prop · FV0353 · 1972-12-31 00:00:00 — Utredningensuppfattning att fömtom skogsbruket också sågverksindustrin och den berördaverkstadsindustrin bör medverka i den kollektiva skogstekniska forskningen mötsdäremot med viss tveksamhet från företrädare för berörda branscher. förklarar att förbundets medlemmar i första hand är inriktade påatt stödja forskningsverksamhet beträffande sågverksdriften och trä somprodukt. framhåller att de skogsmaskintillverkandeföretagen under en följd av år satsat betydande belopp påegen forskning och utveckling. Förbundet anser det angeläget att dennaverksamhet fortsätter. Humvida industrin kan medverka i ett avtal om kollektivforskning måste enligt förbundet bedömas mot bakgrund av vilka projekt ettsådant avtal skulle komma att omfatta. m. fl. förklarar i sittgemensamma yttrande att samarbete etablerats mellan tillverkare av skogsbmketsmaskiner och . Sedan skogsmaskintillverkarnanyligen bildat en särskild branschgmpp inom haröverläggningar tagits upp mellan och denna gmpp. Dessa överläggningartorde dock knappast resultera i ett engagemang från tillverkarnas sida av denstorleksordning som utredningen tänkt sig. Vad gäller sågverksindustrinframhålls att vissa sågverk redan är intressenter i stiftelsen. Enligtyttrandet bör i nuvarande situation branschsidan betraktas som liktydig medskogsbruket varav följer att den avsedda överenskommelsen bör träffas mellanstaten och ett organ som företräder skogsbruket. Fråganom vUken närmare ställning och vilka funktioner som skall tillkomma det föravtalsparterna gemensamma organ som skall få ansvaret förforskningsprogrammets genomförande berörs i flera yttranden.Riksrevisionsverket stöder tanken på en programstyrelse som resursansvarig förde medel till kollektiv forskning som avtalsparterna gemensamt ställer tillförfogande för ett bestämt forskningsprogram. Programstyrelsen bör fritt kunnaköpa tjänster från branschforskningsinstitut eller andraforskningsinstitutioner. Också statskontoret uttalar sig för principen attadministrativt särskilja anslagsbeviljande och utförande forskningsorgan.Liknande uppfattningar framförs också i flera andra yttranden. I det gemensammayttrandet frän domänverket m. fl. framhålls att det inte är lämpligt att påförhand fastställa de administrativa formerna för forskningen. Denna fråga börhänskjutas till överläggningarna i samband med avtalets upprättande. Utredningensbedömning i fråga om behovet av projektbundet stöd till skogsteknisk forskningbiträds av de remissinstanser som särskilt yttrat sig i denna fråga.Forskningsstiftelsen och domänverket m. fl. förklarar att projektbundetstöd behövs vid sidan av och som komplement till det avtalsbundna stödet tillkollektiv forskning. STU ifrågasätter om inte utredningen bedömt dettastödbehov för lågt. Utredningensförslag att ett särskilt sakkunnigorgan för skogstekniska frågor skallinrättas vid STU och att STU skall få en samordnande funktion när det gällerdet statiiga stödet inom detta område behandlas i flera remissyttranden.Förslagen tillstyrks av bl. a. och statskontoret. understryker betydelsen av att sakkunnigorganet får en sådansammansättning att det aktivt kan medverka till en önskvärd målinriktning avverksamheten. Förhållandet mellan det föreslagna sakkunnigorganet vid STU ochdet organ som 1972: 53 12 föreslåsfå ansvaret för den kollektiva forskningen kommenteras i några yttranden.Enligt bör sistnämnda organ utnyttjas förberedning och kontroll också när det gäller det projektbundna forskningsstödetoch stödet tUl skogstekniskt utvecklingsarbete. Liknande synpunkter framförsockså av domänverket. Stiftelsen och Skogs- ochlantbruksakademien. Utredningensförslag att STU skall få huvudansvaret för stödet till det industriellautvecklingsarbetet inom det skogstekniska området och att StiftelsenSkogsmekanisering därmed skall upphöra lämnas i allmänhet utan erinran avremissinstanserna. STU anför att det är naturligt för STU att också ta uppprojekt av skogsteknisk natur inom ramen för stödet till industrielltutvecklingsarbete. ifrågasätter dock om det inte är meraändamålsenligt att stöd till industriellt utvecklingsarbete inom detta områdehandläggs av ett fristående organ med egen sakkunskap. framhålleratt erfarenheterna av stiftelsens verksamhet är synnerligen goda ochunderstryker vikten av att motsvarande verksamhet kan bibehållas också i dennya organisationen. Norrlandsfonden tillstyrker förslaget att överföra defunktioner som hittUls åvilat stiftelsen till STU. Fonden erinrar om attstiftelsen, som haft en avgörande betydelse för det skogstekniska forsknings-och utvecklingsarbetet , tillkom mot bakgrund av den påtagligabristen pä resurser inom området och den bristande samordningen av existeranderesurser. Den utbyggnad och samordning av det statliga stödet till tekniskforskning som skett genom tUlkomsten av STU har enligt fonden förändratförutsättningen för stiftelsens verksamhet. Tiden synes därför mogen för denföreslagna överflyttningen av stiftelsens funktioner tUl STU. Utredningensförslag att Norrlandsfonden också i fortsättningen skall stödja skogsteknisktforsknings- och utvecklingsarbete i ungefär samma omfattning som tidigareavstyrks av Norrlandsfonden som framhåller att en i förväg faststäUdanslagsvolym till t. ex. skogstekniskt utveckhngsarbete inte låter sig förenasmed principerna för fondens anslagsgivning. Fonden måste därför förbehålla sigmöjligheten att som hittUls från fall till fall bedöma projekt oavsett om defaller inom skogstekniska eller andra teknikgrenar. Samverkande Träfackenförklarar att eftersom ett ökat skogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbetehar stor direkt och indirekt betydelse för näringsliv förutsätts attNorrlandsfonden även i fortsättningen stöder sådan verksamhet. Utredningensbedömning att det statiiga stödet till industriellt utvecklingsarbete inom detskogstekniska området behöver ökas delas av många remissinstanser. Statensmaskinprovningar framhåller att den svenska marknaden aldrig ensam kommer attge underlag för långa tillverkningsserier av skogsmaskiner och att exporten ärkostnadskrävande och svårarbetad. Industriföretagen måste därför koncentrerasina egna 1972: 53 13 insatserpå de områden där förutsättningar för bästa ekonomiska resultat föreligger.Från samhällets synpunkt är det däremot nödvändigt att hela mekaniseringsfältetblir effektivt tillgodosett. Liknande bedömningar görs i flera andraremissyttranden bl. a. från , och i det gemensamma yttrandet från domänverket m. fl. Förslagetom fasta förstärkningar till skogshögskolan tillstyrks i allmänhet.Riksrevisionsverket anser dock att dessa förslag bör prövas i samband medhögskolans ordinarie anslagsäskande och med utgångspunkt i de mål som gällerför högskolans verksamhet. Skogshögskolan understryker vikten av att denföreslagna resursförstärkningen kommer tiU stånd och att det skapas enorganisation som främjar samarbetet mellan de institutioner som handharforskningen inom området. Också utredningens förslag när det gäller detfortsatta nordiska skogstekniska samarbetet tillstyrks i allmänhet. Förhandlingsgruppenerinrar om att gruppen enligt sina direktiv har haft att beakta bl. a. deallmänna riktlinjer för statligt stöd till kollektiv forskning som redovisats iprop. 1968: 68 angående ökat statligt stöd till teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. I nämnda proposition understryks kravet påstörre rörlighet i inriktningen av statens stöd till och medverkan ikollektivt forsknings- och utvecklingsarbete. Statens samverkan med industrinbör därför i ökad utsträckning avse genomförandet av preciseradeforskningsprogram i stället för att, såsom ofta varit fallet, haformen av bidrag till driften av ett särskilt institut. En utgångspunkt förbedömningen av den statliga medverkan i viss kollektiv forskning bör varaintresset hos vederbörande bransch av ekonomisk satsning på dennaforskningsverksamhet. Statens samverkan med näringslivet i den kollektivaforskningen bör enligt propositionen också i fortsättningen regleras genomavtal med vederbörande bransch. Avtalet bör avse genomförandet av ett visst forskningsprogram.Principerna för programbudgetering bör ligga till grund för verksamhetensplanering och kostnadsredovisning. Inom angivna ramar bör tUlgängliga resurseranvändas på ett sådant sätt att de för verksamheten anslagna medlen utnyttjasoptimalt. Förhandlingsgruppenframhåller att det är önskvärt om staten genom avtal skall åta sig attmedverka vid finansieringen av den kollektiva forskningen inom detskogstekniska området att samtliga berörda branscher dvs. förutom skogsbruketi första hand även den skogsmaskintillverkande industrin medverkar vidfinansieringen av verksamheten. Det är vidare angeläget att det statiigastödet i enlighet med vad som anförs i den tidigare nämnda propositionen avser Prop.1972: 53 14 genomförandetav ett visst forskningsprogram och inte får karaktären av bidrag till driftenav ett särskilt institut. Den forskningsverksamhet avtalet avser bör därförkunna utföras vid olika härför lämpade forskningsinstitutioner. Medutgångspunkt i angivna riktlinjer och överväganden har förhandlingsgruppentagit kontakt med företrädare för berörda branscher. Dessa har den 25 januari1972 bildat Stiftelsen . Stiftelsen har till ändamål attunderstödja och befordra skogsteknisk forskning och utveckling samt att i dettasyfte sluta avtal med staten om gemensam finansiering av kollektiv skogstekniskforskning och utveckling. 1 stiftelsen ingår Föreningen , domänverket. MeUanförhandlingsgruppen och stiftelsens företrädare har avtal träffats om gemensamfinansiering av kollektiv forskning på det skogstekniska området. Avtalet, somär träffat under förbehåll av godkännande av Kungl. Maj:t och stiftelsensstyrelse, avser tiden den 1 juli 1972den . Staten åtar sig attmedverka vid finansieringen av verksamheten genom att tUlskjuta 9,9 milj. kr.,varav 3 milj. kr. under /73, 3,3 milj. kr. under budgetåret1973/74 och 3,6 milj. kr. under /75. Stiftelsen åtar sig å sinsida att under hela avtalsperioden tUlskjuta sammanlagt lägst . Totalramenför hela treårsperioden kommer därmed att uppgå till 24 750 000 kr.Verksamheten skall bedrivas i enlighet med ett till avtalet fogat ramprogram. Ramprogrammet,som utarbetats av av de aktuella utvecklingstendensernainom skogsnäringen, har främst inriktats på att lösa sådana problem som hängersamman med ett införande av högmekaniserade metoder i skogsbmket. Programmetomfattar målinriktat forskningsarbete rörande anläggning, skötsel ochavverkning av skog samt transport av virke till industrin. Verksamhetens syfteär dels att medverka till utveckling och effektivisering av nämnda aktiviteterför att hålla lönsamheten i skogsbruket på en konkurrenskraftig nivå, dels attförbättra säkerhet, hälsa och trivsel för skogsbrukets arbetskraft ochtillvarata möjligheterna att bereda sysselsättning för äldre arbetskraft ochpartiellt arbetsföra, dels också att anpassa den skogstekniska utvecklingen tiUmiljövårdens krav. Denverksamhet som avses bedrivas inom ramprogrammet innebär till betydande del enfortsättning av nu pågående forskning. Ökade insatser beräknas i första handgöras när det gäller skogsvården. Ett annat område där forskningsinsatsernaökas är gaUringen där det bedömts som speciellt angeläget att snabbt kunna utvecklamekaniserade system. När det gäller slutavverkningen har betydandeforskningsinsatser gjorts redan tidigare. I det aktuella forskningsprogrammetkommer stor upp- märksamhetatt ägnas bl. a. förhållandet mellan avverkningsteknik och virketsförädlingsvärde i olika mekaniserade system. Totalt beräknas ca en tredjedel avramprogrammets hela forskningsvolym avse frågor rörande drivning. En viktig del avramprogrammet gäller miljöfrågorna. Forskningen inom detta område är med vissaundantag påbörjad. Inom forskningsområdet inre miljö är en huvuduppgiftatt söka förebygga olycksfall, i synnerhet som skogsbruket är en av debranscher där olycksfallsfrekvensen f. n. är störst. Vidare behövs betydandeinsatser när det gäller forskning rörande vibrationer, bullerfrågor, manöverteknikensutveckling och psykisk arbetsbelastning. Inom forskningsområdet yttre miljö ärhuvuduppgiften att ge underlag för ett större hänsynstagande än tillbiologiska och miljömässiga aspekter vid utvecklingen av skogsbruketsdriftsformer. Ansvaret för genomförandetav det avtalade programmet föreslås åvUa en särskUd, nyinrättad nämnd, . I nämndens uppgifter skall ingå att pågrundval av ramprogrammet fastställa programbudget för den avtaladeverksamheten samt att följa denna och redovisa resultaten. Nämnden avses inte bedrivanågon egen forskningsverksamhet. Forskningsprogrammets genomförande avses istället ske vid redan befintliga forskningsinstitutioner, i första handForskningsstiftelsen , skogshögskolan och . FörhandUngsgruppenframhåUer att ramprogrammet till stor del innebär ett fullföljande avforskningsverksamhet som redan pågår vid berörda forskningsinstitutioner ochsom f. n. till en del finansieras genom statiiga anslag. Sålunda beräknas avden verksamhet som ingår i ramprogrammet projekt tUl en kostnad av ca 800 000kr. för /73 motsvara projekt som f.n. finansieras av statens rådför skogs- och jordbruksforskning. Anslaget till skoglig forskning för budgetåret1972/73 bör därför enligt gruppen kunna minskas med . jämfört med vadsom eljest skulle utgå. Ianslutning till förhandlingarna om avtalsbundet stöd till kollektivskogsteknisk forskning har också frågan om statens fortsatta stöd till industrieUtutvecklingsarbete inom det skogstekniska området berörts. Behovet av ett ökatstöd har starkt betonats av stiftelsens representanter. Sådant stöd utgår f. n.dels från Norrlandsfonden . och den av fonden skapade StiftelsenSkogsmekanisering, dels från STU. Förhandlingsgruppen beräknar att stödet fränNorrlandsfonden har uppgått till ca 1 milj. kr. under de senaste årenoch stödet från STU tUl ca . under /72. Förhandlingsgruppenframhåller att det enligt gruppens uppfattning är angeläget med ett fortsatt statiigtstöd till industriellt utvecklingsarbete inom det skogstekniska området. betydelseför det norrländska näringslivet är det enligt gruppen naturligt att ett sådantstöd också i fortsättningen utgår från Norrlandsfonden. Stödet bör vara avminst samma omfattning som f. n. dvs. ca 1 milj. kr. Då stödet frånfonden i huvudsak begränsas till företag belägna inom de fyra nordligaste läneneller till utvecklingsprojekt som avses exploateras inom detta område föreslåsatt stödet från fonden kompletteras med andra stödmöjligheter utan motsvaranderegional begränsning. Enligt förhandlingsgruppens uppfattning bör stöd tillprojekt avseende skogstekniskt industriellt utvecklingsarbete därför i ökad omfattningutgå genom STU. För /73 föresläs STU:s stöd inom detta områdeuppgå till . Detär enligt förhandlingsgruppen angeläget att en samordning kan åstadkommas avdet utvecklingsstöd som föreslagits utgå från Norrlandsfonden och från STUsamt av detta stöd och stödet tUl den avtalsbundna kollektiva forskningen.Gruppen föreslår därför att vid sidan om sinuppgift som ansvarigt organ för genomförande av ramprogrammet också skall fungerasom sakkunnig- och beredningsorgan åt STU och Norrlandsfonden när det gällerfrågor om stöd till skogstekniskt industriellt utvecklingsarbete. Statensråd för skogs- och jordbruksforskning begär i anslagsframställning /73 en ökning av anslaget till skoglig forskning med 1 335 000kr. till 4,5 milj. kr. Rådet förklarar att de senaste årenskostnadsutveckling inom skogsbruket har försämrat förutsättningarna för en lönsam,uthållig virkesproduktion. Om skogsbmket skall kunna uppnå tillfredsställandekonkurrenskraft och en ökad långsiktig virkesproduktion därmed säkras, behövsstarkt ökade insatser pä alla områden där kostnadssänkningar bedöms varamöjliga. Insatserna på forskningens område spelar därvid en viktig roll. Enkraftig ökning av den skogliga forskningens resurser behövs därför. Utvecklingeninom skogsbmket kännetecknas av en hög rationaliseringstakt.Dagsverksåtgången per skogskubikmeter beräknas sålunda ha minskat tUl ungefären fjärdedel av vad den var . Detta beror bl. a. på att enomfattande mekanisering skett av såväl avverkning som transport. De högmekaniserademetoderna svarar emellertid än så länge för en relativt liten del av dentotala avverkningen. väntas dock användningen avmekaniserade awerkningsmetoder öka kraftigt ' som betydande insatsergörs för att mekanisera också gallring och skogsvårdsarbeten. Föratt skogsbrukets lönsamhet skall bibehållas på en konkurrenskraftig nivåinternationellt sett krävs en hög rationaliseringstakt också i fortsättningen.Samtidigt medför den snabba utvecklingen problem i många avseenden. Det ärdärför nödvändigt att rationaliseringsarbetet sker under hänsynstagande tillbl. a. skogsarbetarnas intressen samt biologiska och mUjömässiga faktorer.Härvid är det särskilt angeläget att hänsyn tas till behovet av att beredamedelålders och äldre skogsarbetare fortsatt sysselsättning i ett högmekaniseratskogsbruk. Vidare måste olycksfallsfrekvensen i skogsarbetet minskas. När detgäller transporterna måste naturligtvis också trafiksäkerhetsaspekternabeaktas. Föratt utreda frågan om det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetet tUlsattesår 1969 en särskUd utredning. Utredningen har mot bakgrund bl. a. av enbedömning av skogsnäringens roll i den svenska ekonomin på ansettdet nödvändigt med en kraftigt ökad satsning på skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete . Utredningens allmänna bedömningardelas i huvudsak av remissinstanserna. Också enligt min mening föreliggerstarka motiv för en ökad satsning på forsknings- och utvecklingsarbete inom detskogstekniska området. Som jag tidigare antytt är det därvid nödvändigt attverksamheten får en sådan inriktning att bl. a. även arbetarskydds-ochmiljövårdsintressen tillgodoses. Utredningenhar föreslagit att huvuddelen av den skogstekniska forskningsverksamhetensamordnas genom avtal mellan staten och berörda branscher om gemensamfinansiering av viss kollektiv skogsteknisk forskning. Förslaget har godtagitseller lämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. Jag delar ocksåuppfattningen att det är önskvärt att en samverkan kommer till stånd mellanstaten och näringslivet när det gäller den skogstekniska forskningen. Ensärskild förhandlingsgrupp har därför för statens räkning förhandlat medföreträdare för berörda branscher om en sådan samverkan. Avtal om gemensamfinansiering av kollektiv forskning på det skogstekniska området har därvidträffats mellan förhandlingsgruppen och en av skogsbruket och den skogsmaskintillverkandeindustrin för ändamålet bildad stiftelse. Avtalethar träffats under förbehåll av godkännande av Kungl. Maj:t och stiftelsensstyrelse. , som avser tiden den 1 juli 1972den , åtar sig staten attmedverka vid finansieringen av verksamheten genom att tillskjuta 9,9 milj. kr.,varav 3 milj. kr. under /73, 3,3 milj. kr. under budgetåret1973/74 och 3,6 milj. kr. under /75. Stiftelsen åtar sig å sinsida att under hela avtalsperioden tillskjuta sammanlagt lägst 14 850 000 kr.Totalramen för hela treårsperioden kommer därmed att uppgå till 24 750 000 kr.Verksamheten skall bedrivas i enlighet med ett till avtalet fogat ramprogram. Ramprogrammetomfattar forskning rörande anläggning, skötsel och 1972: 53 18 avverkningav skog samt transport av virke. I programmet ingår också forskning rörandearbetarskydds- och miljövårdsfrägor i anslutning till skogsarbetet. Ansvaret förgenomförandet av det avtalade programmet föreslås åvila en särskild nämnd,kallad . Nämnden avses inte bedriva egenforskningsverksamhet. Forskningsprogrammets genomförande avses i stället efternämndens närmare bestämmande ske vid befintliga forskningsinstitutioner. Somframgått av vad jag tidigare anfört har någon avtalsbunden forskningssamverkanmellan staten och näringslivet inte funnits inom det skogstekniskaområdet. Det är därför enligt min uppfattning värdefullt att det nu träffadeavtalet kommit att omfatta en betydande del av den totala forskningen inomdetta område. Det är också av betydelse att såväl skogsbruket som den maskintUlverkandeindustrin deltar i det kollektiva forskningsarbetet. Utredningenhar, vid sidan om den avtalade verksamheten, föreslagit vissa fastaförstärkningar vid skogshögskolan. Jag är emeUertid f. n. inte beredd att taställning tUl dessa förslag. De frågor som rör anslag till skogshögskolan bör istället las upp i samband med prövningen av högskolans årligaanslagsframställningar. Genomtillkomsten av avtalet minskar behovet av medel för projektbundet stöd tillskogsteknisk forskning. Såsom framhållits såväl av utredningen som av fleraremissinstanser behövs dock i viss omfattning medel för projektbundet stöd ävenom ett avtal kommer till stånd. Sådant stöd bör liksom hittUls i första handutgå genom det av statens råd för skogs- och jordbruksforskning disponeradeanslaget till skoglig forskning. Från rådet bör sålunda också i fortsättningenutgå stöd bl. a. till projekt som genomförs inom ramen för det nordiskaskogstekniska forskningssamarbetet. Enligt förhandlingsgruppen beräknas av denverksamhet som ingår i det avtalade forskningsprogrammet projekt till en kostnadav ca . för /73 motsvara projekt som f. n. finansierasav rådet. Anslaget till skoglig forskning kan därför minskas i motsvarande månsom finansieringen av projekt i stället sker genom avtalet. Behovetav fortsatt statiigt stöd tUl industriellt skogstekniskt utvecklingsarbete harstarkt framhållits såväl av utredningen och remissinstanserna som avförhandlingsgruppen. F. n. utgår sådant stöd dels från Norrlandsfonden och denav fonden skapade Stiftelsen , dels från STU.Förhandlingsgruppen har beräknat det nuvarande stödet från Norrlandsfondentill ca 1 milj. kr. och stödet från STU tiU ca . under /72. Jagdelar uppfattningen att det är angeläget med ett fortsatt statiigt stöd tillindustriellt utvecklingsarbete inom det skogstekniska området. Efter samråd medchefen för industridepartementet räknar jag med att inom ramen för anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forsk- Prop.1972: 53 19 ningoch utveckling under trettonde huvudtiteln . disponeras förprojekt avseende skogstekniskt industriellt utvecklingsarbete. Jag förutsättervidare att stöd till sådant utvecklingsarbete utgår från Norrlandsfonden liksomhittills. Förhandlingsgruppenframhåller att det är angeläget att en samordning kan åstadkommas av detutvecklingsstöd som föreslagits utgå från Norrlandsfonden och från STU samt avdetta stöd och stödet till den avtalsbundna kollektiva forskningen. Enligtgruppen bör därför vid sidan om sin uppgiftsom ansvarigt organ för genomförande av ramprogrammet också fungera som sakkunnig-och beredningsorgan åt STU och Norrlandsfonden när det gäller frågor om stöd tillskogstekniskt industriellt utvecklingsarbete. Det är enligt min uppfattningangeläget att nämnden kan fungera som samordningsorgan när det gäller hela detstatliga stödet till skogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Det ärdärför naturligt att bl. a. Norrlandsfonden och STU anlitar ex.beredning och uppföljning av sådana ärenden där nämnden har den erforderligasakkunskapen. Statensråd för skogs- och jordbruksforskning har för /73 begärt ettanslag av 4,5 milj. kr. till skoglig forskning. För innevarande budgetåruppgår anslaget till . Enligt min mening bör medlen till dennaforskning ökas med . för nästa budgetår. Som jag tidigare framhållitkommer emellertid vissa projekt till en sammanlagd kostnad av ca 800 000 kr.som f. n. finansieras av rådet att ingå i ramprogrammet. Med hänsyn härtill böranslaget till skoglig forskning för /73 föras upp med (3 165 0004-380 000 800 000=) . För stöd till den avtalsbundna koUektivaskogstekniska forskningen skall staten enligt avtalet tillskjuta 3 milj. kr.för /73. För detta ändamål bör ett särskilt reservationsanslaganvisas. Jaghemställer att Kungl. 1)bemyndiga Kungl. Maj:t attgodkänna avtal angående stöd till kollektiv skogsteknisk forskning i enlighetmed vad jag anfört