prop · FV0321 · 1972-12-31 00:00:00 — Tidpunktenför genomförandet av den aktuella reformen, såvitt gäUer HD, bör enligt minmening bestämmas tiU . Nedre justitierevisionensupphörande som självständig myndighet medför följdändringar i lagen (1955:261)om avstängning av domare och lagen (1957:132) med särskilda bestämmelserangående domstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara m.m. I dettasammanhang bör också göras en ändring i militära rättegångslagen (1948:472).Ändringen är en följd av de nya fullföljdsbestämmelsema i 54 kap. 10 § RB. I enlighet med det anfördahar inom upprättats förslag till 1) lag om ändring i , 2) lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning avdomare, 3) lag om ändring i lagen (1957:132) med särskUdabestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig eUer krigsfara m.m., 1972: 21 33 4) lag om ändring i nulitära rättegångslagen (1948:472). Förslagen torde få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga. Förslaget till lag om ändring i 3 kap. 4 § Bestämmelsen om antalet justitieråd motsvarar 1 § förstastycket lag, medan bestämmelsen om ordförande har flyttats över från 5§ första punkten samma lag. F.n. föreskrivs att HD:s ordförande förordnas för sintjänstetid. Denna bestämmelse kom tiU efter initiativ av (ILU1946:43, rskr 1946:333), som ansåg att ordförandens ledande ställning inomdomstolen därmed blev mera markerad som det underströks att valet avordförande måste ske med den största omsorg. För min del anser jag det såuppenbart att ELD:s ordförande har en ledande och självständig ställnmg att detinte behöver understrykas genom en bestämmelse av detta slag. Bestämmelsen harinte heller någon motsvarighet när det gäller regeringsrättens ordförande (jfr3 § lagen om aUmänna förvaltningsdomstolar). Med hänsyn till det anförda har iförevarande paragraf inte tagits upp någon föreskrift om för vilken tid HD:sordförande förordnas. Bestämmelsen om att HD skall vara delad i två eUer fleraavdelningar har kommenterats i den allmänna motiveringen. Föreskriften om avdelningamaslika behörighet finns f.n. i 4 § första stycket lag. Bestämmelserna i tredje stycket om ordförande på avdelninghar f.n. sin motsvarighet i 5 § andra och tredje punkterna lag. Liksombeträffande HD:s ordförande föreskrivs i fråga om avdelningsordförande endastatt han förordnas av Kungl. Däremot sägs ingenting om för vUken tidavdelningsordförande förordnas. I enlighet med den terminologi som är värdig i RB talas idenna liksom i kapitlets övriga paragrafer inte om ärende utan endast om mål.Detta innebär inte någon saklig ändring i förhållande till vad som gäller f.n. 3 kap. 5 § Paragrafen innehåUer de bestämmelser om plenum som f.n.finns i 3 kap. 4 § andrafjärde styckena och 3 kap. 5 § RB. EnUgt 5 § första stycket lagen om allmännaförvaltningsdomstolar har regeringsrätten i visst fall möjlighet att hänskjutaett mål eller en 1 Bilagan har uteslutits här, såvitt gäller de under 24angivna författningsförslagen. I dessa delar är bilagan likalydande med denbilaga som är fogad vid propositionen. Prop.1972: 21 34 viss fråga till plenum, även om den på avdelningen rådandemeningen inte avviker från fömt antagen rättsgrundsats eller lagtolkning. Hänskjutandefår i sådant faU ske, om det är av särskUd betydelse för rättstillämpningenatt målet eller viss fråga avgörs av regeringsrätten i dess helhet. Dennabestämmelse kom tiU på förslag av lagrådet (prop. 1971:30 del 2, s. 672), somansåg att bestämmelsen var av betydelse för bl.a. det faUet att målet rörde enfråga som visat sig ofta komma upp i praktiken och som var mycketkontroversiell. När ett sådant mål första gången prövades på en avdelning avregeringsrätten kunde det antas att ett lUcnande mål snart kom upp på en annanavdelning, och det kunde då befaras att bedömningen där skulle bli en annan såatt plenum skulle komma att behövas. Enligt lagrådets mening var det av storbetydelse för rättstillämpningen att i situationer av detta slag ett mål med engång kunde avgöras i plenum. Även om vad lagrådet sålunda anfört torde ha sittstörsta praktiska intresse när det gäller mål av den typ som handläggs avregeringsrätten, är det enligt min mening angeläget att för HD:s vidkommandeöppna samma möjlighet att hänskjuta mål eller viss fråga till plenum. I 3 kap.5 § första stycket RB har därför lagts tiU en bestämmelse som motsvarar nämndaföreskrift i 5 § första stycket lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. 3 kap. 6 § Paragrafensförsta stycke innehåller oförändrat bestämmelser om domförhet vid behandling avfråga om prövningstiUstånd. Som ett andra stycke har tagits upp den bestämmelseom domförhet vid behandling av nådeärende som f.n. finns i 8 § lag. I enlighet med vad jag har anfört i den allmännamotiveringen har det inte tagits upp någon motsvarighet till det nuvarandebemyndigandet i 3 kap. 6 § andra stycket. 3 kap. 7 § Paragrafen motsvarar 7 § lag. 3 kap. 8 § Med hänsyn till att titeln revisionssekreterare harlångvarig tradition bör den behållas som tjänstebenämning på föredragandena iHD även efter nedre justitierevisionens avskaffande. Som de sakkuimiga påpekathar titeln dessutom fortfarande språklig anknytning till HD:s verksamhet genomatt revision utgör beteckningen på det viktigaste rättsmedlet vid fullföljd avtalan tiU domstolen. Benämningen revisionssekreterare förekommer även i 4 kap.2 § RB. 3 kap. 9 § Bemyndigandet för Kungl. Maj:t att meddela närmarebestämmelser om HD:s orgarusation och verksamhet motsvarar det bemyndigande 1972: 21 35 somfinns i 18 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar och som gäller bl.a.regeringsrätten. I samband med upphävandetav 24 § regeringsformen har i övergångsbestämmelse föreskrivits att äldrebestämmelser skaU tillämpas intill dess Kungl. Maj:t och bestämmerannat. Även om de nu föreslagna ändringarna i RB redan i och för sig kan ansesinnebära att 24 § regeringsformen inte längre skaU tiUämpas, har förtydlighetens skuU en erinran om detta tagits upp i första stycket avförevarande övergångsbestämmelser. Till tredje stycket avförevarande övergångsbestämmelser har flyttats övergångsbestämmelserna tilllagen (1971:219) om ändring i lagen (1946:879) om högsta domstolenssammansättning och tjänstgöring. Jaghemställer att lagrådets yttrande över förslagen tiU 1) lag om ändring i , 2) lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning avdomare, 3) lag om ändring i lagen (1957:132) med särskildabestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara m.m., 4) lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) inhämtas genom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungea 1)Förslag till Härigenom förordnas i fråga om , dels att 3 kap. 4-6 och 8 §§ samt 33 kap. 7 § skall hanedan angivna lydelse, dels att i 3 kap. skall införas två nya paragrafer, 7 och9 §§, av nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 kap. 4 § utgöres av högst tjugotvå justitieråd. Konungen förordnar ett av justitieråden alt vara domstolens ordförande. skaU vara delad i två eller flera avdelningar. Avdelningarna äro lika behöriga alt upptaga mål, som högsta domstolen handlägger. Högsta domstolens ordförande är tillika ordförande på en avdelning. Ordförande på annan avdelning är det justitieråd som Konungen förordnar. skaU vara delad i två eller fleraavdelningar. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vidöverläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvikafrån rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av högstadomstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om detprövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen jråga skall avgöras avhögsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar eller beslutmot varandra stridande åsikter i fråga om viss rättsgrundsats ellerlagtolkning å olika tider gjort sig gällande Inom högsta domstolen, äge vad nuär föreskrivet tiUämpning allenast i det fall, att avdelningen finner denrådande meningen avvika från dom eller beslut, som senast meddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, som angår häktad ellereljest enligt särskild föreskrift fordrar skyndsamt avgörande, om målet före- Nuvarandelydelse kommer å sådan tid, att det icke utan menlig tidsutdräkt kan avgörasav högsta domstolen i dess helhet. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vidöverläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvikafrån rättsgrundsats eller laktolk-ning, som förut varit antagen av högstadomstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om detprövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen fråga skall avgöras av högstadomstolen i dess helhet. Sådant förordnande må också meddelas, om det i annatfall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet eller vissfråga avgöres av högsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar ellerbeslut mot varandra stridande åsikter i fråga om vi. ?s rättsgrundsats ellerlagtolkning å olika tider gjort sig gällande inom högsta domstolen, ägeförsta stycket första punkten till-lämpning allenast i det fall, att avdelningenfinner den rådande meningen avvika från dom eller beslut, som senastmeddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, .som angår häktad ellereljest enligt särskild föreskrift fordrar skyndsamt avgörande, om måletförekommer å sådan tid, att det icke utan menlig tidsutdräkt kan avgöras avhögsta domstolen i dess helhet. Då mål avgöres av högsta domstolen i desshelhet, böra, om laga hinder ej möter, alla justitieråden deltaga i avgörandet. I behandling av fråga rörande tiUstånd, att talan må kommaunder högsta domstolens prövning, skola tre ledamöter deltaga. Senaste lydelse 1971: 218. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse prövningstUlstånd,som förklarats vUande enligt 54 kap. 11 § första stycket, avgöres dock av deledamöter som pröva målet. Konungenbestämmer, i vilken omfattning åtgärd, som avser allenast måls beredande, måvidtagas av nedre justitierevisionen eller tjänsteman vid denna. Skallhögsta domstolen avgiva yttrande i ärende, som avses i 26 § regeringsformen, måbeslut i frågan fattas av tre ledamöter. Dåavdelning behandlar ansökan om resning eller besvär över domvilla i något avhögsta domstolen avgjort mål, må ej ledamot, som deltagit i det tidigareavgörandet, tjänstgöra på avdelningen, om domfört antal ledamöter ändå är atttillgå inom domstolen. I nedrejustitierevisionen skola för måls beredande till behandling i högsta domstolenfinnas revisionssekreterare. Revisionssekreterare skall vara lagfaren. Vidnedre justitierevisionen skall ock för högsta domstolen finnas kansli, somhålles öppet för allmänheten å bestämda tider. Närmare bestämmelser om nedre justitierevisionensorganisation och verksamhet meddelas av Konungen. Förberedning och föredragning av mål i högsta domstolen skola hos domstolen finnasrevisionssekreterare, vilka skola vara lagfarna. Vidhögsta domstolen skall finnas kansli. Närmare bestämmelser om högsta domstolens organisationoch verksamhet meddelas av Konungen. Har någonhos nedre justitierevisionen skriftiigen anmält ombud, som äger för honommottaga stämning eller annan handling, må i den omfattning anmälan avserdelgivning ske med ombudet. Har någonhos högsta domstolen skriftiigen anmält ombud, som äger för honom mottagastämning eller annan handling, må i den omfattning anmälan avser delgivningske med ombudet. " Förutvarande 7 § upphävd genom 1971: 218. ' Senastelydelse 1970: 429. Anmälanmå göras endast v den som, då anmälan sker, äger hemvist inom riket och skallavse ej överstigande . Såsom ombud må endast den anmälas, somäger hemvist inom riket. Vid anmälan skall ombudets postadress uppgivas. Skerändring däri, skaU anmälan därom göras. Är någon enligt dennaparagraf behörig att mottaga delgivning för annan, äge vad i 5 och 15 §§delgivningslagen är stadgat icke tiU-lämpning å delgivning med denne, medmindre delgivning med ombudet enUgt 7 eller 12 § delgivningslagen ej kan ske. Dennalag tirader i kraft . TiU följd härav skall 24 § regeringsformen,som enligt kungörelsen (1971:31) om beslutad ändring i regeringsformen* upphörtatt gälla men som skall tiUämpas intUl dess Konungen och bestämmer aimat,icke tUlämpas efter utgången av . Genomlagen upphäves lagen (1946:879) om högsta domstolens sammansättning ochtjänstgöring. Högstadomstolen får bestå av fler än tjugotvå justitieråd tiU dess antalet nedgått tiUdetta antal tiU följd av inträffade ledigheter. Om särskilda skäl föreligger,får dock nya ledamöter utses . Bestämmelsemai 33 kap. 7 § första och tredje styckena om delgivning medombud gäUer även sådant ombud som enUgt paragrafens äldre lydelse har anmältshos nedre justitierevisionen. Öppet brev om utfärdandet av kungörelsen uppläst i den 17 februeri1971. Prop.1972: 21 40 Utdragav protokoU, hållet i lagrådet . , regeringsrådet KLACKENBERG, f. d. regermgsrådet ,justitierådet . tiUhandakommet utdrag av protokoU över justitieärenden,håUet inför Hans Maj:t Kommgen i statsrådet , hade Kungl. Maj:tförordnat, att lagrådets yttrande skuUe inhämtas över upprättade förslag tiU 1)lag om ändring i , 2) lag om ändring i lagen (1955:261) omavstängning av domare, 3) lag om ändring i lagen (1957:132) med särskildabestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara in.m., 4) lag om ändring i militära rättegångslagen (1948:472). Förslagen,som finns bUagda detta protokoU, hade inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Deföreslagna lagändringarna är föranledda av det praktiskt-organisa-toriskaönskemålet att inordna nedre justitierevisionens föredragande-ochkansliorganisation under HD. Denförfattningsmässiga regleringen har sin utgångspunkt i 17 § regeringsformen.Bakom detta stadgande Ugger tanken att HD:s dömande verksamhet skaU varaoberoende av den verkstäUandé makten. Enligt andra stycket av nämnda paragraf skaUnärmare bestämmelser om HD:s sammansättning och tjänstgöring meddelas isärskild lag, stiftad av Kungl. Maj:t och samfällt. Efter omorganisationen,varigenom begreppet HD får ett vidgat innehåU, torde stadgandet i andrastycket få anses gälla domstolens sammansättning i dess dömande verksamhet och ledamöternastjänstgöring. IremissprotokoUet har som allmän utgångspunkt angivits att aUa vUc-tigarebestämmelser om domstolens organisation och verksamhet skall meddelas i lag,medan frågor, som är av uteslutande administrativ natur, kan regleras genom av Kungl.Maj:! Lagrådet finner den angivna utgångspunkten i ochför sig riktig. Enligtförslaget har emeUertid det område, som skall regleras genom lagstiftning,avsevärt inskränkts i förhåUande tiU vad som regleras lag om HD:ssammansättnmg och tjänstgöring. Såsom i remissprotokoUet anmärkts tankes dettaske på det sätt att frågor som gäller HD:s verksamhet i stor utsträckningöverlämnas tiU domstolens eget bestämmande. har i 3 kap. RB i dessföreslagna lydelse uirymts 1972: 21 41 ettstadgande, enligt vilket Kungl. Maj:t bemyndigas att meddela närmare bestänunelserom och verksamhet. Denföreslagna inskränkningen av det nu i lag reglerade området i förening med nyssnänmdabemyndigande för Kungl. Maj:t går enligt lagrådets mening längre än som är välförenligt med 17 § andra stycket regeringsformen. I den mån inskränkningen skergenom att frågor överlämnas åt HD:s eget avgörande kan detta givetvis inteanses innefatta något den verkstäUandé maktens intrång på den dömande maktens område.Även bortsett från önskemålet att formeUt uppfyUa grundlagsstadgandet framstårdet enligt lagrådets mening såsom önskvärt med en något mera omfattandereglering i lag i nu förevarande avseende än förslaget innebär. Detär emellertid av vikt att håUa fast vid att i den mån HD:s sammansättning och justitierådenstjänstgöring lämnas utan reglering i lag, det måste anses tillkomma HD attsjälv förordna därom. Ett uttryck härför är 9 § första stycket lag,enligt vUken bestämmelse närmare grander för avdelningarnas sammansättning ochmålens fördelning samt justitierådens tjänstgöring beslutas av HD samfällt.Någon motsvarighet tiU denna bestämmelse upptages inte i det remitterade förslaget,något som i och för sig kunnat vara motiverat. Att så inte skett innebar emeUertidtydligen inte någon förändring av rättsläget. Av det anförda framgår sålunda,att befogenheten att meddela bestämmelser av den art som avses laginte kan tUlkomma Kungl. Idet följande återkommer lagrådet tUl de ändringar i de särskilda lagförslagensom föranledes av det nu anförda. Förslagettill lag om ändring i Enligt3 § lag skaU justitieråden indelas tiU tjänstgöring på avdelningamaför . Departementschefen har enligt remissprotokoUet inteansett frågan om justitierådens indelning på avdelningama vara av sådankaraktär att den behöver regleras i lag. Avsikten är att HD utan något särskUtbemyndigande i lag skaU meddela de bestämmelser som behövs i frågan. ProcesslagberedningenframhöU i motiven till lag (NJA II 1947 s.234) att cirkulation mellan ledamöterna på de olika avdelningarna med rättaansetts som ett synnerligen verksamt medel tiU förhindrande av att meUan olikaavdelningar kom att framträda mera betydande avvikelser i rättstiUämpnmgen. Regelni 3 § nämnda lag om att justitieråden indelas tUl tjänstgöring på avdelningarnaför ger uttryck för principen om leda- 1972: 21 42 mötemascirkulation på de olUia avdelningama. Denna princip är enligt lagrådets meningav sådan allmän betydelse att den även i fortsättningen bör komma tiU uttryck ilag. Lagrådet föreslår aUtså att i RB, lämpligen i förevarande paragraf, enbestämmelse upptages att justitieråden indelas tiU tjänstgöring på avdelningamaför enUgt grunder som HD beslutar. EnUgt5 § lag förordnas HD:s ordförande för sin tjänstetid och likasåförordnas de två övriga avdelningsordförandena envar för sin tjänstetid. I detremitterade förslaget har däremot inte upptagits någon föreskrift om för vUkentid HD:s ordförande eller annan avdelningsordförande förordnas. Följden bliratt förordnande skulle kunna meddelas tills vidare. För regeringsrättens delstadgas i 3 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar att Kungl. Maj:tförordnar ett av regeringsråden att vara domstolens ordförande. Motsvarandegäller enligt 4 § samma lag annan avdelningsordförande i regeringsrätten. Föreskriftenom förordnande av HD:s ordförande för tjänstetiden tillkom på riksdagensinitiativ (1 LU 1946: 43, rskr 1946: 333; NJA II 1947 s.239 ff). Första lagutskottet anförde i sitt utlåtande inledningsvis, att starkaskäl i och för sig kunde anföras för inrättande av ett särskUt presidentämbetei domstolen, men fann sig på anförda skäl inte böra förorda inrättande av ettsådant ämbete. Enligt utskottet var det uppenbarligen av vikt att HD:sordförande skuUe intaga en ledande och självständig ställning såväl inåt somutåt. Med hänsyn härtiU borde föreskrivas att ordföranden utses för sintjänstetid såsom ledamot av domstolen. Genom en sådan anordning blevordförandens ledande stäUning inom domstolen mera markerad och underströks attvalet av ordförande måste ske med den största omsorg. LagrådetvUl ermra om att i spetsen för hovrätterna och kammarrätterna står presidenteroch att i deras ämbeten ingår administrativa funktioner, i allmänhet av störreomfattning än de som skaU åvUa ordföranden i HD. Så länge presidenten inneharämbetet, aUtså »för sin tjänstelid», är han inte blott domare utan ocksåadministrativ chef. Tankenpå ett presidentämbete i HD fick visserligen faUa. Den ledande ochsjälvständiga ställning både inåt och utåt, som av avsetts, skuUeemellertid onekligen rabbas med en ordning som innebär att ordföranden skuUemot sin vilja av Kungl. Maj:t kunna entledigas från uppdraget som ordförande.Skulle det remitterade förslaget genomföras blir ordförandena i de båda högsta instansema,HD och regeringsrätten, de enda chefsdomare i landet, vilkas chefsstäUning inteär fastlagd för tjänstetiden. Lagrådet ifrågasätter lämpUgheten härav ur allmänsynpunkt. Såvittav remissprotokollet framgår har borttagandet av bestämmelsen om förordnandeför tjänstetiden inte på något sätt syftat tUl att rubba denledande och självständiga ställningen för HD:s ordförande. Som skäl har främståberopats överensstämmelse med 3 § lagen om aUmänna förvaltningsdomstolar. Denyligen givna förordnandena för ordförande och övriga avdelningsordförande iregeringsrätten har likväl meddelats för tjänstetiden. Vid sådant förhållandeförefaller det naturligast att den på irutlativ tiUkomnalagbestämmelsen för HD:s ordförande bibehålles och att en motsvarandebestämmelse vid lämpligt tiUfäUe införes i lagen om allmänna förvaltnmgsdomstolar. På grund av det anfördahemställer lagrådet om den ändringen i det nu föreliggande förslaget, att HD:sordförande skall förordnas för sin tjänstetid. Vinner denna hemställan bifall,bör motsvarande ändring göras beträffande annan ordförande på avdelning i HD. 5§ I sista stycket av förevarande paragraf synes, i anslutning tiU avfattningenav 5 § lagen om aUmänna förvaltningsdomstolar, böra göras den jämkningen attordet »böra» utbytes mot »skola». Iförevarande paragraf bemyndigas Kungl. Maj:t att utfärda närmare bestämmelserom HD:s »organisation och verksamhet». Enligt sin avfattning kan paragrafenavse också ledamöternas befattning med dömande verksamhet. Maj:tmeddelar bestämmelser i sådant hänseende är emeUertid inte väl förenligt medstadgandet i 17 § andra stycket regeringsformen, enligt vilket närmarebestämmelser om HD:s »sammansättning och tjänstgöring» meddelas i särskild, avKonungen och samfäUt stiftad lag. Ä andra sidan torde Kungl. Maj:tutan särskilt bemyndigande kunna meddela bestämmelser om HD:s kansU samt om revisionssekreteramasoch andra tjänstemäns befattning med beredningen av mål. Även om det inte äråsyftat att den föreslagna paragrafen skall gälla justitierådens befattningmed dömande verksamhet, bör det vid utformningen av lagen vara angeläget attnågon tvekan om innebörden inte kan uppkomma. Lagenom aUmänna förvaltningsdomstolar innehåUer visserligen ett motsvarandebemyndigande. Detta gäller emellertid enligt ordalagen allmänförvaltningsdomstol, sålunda inte bara regeringsrätten utan också kammarrätterna.Den formella motsättningen mot regeringsformen (18 § andra stycket) har därinte framträtt lika tydligt som i förevarande bestämmelse om HD:s organisationoch verksamhet. Medhänsyn tiU det anförda hemställer lagrådet att förevarande paragraf utgår eUerock uttryckligen begränsas tiU att avse bestämmelser om revisionssekreterarnaoch . I detta sammanhang vUllagrådet något beröra frågan om rabriken tiU den författning som Kungl. Maj:tkan komma att utfärda beträffande Prop.1972: 21 44 HD.Bestämmelser för regeringsrätten har givits i »Kungl. Maj:ts instruktion förregeringsrätten». Benämningen instraktion - som är den vanUga i fråga omföreskrifter som Kungl. Maj:t utfärdar för underlydande verk - ger emeUertidett intryck av lydnadsförhåUande. (Jämför 47 § regeringsformen, enligt vilkenparagraf domstolarna skaU döma efter lag och laga stadgar, medan ämbetsverken skaUlyda Konungens bud och befallningar enligt givna instraktioner m. Det kandärför vara ägnat att ge en missvisande bUd av förhåUandet mellan den högstaverkställande makten och de högsta domstolarna, om Kungl. Maj:t utfärdar instraktionför dessa. Benämningen instraktion bör aUtså enligt lagrådets mening undvikas,i vart faU såvida rabriken inte anger att bestämmelsema avserdomstolens administrativa uppgifter m. m. Förslagenlämnas utan erinran. 1972: 21 45 Utdragav protokoUet över justitieärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , , ,, Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter lagrådets yttrande över förslag till 1) lag om ändring i , 2) lag om ändring i lagen (1955: 261) om avstängningav domare, 3) lag om ändring i lagen (1957: 132) med särskildabestämmelser angående domstolama och rättegången vid krig eller krigsfara m. m., 4) lagom ändring i mUitära rättegångslagen (1948: 472).