationsverksamhet från ansvariga myndigheter och iatomkraftutbyggnaden medverkande parter. Mot bakgrund av de ökade behoven påframför allt säkerhetsområdet föreslår bolaget ell extra statsanslag om 4,7milj. under /73. Bolaget förutsätts därjämte fortsätta sinanuvarande insatser på säkerhetsfrågorna inom ramen för sitt långlidsprogram.Ett omfattande säkerhelstekniskt program med internationellt dellagande harstartats i . Atomenergisredovisning av medelsbehovet för /73, utöver de särskilda insatserna påatomkraftens säkerhels- och miljöfrågor, är fördelad på tio program.Programmen 13 behandlar utredningsarbeteoch viss forskning inom atomenergiområdet och program 4 övrig långsiktigforskning. Visskonsultverksamhet, som inte har direkt anknytning tUl atom-energiarbelet, ligger i program 5tillsammans med kostnaderna för de centrala försäljningsfunklionerna. Program 6omfattar bolagets produktion, huvudsakligen av instrument, och isotopservice.Program 7 omfattar driften av reaktorer, aktiva laboratorier och övrigaanläggningar, kostnader för verkstäder, datamaskinarbete, kemiska analyser, eloch värme, byggnadsunderhåll, skydd och säkerhet. Program 8 omfattar företagsledning och central administration,program 9 större investeringar av engångskaraktär och program 10låneräntor, skatter och bokföringstekniskaposter, såsom lagerändringar och skuld/fordringsändringar. Interndebitering tillämpas i storutsträckning för att genom fastställda internpriser belasta arbetsuppgifternamed korrekta kostnader. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet Bolaget föreslår följande disposUion avstatsanslaget för utvecklingsarbete inom reaktor- och bränsleområdet (i milj.kr. i förhållande lin 1971/72 -1,4 bete, termiska reaktorer -4,5 bete, snabba reaktorer -0,1 Långsiktig, målanknuten forsk- -0,1 -0,5 vice, teknisk service -1-1,9 -fO,l 10. a) Låneräntor, skatter b) Lagerändringar, skuld/ford- ringsändringar m. m. -9,0 -1,0 Vid sidan om denverksamhet som finansieras med det direkta statsanslaget har bolaget en betydandeverksamhet baserad på annan finansiering.Följande tabell visar de beräknade intäkternas fördelning på de olika programmenför budgetåren 1970/711972/73. Den långsikliga forskningen inom bolaget skall i princip finansieras genom bidrag frånstyrelsen för teknisk utveckling och forskningsråden. Intäkter av uppdragsverksamheten m. m. Forsknings- och utvecklingsarbete, ler- Forsknings- och utvecklingsarbete. Långsiktig, målanknuten forskning Reaktordrift, laboralorieservice, teknisk Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 77 Bolaget görgrandläggande insatser för utvecklingen av lätt-vattenreaktorer. Dessa insatser ges hög prioritet i bolagets verksamhet. Av central betydelse i delta sammanhangär alt bolaget har goda experimentella resurser alt ställa tillförfogande, bl. a. materialforsk-ningsreaktomR2, Kritz-reaktorn och laboratorierna för aktiv metallurgi. Inom ramenför statsanslaget beräknas följande insatser kunna göras på forsknings- ochutvecklingsarbete för termiska reaktorer (i milj. Översyn ochprioritering av arbetsuppgiftema genomförs fortiöpande i samråd medhuvudintressenterna i bolagets verksamhet. Redovisad 1970/71 Beräknad 1971/72 Förslag 1972/73 a) Aktuella kraftreaktorer b) Avancerade reaktorsystem c) Material och bränsle d) Härd och instrumentering 2,2 1,5 8,3 3,9 0,5 Utnyttjande av plutoniumbränsle i lättvatten-härdar studeras av bolaget. Med dentidsförskjutning av den snabba reaktornskommersieUa genombrott som förutses har kraftföretagens intresse föråterföring av plutoniumbränsle i lätlvattenreaktorer betydligt förstärkts.Internationellt räknar man méd en kommersiell plutonium-återföring från mittenav . Bolagets förberedelser omfattar bl. a. studium av processmetoderför pluloniumbärande bränsle. Som en del avpluloniumprogrammel avser bolaget också att utföra reaklorfysikaliska mätningarpå plutoniumbränsle i Kritz-reaktornoch beräkningsstudier över sätt att återföra plutonium i lättvattenreaktorer. Modellstudier förlättvattenreaklorers regleregenskaper med utnyttjandeav datorer och analogimaskiner bedrivs i första hand i samarbete med statensvaltenfallsverk. Arbetet ger väsentliga bidrag till driftanalys,funktionsanalys och prestanda för erforderlig instrumentering och övervakning. Bland andra insatser som tar omfattanderesurser i anspråk kan nämnas utvecklingenav bränsleelement, speciellt i formav materialutveckling och bestrålningsförsök . Den viktigaste materialfrågan utanförbränsleområdet rör reak-tortrycktanken och de större trycksattaprimärkretskomponenterna. Här avser insatserna fortsatta brottmekaniska studieröver bl. a. de kriterier som måste uppfyllas för att rimlig säkerhet mot brottskall föreligga. Fysikarbelel kringden snabba nolleffeklreaklorn FR-0 har avvecklats, men på andra områden av snabbreaktortekniken avser bolaget att ökasina insatser under /73. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 78 a. med den brittiska atomenergiorganisationenoch ett amerikansktföretag. Långsiktig forskningbedrivs inom neutronfysik, fasta tillståndets fysik, magnelohydrodynamik samtstrålningskemi och aktiveringsanalys. Bolaget tillverkar även instrument och förser svenska sjukhus med huvuddelen av de erforderliga radioaktiva isotoperna. Isolopverksamhetenvisar låg lönsamhet. Utbyggnaden av den svenska atomkraftensker nu i snabb takt. Svensk reaktor- och komponentindustri har kunnat hävdasig väl i hård internationell konkurrens och omfattande order på utrustningtill atomkraflstationerna i , , och Forsmark har kunnatplaceras vid svenska förelag. Föratt den svenska industrin skall kunna befästa sina positioner krävs betydandeinsatser på produktutveckling och forskning inom både reaktor- ochbränslesektorerna. Det är viktigt att landets förhållandevis begränsade resurserpå området utnyttjas rationeUt och alt man undviker resurssplittring ochdubbelarbete. Atomenergi bör i samråd med de intressensom är företrädda i bolagets programråd undersöka förutsättningarna altkoncentrera ytterligare arbeten på atomenergiområdel till Studsvik i form avuppdrag från , delegationen för atomenergifrågor,enskilda kraflförelag, den tillverkande industrin m. fl. a. bör del varalämpligt alt utnyttja forskningsstalionen som utbildningscentrum. Riktlinjer för den slatsfinansieradeverksamheten inom bolaget under budgetåren 1970/711974/75 godkändes av 1970års riksdag. Förutsättningarna för genomförandel av planen har emellertidändrats genom att utbyggnaden av de svenska.atomkraftverken sker på annat sätt och i annan takt än man tidigareräknade med. har lagts ned ochlältvattenreaklorerna har såväl inom som utom landet kommit alt domineraatomkraftulvecklingen. Delta påverkar användningenav Atomenergis forskningsresurser. Enligt vad jag inhämtat kommerbolaget att redovisa förslag till verksamhetsprogram för de fembudgetåren 1973/741977/78. I samband med avvecklingen avlungvattenprojektet har Atomenergibeslutat avyttra visst bolaget tillhörigt bränslematerial för sammanlagt9,8 milj. kr. Intäkterna från försäljningen blir tillgängliga under åren197174 och bör, efter avräkning av avvecklingskostnader med 1,3 milj. kr., användas för bolagets huvudmål att öka svensk industris möjUgheter att konkurrera på den växandemarknaden för reaktorer, bränsle och komponenter till alomkraftverk. Detankommer på Kungl. Maj:t att meddela närmare föreskrifter om medlensdisposition. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 79 Jag finner detangeläget att Atomenergi bedriver en långsiktig forsknings- ochutvecklingsverksamhet med sikte på framtida reaktortyper. Bolagets förslagtill en etappvis uppbyggnad av ett långsiktigt svenskt handlingsprogram på snabbreaktorområdetfinner jag väl avvägt och jag har inget all erinra mot att verksamheten underde närmaste åren läggs upp på det sätlbolaget föreslagit. De ekonomiska fömtsältningarna för bolagetsmedverkan i ett svenskt snabbreaktorprogram har faststäUts av (prop. 1970: 1 bU. 94och 101, SU 1970: 13, rskr 1970: 13).De innebär väsentligen att de av bolaget med statsmedel finansierade insatserna skall rymmas inom den avstatsmakterna angivna kostnadsramen för bolagets alomenergiverksamhetunder budgetåren 1970/711974/75. I den mån eventuella avgifter för informationlill följd av samarbetsavtal mellanutländsk part, svensk industri och Atomenergi kan komma alt falla påbolaget bör de bestridas från förslagsanslaget Internationelltalomenergisamarbete. Atomenergi har begärt särskilda medel förarbeten rörande atomkraftens miljö- och säkerhetsfrågor. Jag delar bolagetsuppfattning alt det är lämpligt alt öka de redan nu betydande svenskainsatserna inom denna sektor.Överläggningar kommer att inledas mellan industridepartementet,Atomenergi och kraftproducenterna om etl särskUt säkerhets- ochmiljöprogram inom en ram av förslagsvis 20 milj. kr. för en förstatreårsperiod. Programmet bör finansieras genom en avgift exempelvis på deninstallerade effekten vid atomkraftanläggningar för vilka koncession lämnats. Jag anser emellertid att ytterligareöverväganden behöver göras innan programmet utformas i detalj. Det ärönskvärt att programmet startas . Jag förutsälter attAtomenergi med dess stora erfarenheter av säkerhetsfrågor kommer alt i storutsträckning anlitas för uppdrag inom ramen för detta program. Vidforskningsstalionen i Studsvik logs ett nytt. materialforskningslaboralorium i bruk.Det ger utrymme för bl. a. ett åttiotal specialister inom fysikaliskmetallurgi, korrosion och reaklorke-mi. De nya resurserna ökar Atomenergismöjligheter alt undersöka egenskaperna hosde material och det bränsle som utnyttjas i atom-kraftanläggningarna. Atomenergi har haft vissa svårigheter attfå tillverkningen av radioaktiva isotoperlönsam. Bolaget tillgodoser f. n. ca 75 o/o av det svenska isotopbehoveioch utför på området ell arbete tiU gagn för samhället. För all få denekonomiska bakgrunden närmare belyst har bolaget hänvisats till all i sin anslagsframställning för /74närmare redovisa vilka insatser på området som bolaget anser varanödvändiga och motiverade för att stödjasvensk sjukvård. Bolaget bör inför denna redovisning överlägga medrepresentanter för avnämarna. Under åberopande av vad jag anfört i detföregående hemställer jag, all Kungl. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet att liUAtomenergiverksamhet inom Aktiebolaget för /73 anvisaett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 3 487 989 1971/72Anslag 4 100 000 1972/73Förslag 4 240 000