prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — utreder de problem somför det svenska patentverkets vidkommande aktualiseras av PCT-planen och av detsyslem som utarbetas vid överläggningar med EEC-länderna. På svenskt initiativhar inom påbörjats en utredning om möjligheterna att genom eninternationell patenlkonvention främja överföringen av ny teknik till utvecklingsländerna. Frågan om en revision av Madridöverenskommelsenom internationell registrering av varumärken kommer alt tas upp påprogrammet för en konferens i . Det inom patent- och registreringsverketpågående rationaliserings-och utvecklingsarbetet, främst beträffande patent-och bolagsärenden samt den centrala administrationen, fortsätter. En nylångsiktsplan har utarbetats, som omspänner verksamheten ochsom skall ligga lill grund för de femåriga verksamhetsplaner som redovisas i verkels anslagsframställningar. Inom verketpågår vidare försök med fördjupad förvaltningsdemokrati. För verketföreslås en anslagsökning med ca 5,5 milj. kr. Anslaget redovisas för riksdageni programlermer. Förändringarna inom handelsdepartementelsverksamhetsområde i förhållande till riksstalen för /72 framgårav följande sammanställning. Anvisat 1971/72 Förslag 1972/73 m. m. Främjande av utrikeshandeln m. m. C. m. m, D. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor E. m. m. 6,8 27,8 11.1 25,4 34,0 74,6 7,7 30,6 13,4 27,3 40,0 81,1 -f -1-4-+ + 4- 2,8 2,3 1,9 6,0 6,5 V. Fonden för låneunderstöd IX. Prop.1972:1 BUaga 12 11 Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,slatsrådel Feldl, anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1972/73 inom verksamhetsområde och anför. 1970/71Utgift 4 416 936 1971/72 Anslag 4 546 000 1972/73Förslag 5 235 000 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal -1- 1 of. Reseersättningar (även för utrikes resor) 4- 459 000 -{ 2 000 -f 7 000 4- 221 000 -(- 689 000 1972:1 Bilaga 12 12 Maj:l har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295) beslutatinrätta en personlig tjänst som kansliråd i Cr 1 i handelsdepartementet.Tjänsten har inrättats på enheten för utrikeshandel. Med hänsyn lUlökade arbetsuppgifter inom departementets rätts-sekretariatet bör anslaget räknas upp med . I övrigt ökar medelsbehovel under anslaget med 589 000kr. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. alt till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71Utgift 1671383 Reservation 417 615 1971/72 Anslag 1 900 000 1972/73Förslag 2 020 000 För nästa budgetår räknar jag med attkostnaderna för kommiltéverk-samheten kommer att stiga med . Anslagetbör därför räknas upp med detta belopp. Jag hemställer alt Kungl. alt till Kommittéer m. in. för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag ' Anslaget bör för nästa budgetår ökas med75 . Jag hemställer att Kungl. alt till Extra utgifter för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 152 687 1971/72Anslag 167 000 1972/73Förslag 177 000 Krigsmaterielinspektioneninom utövar kontroll övertillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärenden rörande tillstånd lillexport av sådan materiel. Inspektionens personal utgörs av 1972:1 Bilaga 12 13 krigsmaterieUnspeklören och två biträden. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genom avgifterfrån tUlverkare av krigsmateriel. Beräknad ändring 1972/73 -f 3 000 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. all tillKrigsmaterielinspektionen för /73 anvisa etl förslagsanslag av177 . Kosmader för nordiskt samarbete 1972/73 Förslag 100000 Från reservationsanslagetAdministrationskostnader för nordiskt ekonomiskt samarbete, som förinnevarande budgetår är upplaget med . har betalatshuvudsakligen ulgifler för svenskt deltagande i nordiska ministerkommittén förekonomiskt samarbete och nordiska ekonomiska samarbetsutskotlet. Verksamheten idessa organ har numera upphört. Den 1 juli 1971inrättades ell nordiskt ministerråd med uppgift att svara för samordningen avnordiska samarbetsfrågor. har beslutat tillsätta ell särskiltämbetsmannautskolt med uppgift att biträda rådet i dess arbete med frågor somrör nordiskt ekonomiskt samarbete. Utgifterna för bl. a.administration, resor, traktamenten, arvoden och representation med anledningav dellagande i samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet ochnordiska ekonomiska ämbets-mannautskoltet samt för deltagande i andra former avnordiskt samarbete, bl. a. i nordiska kommittén för konsumentfrågor, bör ifortsättningen bestridas från ett nytt anslag, som bör vara förslagsanslag.Jag beräknar för nästa budgetår medelsbehovet till . Jag hemställer all Kungl. all lill Kostnader förnordiskt samarbete för /73 anvisa ett förslagsanslag av 100 000kr. 1972:1 BUaga 12 14 FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELN M. Kollegiet för Sverige-information i utlandet: Förvaltningskostnader.B 3. Kollegiet för Sverige-information i utlandet: Exportfrämjande m. m. B4. för den mindre industrin. För innevarande budgetårhar lill Handelssekreterare anvisats ett reservationsanslag av ,till Kollegiet för Sverige-information i utlandet ett förslagsanslag av . samt lill Främjande av utrikeshandeln m. m. etl reservationsanslag av8 . Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallades sakkunniga för att utreda denexportfrämjande verksamheten. Uppdraget utökades att ävenomfatta frågan om statens stöd lill de svenska utiandshandelskamrarna.Utredningen har avgett yttrande (Ds H 1971: 2) rörande statensstöd liU de svenska handelskamrarna i utlandet, vari föreslås bl. a. omorganisationav basorganen. I avvaktan på att beredningen av dessa frågor slutförs föreslårjag att berörda anslag med ny anslagsindelning förs upp med oförändrade belopp. Under åberopande av detanförda hemställer jag alt Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för budgetåret 1972/73 beräkna l.lillHandelssekreterare ett reservationsanslag av ,; 2. till Kollegiet förSverige-information i utlandet: Förvaltningskostnader ell förslagsanslag av . 3. till Kollegiet förSverige-information i utlandet: Exportfrämjande m. m. ett reservationsanslagav . 4. till för denmindre industrin etl reservationsanslag av . 5. tUl Svenskahandelskammare i utlandet m. m. ett reservationsanslag av , 1970/71 Utgift 4600 000 1971/72 Anslag 5254 000 1972/73 Förslag 5400 000 Turistlrafikförbundetskall enligt sina stadgar fastställda av Kungl. Maj:t ochsenare delvis ändrade med Kungl. Prop.1972:1 Bilaga 12 15 godkännande främja resandet från utiandet till och inom och i detta syfte driva upplysningsverksamhet samlverka för utveckling av landets turistväsen. Förbundet bar som aktiva medlemmarlandsting, kommuner, föreningar ochföretag samt som passiva medlemmar enskilda personer. Förbundetsangelägenheter handhas av en styrelse och ett råd. Styrelsen består av 13ledamöter och 12 suppleanter, av vilka Kungl. Maj:t utser sju resp. sex. Blandde sju ledamöterna utser Kungl. Maj:t en alt vara ordförande. Övriga ledamöteroch suppleanter i styrelsen utses av rådet, som i sin tur utses av medlemmarna. Arbetet inom förbundet utförs i närasamarbete mellan dess huvudkontor iStockholm och de elva egna eller gemensamma nordiska turistkontoren iutlandet. För att skapa ökade förutsättningar förförbundet att ta på sig ytterligare marknadsföringsuppgifler både utomlandsoch inom landet har förbundet undan för undan byggt upp sin organisation eftermarknadsmässiga principer. Huvudkontoret i är sålundaorganiserat i tre avdelningar: marknadsavdelningen (utrikessektion,inrikessektion, informationssektion),kansliavdelningen (ekonomi och personal) och utvecklingsavdelningen(utredning och statistik). För att främja resandet från utlandettill koncentrerar för bundet numera sitt arbete till turistkampanjeroch länderaktioner, som samordnas med turistnäringens marknadsföring.Kampanjerna har finansierats till likadelar med bidrag från turistnäringen m. fl. och med statsbidrag från kollegietför Sverige-information i utlandet. Förbundet har med hjälp av dessa medelkunnat samordna turist-marknadsföringen i framför allt , ,och . Kampanjer i dessa länder hargett utslag i ett allmänt ökat intresse hos researrangörer och allmänhet förSverige som turistiand. För att främja resandet inom ochverka för utvecklingen av landels turistväsen har förbundet i samverkan medturistnäringens egna intressenter för andra året i följd genomfört eninrikeskampanj "". Syftet har varit att åstadkomma engrundläggande inventering av Sverigessamlade turistresurser och med utgångspunkt därifrån medverka till eneffektiviserad marknadsföring och produktutveckling. Ett väsentligt ökatintresse hos den svenska publiken för som rese- och turistland haråstadkommits genom kampanjerna. Genom denna uppbyggnad av huvudkontoretoch arbetsinriklning anser förbundet all en rimlig anpassning skett till de arbetsmässigakrav som den nya och mer marknadsmässiga inriktningen ställer på förbundet. Denutländska turistströmmen tiU och övriga 1972:1 BUaga 12 16 har visat en stadigt accelererande ökningstaktunder . låg antalet besökare frånutomnordiska länder nivå. Antalet ankomster tillSverige har av STTF för de viktigare utomnordiskaavnämarländerna beräknats som följer. Ökn./minskn. -1-15,7 icke-notdiska besök -f 12,9 Utvecklingen avdirekttrafiken lill från icke-nordiska länder indikerar vUken betydelseturistanpassade transportmöjligheter har för turismens utveckling. Som exempelkan nämnas direkltrafiken från : med båt + 18,7 o/o, medflyg 1,6 »/o; från : med båt + 10,9 "/o, medflyg 3,0 »/o; från : med båt -f-37,5 "/o, med flyg 3,70/0.Totalt kom 449 000 icke-skandinaver i direkttrafik lill , varav 256 000(-1-12 0/0) med bål och 193 000 ( 2,2 0/0) med flyg. Strömmen från de nordiskagrannländerna kan uppskattas till ca 3-4 milj. besök, som på grund avpassfrihet ej registreras. När det gäller sjötrafiken till framstår enuppgång på 44 0/0 i bålresandet från såsom särskilt anmärkningsvärd.Det är ännu oklart, hur denna uppgång fördelar sig på svenska och finländskaresenärer. Sammanfattningsvis kan konstateras att de starka ökningarna avresandeströmmarna torde vara ett bevis för turismens breddning till nyaturistgrapper. tillgängligastatistiska uppgifter lyder på alt den utländska turistströmmen till Sverigeoch försatt att öka i samma snabbatakt som . Mot en uppgång av den icke-nordiska trafiken till detnordiska passkonlrollområdet på ca 13 0/0 står en uppgång undertiden januarimaj 1971 på närmare 12 0/0. Direkltrafiken till , somutgör en mindre del (ca 1/5) av samtliga Sverige-besök, steg under de förstasex månaderna 1971 i ännu hastigare takt med ca 26 "/o för hela år 1970.Detta antyder att skulle ha fått en ökad andel av den utomnordiskaströmmen norröver. Det går dock inte att därav dra några slutsatser beträffandeden egentliga turisttrafiken hit, vilken ju i 1972:1 Bilaga 12 17 hög grad koncentrerar sig tUl tiden juliaugusti.Intressant är dock den kraftigauppgången i direkltrafiken från , som för innebär enfördubbling jämfört med . I det föregående har konstaterats attöver 1,7 milj. besökare från utomnordiskaländer kom till . Trafiken från tillutlandet var ungefär lika stor. Enligt statens invandrarverk reste 1 718 000 svenskar tiU icke-nordiskaländer. Även detta innebär enuppgång, dock endast med 5,6 "/o. Del har sitt intresse att konstateraalt ökningstakten för den utgående svenska trafiken har sjunkit väsentligtunder den senaste treårsperioden, från över 16 o/o tiU 5,6 o/o . Det svenska utlandsresandet är ännu svårt att få grepp om. uppgifter tyderpå en kraftig uppgång (2128 o/o). Även flygcharterstatistiken anger en klaruppgång för tiden januarijuni (ca 14 o/o). För den del av den utgående trafiken,som utgör turistresor, kan man konstalera en fortgående säsongutjämning särskilt i charterresorna. Svenskarna förlägger i allt högre grad sinasemestrar till utlandet till vår- och höstmånaderna, medan sommarresandeltenderar att minska. harförbundet på ett mera mark-nadsinriklat sätt ansett sig böra ta på siguppgiften alt söka samordna turistnäringens marknadsansträngningar på vissamarknader. Som en följd därav har förbundets operativa resurser målmedvetetkoncentrerats till några få marknader, där ett praktiskt samarbete med olikakommersiella luristintressenter bedömts vara möjligt. Organisatoriskt har förbundet dragit konsekvenserna av sinmarknadsinriktade verksamhet genom att inrätta en marknadsavdelning. har ställt upp sommål för förbundels nuvarande verksamhet: all söka samordna och intensifieramarknadsföringen utomlands av somturistland, så att det utländska resandet tUl om möjligt hållerjämna steg med svenskarnas turistresor tiU utiandet; alt söka medverka till att svensk turism, organiseras och utvecklas påett. sådant sätt, att resor i för svenska folket blir ettverkligt alternativ tiU utiändska resor; samt alt söka medverka tUl insamling,bearbetning och redovisning av statistik och annat faktamaterial, belysandeturismens och fritidsresandets straktur och utveckling, som kan tjäna somunderlag för statliga, kommunala och privata åtgärder inom turist-ochfritidssektorn. I anslaget för /72 ärinräknat . för turistpropaganda i samt . för""-kampånjen. För "SverigeNu" har dessutom anvisats . från handels- och sjöfartsfonden. Förbundet anser det vara angeläget altfortsätta ""-kam-panjen under ett fjärde år och hemställerför delta ändamål om ett bi- 2 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 12 18 Vidare hemställer förbundet om ett bidrag på . Svenska turisttrafikförbundels verksamhetinriktas numera på att medverka till en god marknadsföring av turistmål iSverige. Den utländska turismen till stimuleras av förbundetsverksamhet vars tyngdpunkt ligger på marknaderna i , , och förenta stater. Turismen till Sverigefrån dessa länder ökar ständigt. Staten har kraftigt ökat sin insats iförbundet och bidrar nu med ca 95 o/o till förbundetsfinansiering. Förbundets insatser för marknadsföringen av turistmålen skiljeri princip inte mellan utländska och inländska turister. För tredje året i radavser förbundet att driva en särskild kampanj ""som inriktar sig på att uppmärksamma de möjligheter lill semester inom Sverigesom bör kunna utgöra alternativ lill en del av svenskarnas utlandsresande. Förfortsättningen av kampanjen under ett fjärde år beräknar jag ett bidrag frånstatens sida med . Anslaget bör tas upp med 5,4 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Svenska turistlrafikförbundetför /73 anvisa ett anslag av . Exportfrämjande åtgärder för textU- ochkonfektionsindustrierna samtden manuellt arbetande glasindustrin 1970/71Utgift 1607 000 1971/72 Anslag 4 700 000 1972/73Förslag 7 200 000 Från anslaget bestrids utgifter förexportfrämjande åtgärder i form av bl. a. bidrag tiU vissa tröskelkostnader(prop. 1970: 41, SU 61, BaU 23, rskr 165 och 188). Bestämmelser återfinns isärskUda av Kungl. Maj:t utfärdade föreskrifter. För exportfrämjande åtgärder förteko-industrierna och den manuellt arbetande glasindustrin bör för budgetåret1972/73 anvisas . på teko- och . Prop.1972:1 Bilaga 12 19 Medlen tillexportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsinduslrierna saml denmanuellt arbetande glasinduslrin ökades innevarande budgetår med 2,5 milj. kr.,(prop. 1971: 140, bil. 8, FiU 47, rskr 293). För fortsatt stimulans ål dessabranschers exportansträngningar utöver tidigare av godkänd planberäknar jag även för nästa budgetår en ökning av anslaget med 2,5 milj. kr.Det torde få ankomma på Kungl. Maj:t att göra avvägning av medelsbehovet mellanteko-industrierna och glasindustrin. Jag hemställer att Kungl. att till Exportfrämjandeåtgärder för textil- och konfektionsinduslrierna samt den manuellt arbetandeglasindustrin för /73 anvisa eti reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av garantierför lån till textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetandeglasindustrin 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bestridsutgifter för att läcka förluster på grund av stalsgarantier för lån tillteko-industrierna och den manuellt arbetande glasinduslrin (prop. 1970: 41, SU61, BaU 23, rskr 165 och 188). Slatsgaranti beviljasenligt särskilda av Kungl. Maj:t meddelade föreskrifter. Ramen för statligagarantier för exportfrämjande åtgärder för tekoindustrierna och den manuelltarbetande glasinduslrin bör utökas med 8,5 milj. kr., fördelade med 7,5 milj.kr. på teko-industrierna och 1 milj. kr. Kollegiet hemställer attför all täcka förluster på grund av sådana garantier bör för /73anvisas . på teko-industrierna och 150 000kr. Ramen för statiigagarantier för lån till textil- och konfektionsinduslrierna samt den manuelltarbetande glasindustrin bör för nästa budgetår planenligt utökas med 8,5 milj,kr, tiU 25,5 mUj. Vidare bör anslaget till förlusttäckning för nästabudgetår enligt plan las upp med . 1972:1 BUaga 12 20 Jaghemställer att Kungl. 1. medge alt för /73 ramenför lån till textil- och konfektionsinduslrierna samt den manuellt arbetandeglasinduslrin höjs lUl sammanlagt . 2. till Täckande av förluster på grund avgarantier för lån till textil- och konfektionsindustrierna samt den manuelltarbetande glasinduslrin för budgetåret1972/73 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 12 21 1970/71Utgift 9 717 991 1971/72 Anslag 9 609 000 1972/73Förslag 11589 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för inrikes- och utrikeshandeln, industri och bergshantering samt hantverkoch slöjd. Verket är också chefsmyndighet för bergsstaten,sprängämnesinspek-lionen och elektriska inspektionen. Chef för kollegiet är en generaldirektör.Inom koUegiet finns en utrikes- ochutredningsavdelning samt fyra byråer, nämligen bergsbyrån, elektriskabyrån, industribyrån och allmänna byrån. Utrikes- och utredningsavdelningenutreder och behandlar frågor på framför allt utrikeshandelns ochhandelspolitikens områden. Bergsbyrån handlägger frågor rörande grav- ochjärnhanteringen, allmänna energi- och bränsle-frågor samt frågor rörande utnyttjandeav naturtUlgångar på konlinentalsockeln,elektriska byrån ärenden angående koncessioner, säkerhetsföreskrifter ochtillsyn inom det elektriska området, instaUalörsbehörig-het, statsbidrag ochlån för upprustning av elektriska slarkslrömsanlägg-ningar m. m. ochindustribyrån frågor som berör annan industri än gruv- och järnhanteringen,lånegarantiärenden, glesbygdsstödet, frågor om hantverk och slöjd, stödet tillteko- och glasindustrierna samt ärenden som rör sprängämnesinspektionensverksamhet. Till allmänna byråns uppgifter hör främst remissärenden ominrikeshandel och näringar, ärenden rörande tillstånd för utiänning altdeltaga i aktiebolags verksamhet respektivedriva näring, fastställande av säkerheter enligt resegaranlUagen,kollegiets och lokalstaternas administration samt allmänt samordnandeverksamhet i juridiskt och administrativt hänseende. Med stöd av Kungl. Maj:is bemyndigandeden tillkallades en särskUd sakkunnig för att utredakommerskollegiets arbetsuppgifter och organisation.Utredningen avlämnade betänkandet (SOU 1971: 69) Näringspolitiken ny verksorganisation.Utredningen föreslår, som ett led i anpassningen till utvecklingen inomnäringspolitiken, att verksamhetsgrenar med anknytning tUl industripolitiken,konkurrensövervakningen och handelspolitiken förs samman till en organisation av verkstyp nyakommerskollegiet. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs nu inom berörda departement. Beräknad ändrmg 1972/73 Handläggande personal Övrig personal 4- 1 of. Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar (även för utrikes resor) Lokalkostnader Expenser 8 749 000 20 000 92 000 308 000 441 000 4-2 252 000 of. 4- 97 000 4- 402 000 4- 576 000 (378 000) 4- 1 345 000 -f 5 000 4- 58 000 4- 402 000 + 170 000 (100 000) + 1 980 000 4- 1 980 000 Löne-och prisomräkning m. m. Utrikes- ochutredningsavdelningen bör förstärkas med två handläggare och tre biträden.Vidare bör fyra tjänster som byrådirektörer, förste byråsekreterare ellerbyråsekreterare föras upp på kollegiets personalförteckning. Medel bördessutom anvisas för etl göromålsförordnande som kommerseråd (4- . Efter bemyndigande avriksdagen (prop. 1968: 98, 3LU 63, rskr 333; SFS 1968: 555, 556) har Kungl.Maj:t beslutat att kommerskollegium fr. o. m. skall meddelatillstånd för utlänning alt driva näring. För dessa arbetsuppgifter och förhandläggningen av ärenden rörande tillstånd för utlänning att deltaga iaktiebolags verksamhet m. m. behövs en byrådirektör och en kansliskrivare(. Allmänna byrånbehöver förstärkas med en materialförvaltare i utbyte mot en expeditionsvakt ireglerad befordringsgång (. Bergsbyrån börförstärkas med en byrådirektör för utredningar rörande statens gruvegendom m.m. (4- ,), Medel för arvode lillkonsulter bör anvisas med sammanlagt , därav för frågor i sambandmed oljeborrning på kontinentalsockeln , för utredningar om sten-och sandläkl på kontinentalsockeln , för inventering och värderingav statens gravulmål . samt för utredningar i samband medgarantilåne-verksamheten . 1972:1 Bilaga 12 23 Ökad verksamhetmotiverar att anslagsposten Reseersättningar räknas upp med . Förnyanskaffning samt upprustning av möbler och kontorsmaskiner, för utbyggnad avtelefonväxel och snabbtelefon samt för anskaffning av kartor behövs ettengängsanslag på . Expenser bör därutöver räknas uppmed . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel för bl. a. ytterUgare en byrådirektör på bergsbyrån (5) och ettgöromålsförordnande som kommerseråd (2). Jag hemställer alt Kungl. att till Kommerskollegiumför /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 1067369 1971/72 Anslag 1146 000 1972/73 Förslag 1370 000 Sprängämnesinspekionen ärstatligt tillsynsorgan för ärenden om explosiva och brandfarliga varor ochdärmed sammanhängande frågor. är chefsmyndighet förinspektionen. I fråga om handläggningen av arbelarskyddsärenden är inspektionenundersläUd arbetarskyddsstyreisen och sprängämnesinspeklören ärspecialinspektör inom yrkesinspektionen. Inspektionen är undersprängämnesinspektören organiserad på två civila avdelningar och en mUitäravdelning. Den ena civUa avdelningen handlägger ärenden rörande explosiva varoroch brandfarliga gaser, den andra ärenden rörande brandfarliga vätskor.Dessutom finns ett för avdelningarna gemensamt kansli med skrivcentral ochexpedition. 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 Handläggandepersonal 12 -1-1 -fl övrigpersonal 5 4-1 of. Prop.1972:1 Bilaga 12 24 Beräknad ändruig 1972/73 Lönekostnader 958 000 Sjukvård 2 000 Reseersättningar (även för utrikes resor) 86 000 Lokalkostnader 64 500 Expenser 35 500 Därav engångsutgifter () 4- 16 600 4- 3 300 4- 25 700 (9 500) 4- 191 000 -t- 1000 4- 16 000 4- 3 000 4- 15 000 (3 000) Försäljning av tekniska meddelanden Löne-och prisomräkning m. m. En tjänst sombyrådirektör i A 28 bör inrättas för alt avlasta chefen för den civilaavdelningen för oljefrågor och andra brandfarliga vätskor (4- . En tjänst somkontorsbiträde/kontorist bör inrättas för förstärkning av det gemensammakansliet (4- . Medel behövs för ersättning tillkonsulter, som utför undersökningar för typgodkännanden (. Ytterligare medelbehövs under anslagsposten Expenser tUl inköp av kontorsmaskiner ochlaboratorieutrustning, lill representation, vidareutbildning av personalen,information och inköp av böcker till inspektionensspecialbibliotek samt till produktion och distribution av tekniska bestämmelser(. De tekniska bestämmelser,som inspektionen utarbetar i anslutning till verksamheten med typgodkännanden,försäljs. Inkomsterna av försäljningen börredovisas över en särskUd post i staten ( . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget lUl . Jag har därvid beräknat medel för bl.a. ytterligare en byrådirektör. Jaghemställer att Kungl. att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 12 25 Bidrag tiU vissa internationella byråer m. m. 1970/71Utgift 209 433 1971/72 Anslag 347 000