prop · FV0357 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kongl.Maj:ts proposition angående försörjning med kärnbränsle; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, imder åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen lämnas en aUmän redogörelse för försörjning medkärnbränsle. Mot denna bakgmnd dras vissa riktlinjer upp för den framtidaverksamheten på området. Ipropositionen begärs bemyndigande för Kungl. Maj:t att godkänna ett konsortialavtalmellan , Sydsvenska kraft AB och om samarbete i syfte att främja landets försörjning medkärnbränsle. Samarbetet avses ske i ett särskilt bolag med uppgift bl. a. attfrämja en samordnad upphandling och att ta initiativ till projekt inomkärnbränsleområdet. Ipropositionen begärs vidare bemyndigande för Kungl. Maj:t att godkänna avtalmellan AB Atomenergi, och eventuella ytterligareintressenter om utvecklingsarbete rörande utviiming av uran i syfte att skapaunderlag för ett beslut om eventuell utbyggnad av uranverket i . Till gmndför förslaget ligger ett program för arbeten vid underbudgetåren 1972/731974/ 75. Av kostnaderna för programmet föreslås 10 mUj. kr.bestridas över statsbudgeten. För /73 föreslås ett anslag av 6milj. 1 1972.1 saml. Prop.1972: 57 2 Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om försörjning medkärnbränsle och anför. 1972: 1 (bU. 15 s. 81) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran för /73 beräkna ett reservationsanslag av 8,1milj. Jaganhåller nu att få ta upp denna fråga och i samband därmed redogöra även förandra frågor rörande försörjning med kärnbränsle. Bränsleförsörjningenför en kärnreaktor består av flera led. Dessa led som sammantagna benämnskärnbränslecykeln är starkt kopplade tUl varandra, som de uppvisarsärdrag i tekniskt, ekonomiskt och säkerhetspolitiskt hänseende. Engmndfömtsättning för driften av kärnreaktorer är tillförsel av uran, somutvinns efter prospektering och gmvbrytning. De reaktorer av lättvattentyp, somväntas komma att dominera den svenska kärn-kraftutbyggnaden åtminstone framtill mitten av , behöver för sin drift anrikat uran, dvs. uran i vUketden naturliga halten av isotopen uran-235 genom anrikning höjts. Uranet förs ini kämreak-torerna i kapslad form i bränsleelement, varvid isotopen uran-235 för-bmkasunder samtidig energialstring. Bränsleelementen som efter användning tas ut urreaktom innehåller fortfarande vissa mängder uran-235 och dessutom nybUdatplutonium. Dessa båda ämnen tas tiUvara vid upparbetningen, där de skUjs frånde vid reaktordriften bU-dade radioaktiva klyvningsprodukterna. Plutonium kandelvis ersätta anrikat uran vid drift av nuvarande reaktortyper. Den främstaanvändningen av plutonium väntas dock komma att bli som bränsle i de s.k. bridreaktorerna.Dessa kan utnyttja en mångfaldigt större del av uranets energiinnehåll än denu använda reaktortyperna. Bridreaktorerna väntas inte bli utvecklade förkommersiell drift förrän . 1972: 57 3 De svenska insatserna på kärnbränsleområdet har hittUlsinriktats främst på bränslecykelns första led, dvs. utvinningen av uran. Bakgrundenhärtill är de mycket stora fyndigheterna av uran i de mellansvenskaskiffrarna, främst vid . Denna fyndighet beräknas in-nehåUa ca 1 milj.ton uran, varav ca betraktas som utvin-ningsbart. BiUingen utgördärmed världens största kända samlade uranfyndighet. Skifferns uranhalt ärdock mycket låg, endast ca per ton. De inhemska urantillgångarna i förening med ett programför utveckling av reaktorer av tungvattentyp, som kan drivas med oanrikaturan, ansågs tidigare kunna skapa fömtsättningar för ett visst oberoende avomvärlden på kärnbränsleområdet. En anläggning för utvinning av uran iindustriell skala uppfördes av AB Atomenergi åren 19581965 i vid BiUingen. fick en produktionskapacitet av ca 135 tonom året. Kostnaden för den färdiga anläggningen uppgick tUl ca 145 milj. kr.Det stod redan vid beslutet om uppförande av verket klart att produktionskostnadenskulle komma att överstiga världsmarknadspriset. På grund av sjunkande priserförsämrades de ekonomiska fömtsätt-ningama för driften ytterligare. Enbart derörliga kostnaderna vid full drift beräknades väsentiigt överstigavärldsmarknadspriset, som legat vid 5 å 7 $ per Ib.Provdrift skedde därför med tre sjundedels kapacitet, vUket krävde enpersonalstyrka av ca 140. förändrades de försörjningsmässigamotiven för en inhemsk uranproduktion genom att det svenska kärnenergiprogrammetinriktades pä reaktorer av lättvattentyp. Därigenom blev ett beroende avurananrikning utomlands under alla förhållanden ofrånkomligt. Ar 1966träffades ett avtal med , som tiU-försäkrade såvälnaturligt uran som anrikningstjänster för de förstadå planerade svenska kärnkraftreaktorerna. Avtalet ger efter en vissutvidgning möjligheter till inköp av anrikat uran till de svenskareaktorer som tas i drift under huvuddelen av . Mot bakgmnd av dessa ändrade förutsättningar bedrevs underåren 19661968 vissa utredningar rörande framtid. Utredningarnaresulterade i att statsmakterna fastställde ett treårigtutvecklingsprogram för utvinning av uran ur de mellansvenska skiffrarna tUl en bmttokostnadav 25 mUj. 1969: 49, SU 1969: 88, rskr 1969: 266). Beslutet fattadesmot bakgmnd av rådande osäkerhet beträffande den långsiktigamarknadsutvecklingen för uran. Programmet innebar en försöks- ochverifikationsverksamhet i och inriktadesfrämst på att sänka ' Uranpriset anges vanligen i dollar per pund uranoxid. 10$ per Ib motsvarar ca . per kg uran. 1972: 57 4 kostnademaför en eventuell framtida produktion i stor skala. Programmet innebar vidareen minskning av personalstyrkan till ca 100. Det förutsattes atturanproduktionen vid efter treårsperioden skulle avvecklas heltoch att frågan om ett eventuellt fortsatt utvecklingsarbete finge bedömas medhänsyn bl. a. till marknadsförhållandena vid slutet av perioden. Föratt möjliggöra en redovisning av frågan till företreårsperiodens utgång har Atomenergi avgett en lägesrapport omutvecklingsarbete rörande utvinning av uran. Atomenergi har även i augusti 1971avgett en framställning om anslag för /73 tUl fortsattverksamhet i . Såvälanslagsframställningen som lägesrapporten har remissbehandlats. Atomenergi hardärefter lämnat en kompletterande redovisning av det fortsattautvecklingsarbetet med uppgift om vissa möjligheter att förbättrauranproduktionens ekonomi genom annan värdeutvinning. Atomenergihar även avgett en särskUd framställning om anslag /73 till arbeten på urananrikningsom-rådet. Dethar inom industridepartementet bedömts önskvärt att i samband med det slutligaställningstagandet till Ranstadsfrågan belysa även övriga frågor rörandeSveriges försörjning med kärnbränsle. Avsikten har därvid varit att behandlasambandet mellan olika led i bränslecykeln och avvägningen av åtgärder i syfteatt uppnå en samhällsekonomiskt rimlig grad av försörjningstrygghet för densvenska kärnkraftproduktionen. Frånindustridepartementets sida har mot denna bakgrund initiativ tagits tillutredningar rörande olika aspekter av den svenska kärnbräns-leförsörjningen.Materialet har redovisats i departementspromemorian (Ds I1971: 4) försörjning med kärnbränsle. I promemorian ges en samladbild av den svenska kärnbränsleför-sörjningen på grandval av förenämndamaterial. Vissa förslag om Ranstadsfrågan läggs fram. Vidare presenteras enskiss till organisation med uppgift att tillvarata vissa från samhälletssynpunkt vitala intressen på området. Yttrandeöver departementspromemorian har efter remiss avgetts av ,statskontoret, , kommerskollegium, överstyrelsen förekonomiskt försvar, geologiska undersökning, styrelsen för tekniskutveckling, delegationen för atomenergifrågor, i län.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), , . i (LO), ABAtomenergi, Centrala driftledningen (CDL) och . Därjämte har ABAsea-Atom mkommit med en skrivelse i ärendet. 1972: 57 5 Atomenergihar med anledning av förslagen i departementspromemorian utfört vissaytterligare utredningar om Ranstadsfrågan. Ett avtal har träffats med statensvattenfallsverk om gemensam ledning och finansiering av ett nytt treårigtutrednings- och utvecklingsarbete rörande utvinning av uran. Överenskommelsen,som förutsätter Kungl. Maj:ts godkännande, har inneburit bl. a. att Atomenergireviderat sin tidigare framställning om anslag för /73 tUlfortsatt verksamhet i . Vidarehar överläggningar i organisationsfrågorna ägt rum mellan olika intressenter.Dessa överläggningar har lett fram till ett dagtecknat konsortialavtalmellan . Sydsvenska kraft AB och kraftgmppAB om samarbete i bolagsform med syfte att främja landets försörjning med kärnbränsle.Även detta avtal har för vattenfallsverkets del träffats med förbehåll för Kungl.Maj:ts godkännande. Avtalet torde få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga. Utvecklingsarbeteti /701971/72 Ijuni 1971 lade AB Atomenergi fram en teknisk lägesrapport angåendeuranutvinning. 1 rapporten redovisas dittUls vimna resultat av detutvecklingsarbete och projekteringsarbete, som utförts av den är 1969 beslutade treåriga utvecklingsperioden. Arbetethar koncentrerats till en anläggning för framställning av uran perår, vilket erfordrar bearbetning av 6 milj. ton skiffermalm per år.Anledningen till att detta alternativ valts är dels att en sådan produktionskulle utgöra en betydande del av totala behov av uran under1980-talet, dels att den i redan föreliggande investeringen skullekunna utnyttjas optimalt vid denna storlek på utbyggnaden. Brytningenberäknas ske huvudsakligen under jord. Den nya anläggningen förutsätts varabaserad på samma utvinningsprocess som den befintliga anläggningen, dvs.läkning av finkrossad uranskiffer med svavelsyralösning. Den storamalmhanteringen ger upphov till stora volymer fasta lakrester. Atomenergianser det möjligt att lösa frågan om landskapsvården på ett tillfredsställandesätt. Enligtrapporten erfordras 660 personer för drift av ett utbyggt verk, varav ca 200personer i gruvbrytningen. Tiden för projektering och uppbyggnad beräknas . Investeringskostnadernauppskattas till 402 milj. kr., varav för lak-verket 100 milj. kr., gmvbrytningen58 mUj. och sovringsverket 41 milj. kr. DärtUl kommer kostnaden försvavelsyratillverkning med 29 milj. kr. Den totala investeringsvolymen påplatsen beräknas således till 431 milj. kr. 1972: 57 6 Enutbyggd anläggning beräknas få en väsentligt bättre ekonomi än den nuvarande.Anläggningens restvärde produktionstid har satts lika med noll. Reinvesteringarav utrustning kalkyleras efter teknisk livslängd. Förräntningskrav har intesatts på loittillsvarande investering. Med dessa förutsättningar och med enkalkylränta av 7 "/o anges produktionskostnaden vid ett utbyggt Ranstadsverktill 9,5 $ per Ib uranoxid. Isin framställning om anslag för /73 till fortsattverksamhet i angav Atomenergi två alternativ för verksamheten, nämligendels ett på den tekniska lägesrapporten baserat program som syftar tiUutbyggnad av en anläggning färdig att tas 1980, dels ett program somsyftar tUl avveckling av verksamheten. Vidbeslut om ett program syftande till en utbyggnad räknar Atomenergi medverifierande och avslutande arbeten rörande bl. a. landskapsvård och övrigmiljöpåverkan under ytterligare ett ä till en kostnad av ca 17 milj.kr. efter nuvarande treårsperiods utgång. En tid av krävs för detaljprojekteringoch upphandlingsarbete m. m. och den egentliga nyanläggningsverksamheten påplatsen skulle komma igång är 1975. EnligtAtomenergi skulle ett principbeslut om att inte skall byggas utfä till följd att en avveckling av verksamheten påbörjas under budgetåret1972/73. Beroende på tidpunkten för beslutet kommer avvecklingen också attsträcka sig över hela eller delar av /74. Den totalaavvecklingsperioden frän beslutsdatum kan beräknas vara ca ett och ett halvt är. Personalenför den egna verksamheten beräknas vid detta alternativ minska från 100personer nu till 3540 personer vid avvecklingsperiodens slut. Den i Stockholmverksamma personalstyrkan på 10 personer skulle avvecklas helt. Av denkvarvarande styrkan på 3540 personer i torde 1015 personer behövasför drift av ängcentral etc. samt för kontrollverksamhet. Personalstorlekenblir i viss utsträckning beroende på vilken form av avlösning med annanverksamhet som kan ske. Atomenergiframhåller att man inte har funnit det möjligt att undersöka huruvida andraintressenter kan finnas för att ta upp en alternativ verksamhet i sälänge programmet för uranutvinningen inte fastställts. Vissa möjligheter tilluthyrning av utrustning, maskiner, utrymmen och tjänster har dock tagits tiUvara. Atomenergisrekommendation om ett program som syftar till utbyggnad av enanläggning grundas huvudsakligen pä försörjningsskäl. Enligt bolagetsuppfattning bör en lämpligt avvägd fördelning eftersträvas mellan olikaförsörjningsvägar beträffande naturligt uran. Produktion ur inhemska malmerutgör härvid den säkraste vägen. Genom den ökande intemationella efterfrågankommer under 1980- Prop.1972: 57 7 taletsannolikt att behöva tas i produktion med kostnader som ligger nära inivå med de kalkylerade produktionskostnaderna för ett utbyggt Ranstadsverk.Bolaget påpekar vidare att uranförekomsten i Bil-lingen är mycket stor och attden nu diskuterade utbyggnaden sannolikt inte innebär någon övre gräns för denårliga produktionsförmågan. Sammanfattningsvisframhåller Atomenergi att man även med de relativt gynnsamma kostnader somlägesrapporten visar inte kan räkna med att exploatering av uranskiffrar ger engod förräntning vid den marknadsbUd som tecknas för . Enutbyggnad och en utvinning får såvitt man nu kan bedöma värderas från nationelloch energipolitisk synpunkt. Atomenergislägesrapport och anslagsframställning har remissbehandlats. En redogörelse förinnehållet i yttrandena har lämnats i departementspromemorian, till vilkenhänvisas. Atomenergihar lämnat vissa kompletterande uppgifter rörandeutvecklingsarbetet i . Av redogörelsen framgår att arbetet fortsatt medmiljö- och landskapsvårdsfrågor, förbättringar av utvinningsprocessen samtundersökningar också över annan värdeutvinning. Undersökningar ochverifikationer på miljö- och landskapsvårdsområdet har karaktären att lång tiderfordras innan entydiga resultat nås. Möjligheter tUl förhöjning avuranutbytet samt en del andra förbättringar av processen utöver vad som anges ilägesrapporten har indikerats, men anses tills vidare inte ge anledning tUlrevidering av kalkylen. Undersökningarnaöver annan värdeutvinning har koncentrerats till två projekt som bearbetasvidare. Det första av dessa projekt innebär utnyttjande av de storabergrumsvolymer som uppkommer vid en skifferbrytning i stor skala såsom undrevattenmagasin i en pumpkraftanläggning. Det övre magasinet skulle utgöras aven invaUad sjö på överplan och fallhöjden blir därvid ca 150 m.Enligt en preliminär utredning som utförts på Atomenergis och statensvattenfallsverks uppdrag skulle kunna tUlgodoräknas upp till 10kr. per m för de utrymmen som ställs till förfogande för ett pumpkraftverk.Under denna förutsättning skulle urankostnaden sjunka med omkring 1 $ per Ibför den produktion som svarar mot de utrymmen som tas i anspråk förvattenmagasinet. Detandra projektet innebär utvinning av vanadin och molybden. Atomenergiframhåller att ekonomiskt intressanta mängder av dessa metaller visat sigkunna utvinnas med modifikationer av processen som vidtagits föratt förbättra utbytet av uran och som prövats i stor skala. Marknaden för molybdenoch vanadin vUka används som legeringsämnen har en stabilt ökandeefterfrågan. Det svenska behovet är relativt betydande och täcks genom import.Atomenergi fram- 1972: 57 8 hålleratt det nu konstaterade utbytet av vanädin och molybden utgör blott en mindredel av malmens totala innehåU. Utvecklingsarbete för att undersöka förutsättningamaför en ytterhgare höjning av det sammanlagda produktvärdet pågår. Entredje möjlighet till förbättring av uranutvinningens ekonomi ligger i ensänkning av svavelpriset. Atomenergi utreder svavelmarknadens sannolikalångsiktiga utveckling, framför allt med hänsyn tUl de stora mängder svavel somframkommer vid avsvavlingsprocesser vid oljeraffinaderier. Enligt Atomenergitalar flera faktorer för att svavelråvaror framöver blir tUlgängliga tillväsentligt gyimsammare priser än vad som förutsatts i lägesrapporten. Detre angivna potentialema som behöver bekräftas genom fortsatt utvecklings-och utredningsverksamhet skulle enligt Atomenergi sammanlagtmöjliggöra en sänkning av uranframställningskostnaden med omkring 2 $ per Ib.Även vid ett uranpris av 8 $ per Ib erhåUs därmed en förtäntning av omkring 9 "/oav det totalt investerade kapitalet. Fortsatt utvecklingsarbete kan eventuelltgenom högre utvinningar öka denna siffra. Medde nya omständigheter som här redovisats har enligt Atomenergis uppfattning enförändrad situation uppstått. För första gängen sedan utvecklingsarbetet påuranutvinning ur skiffrarna påbörjades synes uranproduktion med en även frånföretagsekonomisk synpunkt rimlig lönsamhet ligga inom räckhåll. Bolaget anseratt skälen för ett program med sikte på att möjliggöra en utbyggnad avanläggningen till därmed förstärkts. I ensärskild anslagsframställning har AB Atomenergi hemställt om medel för arbeteninom urananrikningsområdet för / 73. Atomenergiger inledningsvis en beskrivning av den internationella bakgrunden. Med hänsyntill utbyggnaden av kärnkraft i världen måste ny kapacitet tUlföras marknadenunder senare delen av . Det är osäkert hur denna kapacitetsökningskall komma till. I , som f. n. i praktiken är den endeleverantören på världsmarknaden, kommer man att utvidga de existerande stora gasdiffusionsanlägg-ningarnaoch även överväga att uppföra någon ny anläggning för idrift-tagning under1970-talets senare år. Utbyggnaden av kärnkraft i och kan kommaatt föranleda installation av anrikningskapacitet även i dessa områden.Tidpunkten när avgörande beslut måste tas i utbyggnadsfrågan infaller senast åren19731974. Möjligheterna till multinationellt samarbete diskuteras f. n.livligt. Diskussionen gäller bl. a. val av separeringsmetod för de anläggningarsom skall uppföras. Prop.1972: 57 9 Gasdiffusionsteknikensutveckling mot större enheter och större effektivitet är i Förenta staternaunderbyggd av en omfattande och mångårig drifterfarenhet. Det har länge varitoklart vUka riktlinjer som skulle komma att tUlämpas av amerikanska regeringenbeträffande nyanläggningar inom och utom . har emeUertidtagits två initiativ. Det ena är ett beslut att enskild amerikansk industriskall kunna få tiUgång till licensrätter m. m. för anrikningsteknik. Det andrainitiativet är ett erbjudande till vissa länder, som diskuterar samarbete på gasdiffusionsområdet,att överlägga om förutsättningarna för tillgång till amerikanskt tekniskt kunnande. Ar 1971 tillkännagav denfranska regeringen sin avsikt att få till stånd en europeisk gasdiffusionsanläggningav kommersiell storlek. I detta syfte inbjuder andra intresseradeländer att delta i ett särskilt studiebolag med uppgift att undersöka fömtsättningarför att i uppföra en dylik anläggning. Studiebolaget avses blibildat och dess arbete skall vara genomfört tiU dåenligt fransk bedömning beslut måste fattas om ett stort produktions-tUlskott iVästeuropa. Sedan flera år tillbakahar i olika länder bedrivits arbete med att kartlägga gascentrifugteknikensmöjligheter för industriell isotopseparering. träffades enöverenskommelse mellan , och FörbundsrepublikenTyskland om industriell utveckling och exploatering av denna teknik. Överenskommelsenomfattar bildandet av dels ett utvecklings- och tillverkningsföretag som skallmarknadsföra gascentrifuganläggningar, dels ett produktionsbolag som skall ägaoch driva sådana anläggningar samt marknadsföra urananrikningstjänster.Överenskommelsen utesluter inte ett kommersiellt deltagande från andra länder,men villkoren härför är för dagen inte kända. Avsikten är att med några fåanläggningar av begränsad storlek skapa praktiskt underlag för en utveckling avteknik och ekonomi. En första provanläggning väntas komma 1972. Dentekniska utvecklingen på centrifugområdet är svår att bedöma och kändaförutsägelser om de uppnåbara ekonomiska resultaten varierar inom vidagränser. De lägsta angivelsema för möjlig produktionskostnad pekar påkostnader som ligger klart under dagens priser på anrikningstj änster. Mot bakgmnden av den härtecknade situationen på anrikningsmarknaden understryker Atomenerginödvändigheten av att precisera ambitionsnivån för arbetet i Sverige.Huvudsyftet för detta arbete bör enligt bolagets mening vara att medverka iskapandet av tekniskt och ekonomiskt underlag för bedömningar av utvecklingenav anrikningsmarknaden främst i , med sikte i första hand på attuppnå positionen att kunna inträda som delägare i uppförande och drift avanlägg- Prop.1972: 57 10 ningar.Den förstärkning av informationsnivån som bolaget anser nödvändig attåstadkomma bör utformas så att konkret tekniskt-industrielltengagemang dessutom kan ske om förutsättningama bedöms gynnsamma. Atomenergihar tidigare studerat gasdiffusionstekniken med relativt stora insatser. Ettsvenskt engagemang baserat på denna teknik förutsätter ett internationelltsamarbete. Som nämnts föreligger redan flera initiativ på området. Dekartläggningar av gascentrifugteknikens problemområden och möjliga tekniskalösningar, som Atomenergi och andra svenska parter bedrivit , ärotUlräckliga för att medge ställningstagande till de värderingar av möjlighetertill konkurrenskraftig exploatering som framförts utomlands. Organisationen avarbetet och tilldelningen av resurser bör ta sikte på att genom ett treårigtarbetsprogram skaffa fram underlag för bedömning av möjligheterna dels för enekonomisk försörjning av urananrikningstjänster genom centrifugteknik, delsför en industriell tillverkning av apparater och anläggningar. Atomenergi harmed ASEA träffat överenskommelse om ett gemensamt organiserat arbetsprogramför under förutsättning att statsmakterna beviljar debegärda medlen för bolagets åtaganden. Atomenergi avser att i arbetet engageraandra företag, teknisk-vetenskapliga institutioner, konsulter och fristående specialisteri syfte att uppnå hög effektivitet och undvika uppbyggnad av nya resurser. Kostnadernaför de angivna arbetsprogrammen på gasdiffusionsområdet och centrifugområdetberäknas av Atomenergi till sammanlagt 16,8 milj. kr. för en treårsperiod i1972/kostnadsläge. Eftersom behovet av insatser på anrikningsområdetinte kunde förutses då Atomenergi lade fram förslag till femårsplan hösten1969 kan de angivna arbetena inte inrymmas i medelsramen för planen. Atomenergiföreslår därför en särskUd treårsplan för anrikningsarbeten och hemställer omett anslag för ändamålet av 6,1 milj. kr. för /73. Sombakgrund tUl övervägandena om kärnbränsleförsörjningen har visst material omelkraftutbyggnad fram tUl tagits fram i samarbete med CDL. Enligtpreliminära beräkningar fördelas elproduktion pä olika kraftslagenligt följande (i TWh = miljarder kilowattimmar): 1975 1980 1985 1990 Vattenkraft 59 60 60 60 Kärnkraft 15 50 100 150 Oljekraft 26 35 40 40 Totalt 100 145 200 250 1972: 57 11 Energibeloppen för kärnkraft motsvarar följande effekt (iMW = tusen kUowatt): 1975 1980 1985 1990 2 600 8 600 16 500 25 500 För tiden t. o. m. är utbyggnadsplanerna redanfastställda. Sju av elva planerade kraftreaktorer är f. n. i drift, underuppförande eller beställda. På grundval av utbyggnadsprognosen har behoven avnaturligt uran för de svenska kärnkraftverken beräknats enligt följande (i tonuran): För de olika tjänsterna i bränslecykeln dvs. främstanrikning och tillverkning av bränsleelement väntas en i huvudsak motsvarandeutveckling.