prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Mellan läsåren 1971/72 och 1972/73 be räknas studerandeantalet öka med 17. I detta sammanhang pekarorganisationskommittén på att musikhögskolorna i och har mycketblygsamma resurser för musikerutbildning i förhåUande till iStockholm, För att de tre musikhögskolorna skall kunna ge enlikvärdig och tillfredsställande musikerutbildning måste enhgt kommitténförutsättningar skapas för en orkesterskolning i och av Uknandeart som den som kan anordnas i , Som en åtgärd i detta syfte föreslår organisationskommittén attutbUdningen inom region-musikskola redan från nästa budgetår fördelasmellan de tre musikhögskolorna, I samband därmed krävs viss förstärkning avinstrumentalist-utbildningen i och för vilken kommittén beräknar125 , TiU detta skall läggaskostnaderna för det ökade studerande-antalet i utbildningen inomregionmusikskola, (+280 782 kr,) 6, Organisationskommitténkonstaterar att det finns skillnader i undervisningsstandardenmellan musikhögskolorna. På vissa särskiltangivna punkter är det angeläget att en utökning av undervisningen kan ske.Detta kräver ökade resurser, särskilt för musikhögskolorna i ochMalmö (+156 599 kr,), 7, Enviss utökning behövs av övrig personal vid musikhögskolorna. Enligt organisationskommittén är detsärskilt angeläget att skolledningen vid de båda musikhögskolorna i Göteborgoch kan för- stärkas.Kommittén räknar för vardera högskolan med medel för arvode tiU en assistent.Vidare behövs vissa medel för att skolorna skall kunna betala ersättningåt en ställföreträdare för rektor, bl, a. vid tjänstledighet. En befintlighalvtidstjänst som ackompanjatör vid vardera i ochMalmö bör utökas till heltidstjänst. Dessa högskolor bör också få medel förljudteknisk service samt för gästföreläsare, (+188 186 kr,) Vidmusikhögskolan i'tiUstyrker organisationskommittén Prop.1972:1 Bilaga 10 127 ytterUgare en tjänst som ljudtekniker, en tjänst somljudingenjör vid elektronmusikstudionsamt ytterligare en tjänst som kontorsskrivare (+140 750 kr,), Behovet avinformation och kontakt mellan musikhögskolorna som ett led i det pågåendereformarbetet inom den högre musikutbUd-ningen motiverar ökade medel för reseersättningar. Även högskolornasresurser för internationellt elevutbyte behöver förstärkas. (+95 000 kr.) Ökadelokalkostnader uppstår bl, a. isamband med att musikhögskolani lar i anspråk nya lokaler (+50 000 kr. Organisationskommitténframhåller särskilt att i behöver ökade medel till expenser men räknar med ökade expensmedeläven för de båda övriga högskolorna (+66 000 kr. Möjligheterna förmusikhögskolorna att bedriva ett fortlöpande arbete med att förnya ochförbättra undervisningen är ytterst begränsade.De särskilda medel som organisationskommittén begär för pedagogisk utvecklings-och försöksverksamhet avser mindre projekt, bl, a, i form avframställning och utprovning av läromedel (+100 000 kr,). pågåren successiv reform av den högre musikutbildningen. Två nya statUgamusikhögskolor, en i och en i , inrättades då de tidigare statsunderstöddamusikkonser-valorierna på dessa orter förstatligades. Åtgärder har vidtagitsför att förändra och bygga ul musiklärarutbildningen, 1 detta syfte anordnasfr, o, m, en ny utbildning av lärare i musik och annat ämne,I denna utbUdning ingår en särskild ämnesutbildning i musik som leds avorganisationskommittén för högre musikutbildning och är förlagd till ,F. n, är 24 studerande antagna till denna särskilda utbildning. Även denhittillsvarande utbildningen av musiklärare, som sker vid musikhögskola, harförstärkts, bl. a, genom att medel ställts tUl förfogande för ett ökatstuderandeantal i utbUdnmgen, har för nästabudgetår föreslagit ytterligare insatser för musiklärarutbildningen. I likhetmed organisationskommittén anser jag det angeläget att kapaciteten i densärskilda ämnesutbildningen i musik ökas. Jag beräknar för detta ändamål medeli enlighet med det av kommittén föreslagna lägre altemativet, som innebär en intagningav sammanlagt 48 nya studerande. Jag biträder även organisationskommitténsförslag att den nuvarande nivån för antalet intagna till musiklärarutbildningen vid musikhögskola börbibehållas. Enligt kommitténs förslag beräknar jag för detta ändamål220 . har vidare föreslagit att särskilda medelanvisas för anpassning av musiklärarutbildningen vid musikhögskola till nyakrav från Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 128 Jag kan inte biträda förslaget om särskilda medel. Tillgängliga medel böri stället fördelas mellan musikhögskolorna på sådantsätt att såväl i som de båda övriga musikhögskolomafår möjlighet att nästa budgetår genomföra i varje fall de mest angelägna av deberörda förändringarna i utbildningen (2), EnUgt den av statsmakterna förra åretgodtagna tidsplanen för reformarbetet skall nästa led i förändringen av denhögre musikutbildningen avse kyrkomusikerutbUdningen, Organisationskommitténhar i sitt förslag Ny högre utbildning avkyrkomusiker ( Ds U 1971: 5) hemställt om åtgärder bl, a, för attinrätta en kyrkomusikerlinje vid musikhögskolorna. Förslaget tiU ny utbildningföljer till alla delar de riktiinjer som redan beslutats av statsmakternabeträffande den högre kyrkomusiker-utbildningen(prop, 1970: 25, SU 1970: 108, rskr 1970: 274), Den nya utbUdningenleder inte till några kostnadsförändringar for nästa budgetår. Jag avser att iannat sammanhang föreslå Kungl, Maj:t att vidta de åtgärder som behandlingen avförslaget föranleder. Någon utökning av den nuvarande utbildningskapaciteten avde skäl organisationskommittén åberopar anser jag mig inte kunna tillstyrka.Det ankommer på organisationskommittén att se till att utbildningen kan på etländamålsenligt och från kostnadssynpunktrimligt sätt genomföras vid aUa de tre musikhögskolorna utan att dentotala kapaciteten ökas (3), finner det intetillfredsställande att hela utbildningen inom ramen för regionmusikskola ochdärmed huvuddelen av den nuvarande utbildningen av musiker för regionmusiken ärförlagd lill en av musikhögskolorna. Kommittén föreslår alt uppgiften att anordnadenna utbildning fördelas på samtliga musikhögskolor och motiverar sittförslag med att åtgärder behövs för att få till stånd en likvärdig musikerutbildning vid de trehögskolorna. Förutsättningarna för alt kunna genomföra den föreslagnaomlokaliseringen av utbUdningen redan från nästa budgetår är emellertid minmening knappast uppfyllda. Genomförandet kräver en omsorgsfull planering.Vidare kan vissa kostnader uppstå inte bara för musikhögskolorna utan också förregionmusiken. Dessa behöver preciseras ytterligare. Jag avser därför att iannat sammanhang i samråd med chefen för försvarsdepartementet föreslå Kungl.Maj:t att uppdra åt organisationskommittén för högre musikutbUdning och organisationskommittén för regionmusiken att gemensamtutreda de pedagogiska och ekonomiska konsekvenserna av att en lämplig del av utbUdningen inom ramen förregionmusikskola fr, o, m, /74 förs över tillmusikhögskolorna i och . Det ankommer på organisationskommitténför högre musikutbildning att för musikhögskolornas del söka finna vägar föratt i någon mån uppväga de nackdelar för de olika högskolorna som den kraftigautökningen av studerandeantalet i regionmusikskolan leder till redan för nästaläsår. Jag anser mig i det sammanhanget böra betona alt det knappastfinns skäl att tillåta annat än en mycket begränsad ökning av det totalastuderandeantalet vid i , som redan nu har över 500studerande. För den ökade omfattningen av utbUdnmgen inom ramen förregionmusikskola beräknar jag medel i enlighet med organisationskommitténsförslag (5). Med hänsyn tUl vad organisationskommitténanfört beträffande behovet av enförstärkning av skolledningen vid musikhögskolorna i och Malmöberäknar jag medel som gör det möjligt att ansläUa en assistent medtjänstgöring på halvtid vid vardera högskolan (7), Den ökning i övrigt som jag tillstyrkerunder detta anslag framgår av sammanställningen. I enlighet därmed beräknar jaganslaget till . Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår atttill Musikhögskolorna: Utbildningskostnader för /73 anvisa ett förslagsanslag av 13 446 000kr. Musikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m. 1970/71 Utgifti 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag ' Avser anslaget medmusildiögskolan: Undervisningsmaterielm, m. Beräknad ändring 1972/73 + 191 000 + 191 000 + 13 000 +13 000 I medelsberäkningen ingår underhåll,instrumentvård, ersättningsköp m. m.enligt en särskild plan samt viss materielanskaffning i anslutning tiU den pedagogiska utvecklings- ochförsöksverksamhet som bör bedrivas vid musUchögskolorna. medel för anskaffning av litteratur, grammofonskivor m. m, tiUmusikhögskolorna i och ochtill den särskilda ämnesutbUdningen i musik. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till Musikhögskolorna:Undervisningsmateriel m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Enligt stadgan för statens scenskolor,som fastställdes av Kungl. Maj:t den 6 juni1968, har scenskolorna, av viUca två fmns i , en i ochen i , till uppgift att utbUda skådespelare och musikdramatiska artister.I är utbildningen av skådespelare och musikdramatiska artisterförlagd till skilda skolor. Statens scenskola i utbildar skådespelare medan musikdramatiska skolan i specieUt inriktad på utbUdning av operaartister. Vid scenskolorna i Göteborgoch meddelas utbildning på en dramatisk och en musikdramatisk linje. UtbUdningen vid skolorna är treårig. Tillutbildningen skall antagas 15 studerande vid var och en av statensscenskolor samt 8 studerande vid musikdramatiska skolan. Innevarande budgetår anordnas vidscenskolorna i viss försöksverksamhet med ettårig fortbildning avskådespelare och musikdramatiska artister. Teater-och musikrådet har inseende över skolorna. Den av teater- och musikrådet i april1969 tillsatta scenskolekommit-tén, som haft tUl uppgift att se öververksamheten vid skolorna, har avslutat sitt arbete. Kommitténsuppdrag har omfattat samtliga skolor utom musikdramatiska skolan i förslag har remissbehandlats av rådet. Beräknad ändring 1972/73 + 3,5 +4,5 + 2 + 6,5 + + + + + 3 000 123 000 128 000 + 31000 + 2 000 + 4 000 + 314 000 of. + 1 281 000 Prop.1972:1 Bilaga 10 131 i att den fortbildningsverksamhet som bedrivs får fortsätta nästabudgetår i ökad omfattning. föreslår att lärarpersonalenutökas med tre tjänster i scenisk framställning och scenisk teknik i utbytedels mot en befintUg tjänst som lärare i roUgestaltning, dels mot timarvoderadundervisning. Skolan begär även medel för arvoden tiU en lärare i musikaUskinstu-dering och till en ackompanjatör medhalvtidstjänstgöring. Medel behövs vidare för att kunna ge eleverna vissstödundervisning i företrädesvis talteknik under första engagemangsåret. Skolanbegär en tjänst som scenskolesekreterare för att avlastarektor administrativa uppgifter. Därutöver föreslås en tjänst somscenskole-tekniker samt en tjänst som assistent i utbyte mot en somkontorsskrivare. Slutligen föreslås ett engängsanslag om . föranskaffning av rekvisita. (+221 186 kr.) i att den utåtriktade delen avundervisningen, som består av produktion av teater och föreställningarför publik med skolans elever, inte kan bibehållas i nuvarande omfattning ominte skolan får en tjänst som institutionstekniker samt ökade medel föruppvisningar. Vidare föreslås en särskild administrativ tjänst(scenskolesekreterare) som vissa nu anvisade medel till administrativoch kameral hjälp kan inbesparas. Dessutom föreslås ökade medel för timlärare,(+154 316 kr,) i framhåller att de förslag somden inom teater- och musikrådet tillsatta scen skolekommittén lagt framtillgodoser väsentliga behov, I avvaktan på vad dessa förslag leder tiU begär skolan endast medel för löne- ochprisomräkning, Musikdramatiska skolani framhåller behovet av en förstärkning av undervisningen i sång. Vid skolan behövs vidareen ingenjör och ett biträde, båda med halvtidstjänstgöring. Dessutom begärskolan ökade medel för bl. a. gästlärare, uppvisningar samt för bestäUning avsvenska musikdramatiska verk. (+141 716 kr.) Teater- och musikrådet har yttrat sigdels över scenskolornas anslagsframställningar för nästa budgetår, dels övervissa av de förslag som lagts fram av den inom rådet tillsattascenskolekommittén. Av sistnänmda yttrande framgår att rådet avser att göra ensärskild utredning om bl. a. musikteatern. Denna kommer även att beröra denmusikdramatiska utbildningen. Rådet framhåUer att scenskolorna i , ochMalmö i viss utsträckning stabUi- Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 132 seratsin verksamhet, både vad gäller studieorganisation och undervisningsmetodik.För att skolorna skall kunna fuUfölja denna utveckling krävs nu framför allt enökning av de tekniska och administrativa resurserna. Vid vardera scenskolanbör inrättas en tjänst som institutionstekniker och en somscenskolesekreterare. I fråga om undervisande personal tillstyrker rådetstockholmsskolans förslag om medel för arvode till en lärare i musikaliskinstudering och till en ackompanjatör med halvtidstjänstgöring. Rådet förordarvidare att ytterligare två tjänster i scenisk framställning och scenisk teknikinrättas vid var och en av scenskolorna. De nya tjänstema bör finansieras delsgenom att befintliga tjänster som lärare i rollgestaltning dras in, dels genomatt den tim-arvoderade undervisningen vid skolorna minskas. För löne- ochprisomräkning tillstyrks sammanlagt . (kr.) Beträffandeskolomas utbildningskapacitet och utbildningstidens längd föreslås inga förändringar. I vad avserskolornas ledning anser rådet att antalet ledamöter i de tre scenskolomasstyrelser bör minskas från nuvarande sju tUl fem. Beträffande musikdramatiska skolani tUlstyrker teater- ochmusikrådet att medel beräknas för en ingenjör och ett biträde, båda medhalvtidstjänstgöring. För löne- och prisomräkning tillstyrker rådet . (+192 934 kr.) Teater- och musikrådet anser i likhet medscenskolekommittén att scenskolorna även bör ha i uppgift att bedriva fortbildning. Rådet har lämnat enredogörelse för den försöksverksamhet med fortbildning av skådespelare och musikdramatiska artister som bedrivs underinnevarande budgetår vid de båda scenskolorna i och samtidigtframhåUit behovet av att fortsätta försöksverksamheten under nästa budgetår.EnUgt rådets uppfattning bör resultatet av försöksverksamheten avvedctas innannågot definitivt beslut kan fattas i fråga om fortbildningens utformning ochomfattning. En inom teater- och musikrådet tillsattscenskolekommitté har sett öververksamheten vid tre av scenskolorna, nämUgen statens scenskola i scenskolorna i och , Rådet har tagit ställning till vissa avde förslag som scenskolekommittén lagt fram. Teater- och musikrådet tar i dettasammanhang upp frågan om grund-utbUdningens längd och allmänna uppläggning vidde tre scenskolorna samt skolomas utbildningskapacitet. Grandutbildningen, som är treårig, ärdimensionerad för årskurser om 15 studerande vid var och en av skolorna.Fördelningen av utbildningsplatserna mellan dramatisk och musikdramatisk linjevid scenskolorna i och är uite fastlagd men har varierat mellan Prop.1972:1 Bilaga 10 133 tiooch tolv platser på dramatisk och mellan tre och fem platser på musikdramatisklinje. Liksom teater- och musikrådet räknar jaginte med någon ändring av grundutbUdningens längd. Med hänsyn till den förändring avgrundutbildningens allmänna uppläggning som under teater- och musikrådetsmedverkan redan skett vid skoloma föreslår rådet vissa förstärkningar avskolornas tekniska och administrativa resurser, liksom vissa förändringar avlärarorganisationen. Jag anser det inte möjligt att ta ställning till dessaförslag förrän rådet närmare klargjort hur skolornas resursbehov förgrundutbildningen påverkas av att undervisningen fått en ändrad uppläggning.Som kommer att framgå av det följande anser jag att detta lämpligen bör ske isamband med att rådet slutgiltigt tar ställning till frågan om att utvidgaskolomas uppgift tiU att omfatta även fortbildning. I samband med att kravet på fortbUdningvid scenskoloma förts fram har också ivissa faU hävdats att dimensioneringen av grandutbUdningen är för stor,främst av arbetsmarknadsskäl. Det har också vissa år visat sig vara svårt förscenskoloma att få så många tillräckUgt kvalificerade sökande som har behövtsför att fylla samtUga utbUdningsplatser. För egen del finner jag dessa skältillräckUga för att förorda att kapaciteten vid scenskoloma tills vidareminskas något. Jag föreslår att intagningen tUlgrundutbildningen vid de tre scenskolorna i , och Malmöt. v. begränsas till tolv studerande årUgen vid var och en av skolorna. Isamband därmed är det nödvändigt att också ta upp frågan om vilken andel av grundutbildningen som bör avse utbildning av musikdramatiskaartister. Den speciella utbUdningen av operaartister vid musikdramatiska skolani bör t. v. bibehållas i oförändrad omfattnmg. Intagningen till denmusikdramatiska linjen vid i bör i fortsättningen avvägasi förhållande till den minskade totala dimensioneringen. Vid i enligt uppgift samordningen mellanutbildningen på dramatisk och musikdramatisk linje redan gått så långtatt det knappast längre finns skäl för att ha kvar någon särskildmusikdramatisk linje. Detta förhållande jämte den begränsning av skolanskapacitet som jag föreslagit bör enligt min mening lämpligen leda till attden särskilda musikdramatiska linjen vidscenskolan i successivt läggs ner. Någon nyintagning av studerandetill denna linje bör således inte ske från nästa läsår. Teater- och musikrådet har tUlstyrktscenskolekommitténs förslag om att scenskolomas uppgifter borde utvidgas tillatt omfatta fortbUdning av både ,skådespelare och musUcdramatiska artister.Enligt rådet bör sådan fortbUdning anordnas även vid musikdramatiska skolan i . Jag anser det vara angeläget att stödjaförslaget om fortbUdning vid aUa de fyra scenskoloma. Viss försöksverksamhetmed ettårig fortbild- Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 134 nmgav skådespelare och musikdramatiska artister bedrivs redan innevarandebudgetår. I enlighet med teater- och musikrådets förslag bör även nästabudgetår fortbUdningen ske i form av försöksverksamhet. Fortbildningen börfinansieras inom ramen för de medel som för nästa budgetår anvisas för grundutbildningen. Detta bör även gälla för musikdramatiskaskolan i , Omfattningen av fortbildningen bör ökas tUl sammanlagtminst tolv heltidsstuderande. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl,Maj:t alt ge teater- och musikrådet i uppdrag att redovisa erfarenheterna avförsöksverksamheten och att lägga fram förslag om hur fortbildningsverksamheteni permanent form bör vara anordnad och dimensionerad. Därvid bör också fråganom skolornas organisation på nytt tas upp liksom frågan om hur skolornas undervisningsresurserbör fördelas mellan grundutbildning och fortbildning. Jag avser att återkomma till Kungl. Maj:tmed förslag i fråga om sammansättningen av scenskoloraas styrelser. Jag beräknar anslaget tUl 6 309 000 kr.Utöver den förändring som följer av den minskade dimensioneringen avutbildningen har jag vid mui beräkning endast tagit hänsyn lill skolornas behovav medel för löne- och prisförändringar. Jaghemställer, att Kungl. att tUl Statens scenskolor för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Statens dansskola har enligt sin stadga,faststäUd , tiU uppgift attvid särskUda linjer utbilda danspedagoger och koreografer samt attmeddela utbildnuig i mim. Vid skolan anordnas även vidareutbUdning fördanspedagoger. Utbildningen av koreografer ochdanspedagoger är f, n, treårig. Till utbUdningenpå danspedagoglinje skaU antagas ca 12 och på koreograflinje ca3 studerande. Teater-och musikrådet har inseende över dansskolan. Beräknadändring 1972/73 + 168 000 of. + 6 000 + 141 000 + 43 000 + 2 000 + 140 000 + 26 000 + 150000 of. + 1000 +211000 + 7 000 För att kunnastabiUsera och förbättra undervisningen inom dansskolans oUka utbildningslinjer behöverskolan särskilda medel för framstälhiing av undervisningsmateriel. Förkoreograflinjen föreslås ökade resurser för gästlärare, för studieresor tUlutlandet samt för scenpraktik, ökade medel begärs också för vidareutbUdningenav danspedagoger samt för att vidareutveckla en försöksverksamhet medutbildning av folkdansledare. (+95 000 kr.) En förstärkning avdansskolans administration skullekunna åstadkommas genom ett särskUt arvode till styrelsens sekreterare samtmedel tiU extra skrivhjälp (+20 000 kr,). Dansskolan har endast varit i verksamheten och rådet anser det därför svårt att klart urskilja föreUggandebehov. Rådet tillstyrker de föreslagna förstärkningarna av skolansadministration samt att medel anvisas tiU elevemas studieresor, Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghar därvid räknat med överföring tUl detta anslag av de medel . som för innevarande budgetår utgår tiU dansskolans undervisning i mim förhörselskadade ur anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet.Jag hemställer, att Kungl. att tiU Statens dansskola för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 5 106 874 5 794 000 6287 000 Dramatiska institutets uppgifter, somframgår av stadgan för dramatiska institutet (1970: 369), består i att utbildapersonal för produktion av program förteater, fUm, radio och television. UtbUdningen avser verksamhetsområdenaregi, bUd- och ljudteknik, scenografi, maskering och administration. Institutetmeddelar även sådan allmän produktionstekniskutbUdning som rör teater, film, radio och television och som behövs föryrkesverksamhet av annat slag. I sin verksamhet skall uistitutet, som leds aven av Kungl. Maj:t utsedd styrelse, främja utveckUngen inom områden som berörsav utbildningen. Utbildningen vid institutet omfattarföljande tvååriga utbildningslinjer, nämUgen allmän linje, administrativlinje, bildteknisk linje, ljudteknisklinje, scenografilinje och maskeringslinje. Utbildningen på den allmännalinjen avser dels regi- och producentutbildning, dels allmän produktionstekniskutbildning vilken är utformad som en särskUd ettårig lärokurs inom den allmännalinjen. Vid institutet anordnas även en ettårig påbyggnadskurs som bygger påden allmänna linjen, den administrativa linjen, den bildlekniska linjen ochden ljudtekniska linjen. Enligt avtal meUan staten och lämnar budgetår bidrag tilldriftkostnaderna vid dramatiska institutet med ett belopp som motsvarar 6,75 %av de avgifter som för närmast föregående budgetåret redovisats tillfilminstitutet enligt avtalet angående bildande av . ändring 1972/73 + 5 + 5 of, of. därav utrikes resor Lokalkostnader Undervisningskostnader Materielunderhåll m. m. Expenser + 1 177 000 of. + 63 000 -f 50 000 + 390 000 + 946 000 + 121000 + 177 000 + 190 000 of, - 26 000 30 000 - 5 000 + 14 000 + 8 000 Prop.1972:1 Bilaga 10 137 Inkomster från uthyming av lokaler m. m. + 2 842 000 UtbUdnmgen vid institutet /71. Genom att institutets lokaler inte blev färdiga att tas i bruki beräknad tid kunde utbildningsprogrammetdetta läsår inte fuUföljas för flertalet studerande. Institutet genomfördärför under /72 kompletterande utbildning för att kompensera destuderande för förlorade undervisningsmoment. Statsmakterna har medgett attresurser för den kompletterande UtbUdningen frigörs genom att intagningenhösten 1971 begränsats tiU 16 studerande,vilka tagits in på den aUmänna linjens ettåriga produktionstekniskagren (UbU 1971: 6, rskr 1971: 113). Utbildningsläget är nu följande. Destuderande som togs in vid Svenska filminstitutets filmskola och somhar beretts möjlighet att fullfölja sin utbildning vid dramatiska institutetkommer att avsluta sin utbildning inom andra årskursen . Dessastuderande kommer därefter att påbörja utbildning i påbyggnadskurs. Institutetföreslår att de får fullfölja denna utbildnmg under hösttermmen 1972. För de 38 studerande som togs intill tvåårig utbildning vid institutet kommer vid utgången av /72att återstå viss kompletterande utbildning som kommer att slutföras successivtunder loppet av .