prop · FV03102 · 1972-12-31 00:00:00 — Förberedande arbeten under jord har utförts. Antaletanställda var 166 (127). Vid nybyggnaderna har även sysselsattsett antal entreprenörer med egna anslällda. Rörelseresultatetför året visade ett underskott före avskrivningar med 1,9 milj, kr. Resultatetbelastades med 2,9 milj, kr. för förberedande arbeten i Yxsjöberg. Avskrivningama,som uppgår till 0,6 milj, kr., omfattar ej nybyggnaderna i Yxsjöberg och Stollberg,De finansiella kostnadema har ökat genom att ett lån har upptagits under årettill ett belopp av 7,5 milj, kr. Resultatetefter skaller visar varken vinst eller förlust. Föratt finansiera driflskoslnadema i Yxsjöberg under inkömingsti-den kommer ettlån att upptagas. Under1971 levererade stål till ett värde av 378 mUj.kr. Hälften av försäljningen utgjordes av profiler för fartyg. är pådetta område marknadsledande och täcker över 25 "/o av de de europeiskavarvens behov. Övriga produkter är stålbyggnadsmaterial och armeringsstål samtstångstål och plåt för verkstadsindustrin. Ökadfakturering i svag konjunktur 1971var ett mycket svagt år för stålindustrui, stålproduktion minskademed , Trots produklionsbegränsnmgar föll stålpriserna ytterligarefrån den låga nivån vid årels början, kunde trotskonjunkturläget öka sin fakturering med 15 «/o. FartygsprofUernahar tiU största delen levererats mot långtidskon- trakt.Priserna på fartygsraaterial, som levererats , har till stor delbestämts av kontrakt, som togs under lågkonjunkturen före uppgången 1969, Dehar i dagens kostnadsläge gett ett mmdre gott ekonomiskt utbyte menlönsamheten inom detla område förbättras dock successivt. Av järnverketstotala orderstock på över 1 utgör fartygsraaterial den heltdominerande delen. Förde flesta övriga produkterna har prisema bestämts av den internationella UtveckUngen.Det har speciellt inneburit betydandeprissänkningar. /72 kunde dock en viss stabiliseringskönjas. Enallt större del av järnverkets produktion genomgår någon form av manufaktureringefler valsningen. Fartygsprofilerna levereras i stor utsträckninginläggningsfärdiga. Inom slålbyggnadsområdet levereras såväl profilerad, plastbelagdplåt och raanufakturerat storamalerial som färdiga stålhus. Andelenmanufakturprodukter uppgick till , 1967 var den . Trotskonjunkturläget kunde full sysselsättning upprätthållas . Antaletanställda var oförändrat ca 3 400, Jämverketsförsta produktionsenhet, eltackjärnverket, nedlades . Arbetetmed järnverkels investeringsprogram fortskred planenligt under året.Huvuddelen av anläggningarna har upphandlats. Lån och krediter har erhålUts iberäknad omfattning. Investeringsprogrammet kommer att medföra: VäsentUgt högre utnyttjande av varmvalskapacitetengenom kompletterande investeringar Fördubblad kapacitet för manufaktureringav fartygsmaterial Prisetpå koks, järnverkets viktigaste råvara, steg våldsamt och låg underförsta delen av 1971 fortfarande på en hög nivå. Under senare delen av åretblev tillgången på koks god på grund av de 2 1972.1 saml Nr 102 Detta medförde sänkta priser, som dock endast till ringadel hann påverka årets resultat. För den viktigaste malm-kvaliteten varprisstegringen från föregående år 9 "/o. Deökade råvarupriserna och lönestegringar, som endast delvis motsvarats avproduktivitetsförbättringar, medförde att nettoförlusten efter dispositioneroch skatter ökade tiU 63 milj. kr., vilket till 60 milj. kr. täcktes av koncembidrag.Konjunkturen, speciellt , blev sämre än beräknat. Produktionoch fakturermg planeras bli väsentligt högre 1971 än 1971, Investeringsprogram70 ger förutsättningar för en fortsatt snabb fakturermgsökning under följandeår. Resultatetberäknas successivt bli förbättrat, främst lack vare lägre produktionskostnaderefter genomförandet av investeringsprogrammet och högre priser påfartygsmaterial. Trots de ralionaliseringsåtgärder sora vidtagits fömtses enavsevärd förlust , Även 1973 bedöras en viss förlust uppstå, medanresultatet för vid normala konjunkturer väntas bli positivt. Efterden goda sjöfartskonjunktur, som nådde sin kulmen , inträdde redanvid en markant försämring. Fraktema föll mycket snabbt och nådde försåväl tank- som bulkfarlyg imder 1971 den lägsta nivån på raycket . Nedgångeni sjöfarlskonjunklurerna, de långa leveranstiderna och den instabilavalutasituationen medförde, alt varvsindustrin i sin helhet under 1971tillfördes jämförelsevis få nya order. Uddevallavarvettecknade två nya kontrakt avseende 125 000 tdw tankfartyg förleverans 1975. Med få undantag omfattar orderstocken fartyg på ca 100 000 tdwoch däröver och är med hänsyn tUl typer och antal fartyg väl sammansatt.Bolagets orderstock ger företaget full sysselsättning tiU och med . Med hänsyn till det osäkra och snabbt skiftande läget på frakt-och beställningsmarknaden får detta betecknas som tiiUfredsstäUande. Mellande fyra stora varven, , , och Uddevallavarvet, harett konsortialavtal ttäffats för ett närmare samarbete inora vissa områden. Riksdagenhar beviljat varvsindustrin fortsatta fartygskreditgarantier genombeslut om en garantiram, baserad på en ruUande fem-årsberäkning. För förstafemårsperioden utgör den av anslagna garantiramen 3,5 mUjarder kr, överenskommelsehar träffats mellan svenska staten, och Eriksbergom att avtalet om samägande av skall upphöra. Samtliga aktieri har övertagits av i enUghet med beslut av1971 års vårriksdag. höjdes aktiekapital till 100milj, kr. Aretsinvesteringar uppgår tiU 18,4 milj, kr. Del beslutade investeringsprograraraet,som tillsammans med övriga investeringar belöper sig till ca 35 mUj, kr., harunder året planenligt kunnat följas och beräknas vara avslutat under sommaren1972, Ombyggnadav utrustningspir och plåtfördelningsbyggnad slutfördes, och ny hall överprofilförråd färdigställdes . Återstående större arbeten bl, a,ombyggnad av bädd 111, som medger en betydande ökning av fartygsstorlekama pådenna bädd, jämte kranbanor och tiUbyggnad av svetshaUen på Sörvik pågår ochslutföres , Den"grå arbetskraften" har i det närmaste avvecklats. Nyrekrytering harskett genom skolning i egen regi varvid personalstyrkan kunnat ökas, 1syfte att skapa riktimjer för det företagsdemokraliska arbetet har utredningargjorts såväl av medarbetare inora företaget sora av externa konsulter. Antalet anstäUdahar ökats med ungefär 150 personer till ca 3 000. SkandiaverkenAB har i likhet med föregående år drivits av moderbolaget. Produktionen har Uksomtidigare i huvudsak bestått av hjälpmotorer, reservdelar m, m, förvarvsindustrin raen även av viss tillverkning för andra beställare. Defartyg, som varvet levererat 1971 och de som skall levereras 1972, har kontrakteratsi ett ogynsamt konjunktionsläge till fasta priser och på marknadsmässigavillkor. Även om resultatet av årets verksamhetär otUlfredsställande, har rörelseresultatet jämfört med prognosen kunnatförbättras avsevärt. Till detta har främst bidragit att leveranstiderna välkunnat hållas. Såväl sjösatt som levererat tonnage är det högsta ivarvels historia. förväntas en successiv förbättring avvarvets lönsamhet. Koncernen redovisar inga vinstmedel. Årets förlust uppgårtill 33 milj, kr,, vilket täckes genom att medel från reservfonden tages ianspråk. präglades 1971 av atl såväl produktion och försäljning somsysselsättning ökade. Betydande kostnadsstegringar, gällande både material ochlöner, kombinerat raed svårigheter att uppnå en tillfredsställandeproduktivitet inom vissa verksamhetsgrenar, medförde dock attresultatutvecklingen inte blev gynnsam. De beställningama uppgick tillca 70 "/o av den totala faktureringen. Kontrakttecknades för leverans av elt minfartyg. Dessutom tecknades ett flertalkontrakt för marint underhåll. Under1971 kompletterades även beställningar av fartygsseklioner till och AB . Minfartygetfärdigställdes och levererades . Under åretpåbörjades konstruktion och tillverkning av tolv torpedbåtar av modifierad Spica-typ.Kryssaren "" genomgick översyn och modernisering. Leveransav antennanpassare till marinen slutfördes och utveckling av andra typer förexportförsäljning igångsattes. Varvetsmodernisering fortsatte , De totala investeringama uppgick till ca 15milj, kr. En skrov- och montagehall samt tillhörande mindre verkstadshall ochservicebyggnad färdigställdes /72. En ny hall för gasskärningav plåt är under uppförande. Antaletanställda ökade från 1 610 till 1 649, Arbetet inom del företagsdemokraliskaområdet aktiverades . Sålunda är de anställda representerade ibolagets styrelse. Vidare inrättades en personal-kommitté och försöksverksamhethar pågått med fyra avdelningsnämnder. Omsättningenunder året uppgick tiU 113 milj, kr. Resultatet utvisade en försämringi förhållande till föregående år. Detta rörelseresultat kompenserades dock avett räntenetto på 6,8 railj. kr., varefter resultatet före dispositioner ochskatter uppgick lill 0,6 railj. Arets resultat påverkades av en rad föriuslobjekl.Bolaget redovisade efter dispositioner och skatter varken vinst eller föriusl. Likviditetenvar fortfarande god. Bolagels likvida raedel utgjordesemellertid huvudsakligen av förskott för kommande leveran ser. Resultatenför förväntas bli bättre än 1971, då en del olönsammaverksamhetsgrenar bortfaller. Sysselsättningen beräknas vara tillfredsställandefram till mitten av 1975 tack vare redan uppgjorda kontrakt. Varvelsmodernisering komraer under de närraaste åren att ställa stora krav påfinansiella resurser. Deförestående försvarspolitiska besluten koraraer alt ha en avgörande inverkanpå utvecklingen , AB Oljetransitäger, förvaltar och driver en anläggning vid för lagringoch distribution av oljor. Anläggningenhar utnyttjats för mottagning, lagring och transitering till Sverigeav drivmedel, som tiUhör svenska mililära myndigheter. En större del avcisternvolymen uthyres emellertid nuraera till norska förelag. Bolagethar kunnat notera etl ökat intresse i för depåanläggningar förraffinerade oljeprodukter. En utveckling av oljehamnen tycks möjlig och blir avintresse i synnerhet om nya oljefyndigheter komraer att exploateras norr om 62:abreddgraden. Omsättningenunder 1971 var 0,8 railj, kr, jämfört med 0,7 milj. kr. kalenderåret 1970.Resultatet för den kommersiella delen av verksamheten var före extraordinäraintäkter och kostnader 0,2 railj. Enverkstadsindustri som Uddcomb, med tunga och skrymmande produkter, måste av transportlekniskaskäl ligga vid djuphamn. Därför valdes i samband med företagels bUdandeKarlskrona som lokaliseringsort. Avancerade och välutrustade anläggningaruppföres nu där i två etapper, 1 den första, som var klar ,uppfördes bland annal en supertung verkstadshall anpassad för reaktorlankar, ånggeneratoreroch liknande extrema tryckkärl, I den andra, klar , byggs dels entung verksladshall för kompletterande utmstning till reaktortankar och primäraångkretsar, dels en adminislralionsbyggnad. Härmed får företagel en kvaUficeradanläggning för produktion av tunga komponenter till reaktorsystem, vilken ävenuppmärksammats internationellt. ÖverflyttningentUl kommer alt kunna genomföras med långt raindre friktion än vadsom varit vanligt vid omlokaliseringar av industrier, Detla beror tUl stor delpå den positiva inställning personalen har till , Med stortengagemang har var och en löst sina uppgifter. Det tillmötesgående somKarlskrona komraun raött Uddcombs personal med, har varit en stark stimulansäven för de enskilda människorna i den svåra omställningsprocess, somflyttning till en ny ort innebär. Uddcombär en kraftfull satsning med stark inriktning raot kärnkraft-området. Avsiktenär att med hemmamarknaden som bas bygga upp ett verkstadsföretag medinternationell konkurrensförmåga för export av svenska kvalitetsprodukter.Utgångsläget är gott och avsevärda framsteg har redan gjorts. Trots detta måsleutvecklingsprocessen för ett företag som Uddcomb bli långsam. En positivvinstutveckling kan väntas först efter ett initialskede , följt av ettjämviktsläge under ett par Faktureringenunder 1971 blev 27,5 mUj. (25,1970). Orderstocken ökade under 1971från 66,7 tiU 99,1 milj. kr. Den måste dock ses mot bakgrund av engenomsnittlig leveranstid av och med en potentiell leveransförmåga av80 milj, kr. efter intrunning av anläggningarna i . Faktureringen1971 blev lägre än beräknat. berodde delvis på en leveranseftersläpningavseende icke-nukleära produkter samt den allraänt svaga konjunkturen.Investeringar inom den kemiska processindustrin har senarelagts, vilketpåverkat Uddcombs möjligheter till beställningar och leveranser. Attstarta en industri av Uddcombs typ kräver stora resurser. Det är inle möjligtalt sora tillgång i företagets balansräkning laga upp kostnader för imraateriellavärden personalutbildning, marknadsbearbel-ning, administrativ uppbyggnad,process- och metodutveckling. Dessa och likartade kostnader går in i resultaträkningensom förluster. De första årens bokförda förluster i ett nystartat företag som Uddcombkan därför för den oinvigde te sig anmärkningsvärda. Sett mot de möjUgheterdet långa perspektivet ryraraer är det dock även helt affärsmässigt att accepterastora igångkömingskostnader. 1972 Uddcomb helt till Under1972 slutföres omlokaliseringen av Uddcomb. Aret kommer därmed alt iimebära enklar vändpunkt i företagets uppbyggnad. 1 sin nya miljö kommer Uddcorab attsträva mot en mera långsiktig form för samarbetet inora förelaget samtvidareutveckla företagsdemokratin. Uddcorabhar bildats och omlokaliserats genora en stor insats från samhällets sida. Ensatsning av denna typ kräver omfattande grundinvesteringar, inte bara ibyggnader och maskiner. Flyttningen till av flera hundra familjer fömtomföretagets utmstning och produktion, utbildning av nyanställd personal,upparbetande av kund- och leverantörskontakter, utformning av administtationoch arbetsrutiner är kostnader, som Uddcomb självt inte förmår täcka underinitial- och konsoUdermgsskedet. Härigenom har dock på lång sikt skapats ett värde,såväl industriellt som samhällsekonomiskt, som bör ha goda för-räntningsmöj ligheter. Deninternationella lågkonjunkturen har drabbat verktygsraaskinin-dustrin hårt överpraktiskt taget hela världen. Så t, ex. utgjorde orderingången i amerikansk verktygsmaskinmdustriunder 1971 endast ca en tredjedel av genomsnittet åren 1964 tiU 1969, 1 Japanhar ett flertal till- Omfattande produktionsinskränkningar har ävengenomförts i på gmnd av låg investeringslakt inom samväldet och iTyskland har konjunkturen framtvingat flera fusioner. Utbyggnadenav raed etablering på vissa viktiga marknader har inlekunnat genomföras i planerad omfattning. Av denna anledning har företagetvarit mindre väl rustat att möta nedgången i efterfrågan på produkterna. Vidarebefinner sig företagel i en av lönsamhetsskäl framtvingad omstrukturering från slandardma-skinertill numeriskt styrda maskiner. Detta har medfört betydande utvecklings- och igångkörningskostnader.Lågkonjunkturen har för SMT sammanfallit med ett uppbyggnads- och omstmktureringsskede,vilket medfört en rad svårigheter. Sedan flyttningen från till genomförtsoch rationaliseringar inom såväl produktion som administration börjat fåeffekt, har företaget en betydande överkapacitet, vilket raedför förluster. Orderingångenför SMT-gruppen, som 1969 var 45,3 milj, kr, och 1970 67,4, stannade för 1971på 44,2 milj, kr. Nedgången kan främst hänföras till exportmarknaderna, och rainskningenligger helt på de tre sista kvartalen. 1samband med SMT:s bildande bedömdes uppbyggnadsskedet . Lågkonjunkturen har dock medfört, att förlusterna blivit större än vadsom då fömtsågs. Arets förlust 33 milj. kr., täcks med 25 milj, kr, avkoncernbidrag. DotterbolagetThörns Mekaniska Verkstad, som främst tillverkar verktyg, visar i likhet medtidigare år ett överskott för Stockholmsfabriken, men belastas i årets bokslutför förluster för den nu nedlagda Eskilstunaverkstaden, AntaletanstäUda har minskat med ca 60 till totalt omkring 775.Personalreduceringen har främst drabbat Västeråsenhelen men i viss utsträckningäven produktionsenheterna i och . Enligtbranschprognoser är endast smärre förbättringar alt förvänta i konjunkturenunder 1972. Detta tillsammans med företagets negativa resultatutveckling gör, attden tidigare beslutade koncentrationen till NS- Förelaget måste intensifiera insatserna på exportmarknaderna, främslde mer närliggande europeiska. Enkoncentration belräffande produkter, marknader och produktionsapparat ärnödvändig för att företaget skall kunna uppnå erforderlig lönsamhet parad medanställningstrygghet för personalen. Dettarekonstruktionsarbete koraraer att medföra avsevärda kostnader av engångskaraktäroch kan endast genomföras under en relativt . Underförsta hälften av 1971 gjordes intensiva, men tyvärr resultatlösa,ansträngningar att på olika sätt finna en lösning på Verkstads (KVAB)långsiktiga inriktning. Vid sararaanträde beslöt därförstyrelsen föreslå ägaren att successivt avveckla företagel. Undervåren 1971 avslutades tillverkningen av den lätta distributions-bUen Tjorven. Awecklingav dotterföretagen för bUförsäljning blev synnerligen kostsam liksom ävenavvecklingen av KVAB:s olika fristående åierförsäljare för bilar. Personalenhar minskats från 950 personer till 485. Den friställdaarbetskraften har i slor utsträckning erhållit annan anställning.Personalminskningen fortsätter i takt med den beslutade avvecklingen. Koncernensomsättning uppgick till 65,6 railj. kr., varav moderbolaget 59,9 railj. (71,1970). Rörelseförlusterna,de särskilda aweckUngskostnaderna och boksluts-disposUionerna belöpte sigsammanlagt till 27,0 railj. (28,4). Aktiemaägs nuraera raed endast några få undantag av . Densvenska försäljningen för AB Sonab har häraraats av den stora minskningen iefterfrågan på kapitalvaror . Den för budgeteradeförsäljningsökningen uppnåddes således ej. ocksåvarit vissa förseningar från leverantörer i . Trotskonjunkturnedgången i har Sonabgruppens omsättning ökat från 10,9 milj.kr. 1970 tUl 16,6 railj. Sonabhar fortsatt uppbyggnaden av försäljningsorganisationen i utlandetgenom alt etablera företag i och . Dessa bolag är främstinriktade på marknadsföring av Sonabs hemelektronikprogram (Hi-Fi). Sonabgmppensexport uppgick tiU 44 »/o, vilkel betyder en femdubbling jämfört med . Försäljningenutomlands sker huvudsakUgen genom egna dotterföretag. InoraHi-Fi-prograraraet lanserades en nyutveck-lad förstärkar-Zradiokorabination,avsedd för musikanläggningar i hemmiljö. Produkten, typ R4000, har kunnat garanti, vUket tidigare ej förekomrait på marknaden. R4000 har möttsav så starkt intresse, att produktionen inte kunnat täckaefterfrågan. En slor produktionsökning planeras därför , Somett första resultat av den påbörjade utvecklingen avindustrielektronik presenterades ett system för personsökningmed tvåvägs talöverföring. Sonabs system är det första i , där etttalat meddelande kan utväxlas i båda riktningama. Det är även i många andraavseenden unikt, Elt betydande antal patent har sökts. Serieproduktion startarunder första hälften av 1972 och marknadsföring skall ske genom dotterbolageni , , och , Resultat,antal anställda Resultatetföre dispositioner och skatter visar ett underskott på 1,1 milj, kr,, vilkettäckes av aktieägartillskott från , Antalet anslällda uppgickvid slut tiU 192, För1972 räknar Sonab med en fortsatt snabb utveckling. Omsättningen väntas ökamed ca 50 «/o. skall ytterligare några utländska dotterbolagetableras. Industriproduktemas andel av verksamheten beräknas öka. Sonab bedöms bli förbättrat, men kommer under ännu alt belastasav höga kostnader för utveckling och utiands-etablering av industrielektronik. ABStatens Skogsudustrier Konjunkturnedgång för massa och papper blev 583 milj, kr, (1970), Moderbolagetsleveransvärde uppgick till 524 milj, kr, (513,2). Genomsnittspriset på bolagetsproduktsortiment sjönk , framföraUt beroende påprissänkningar med på företagets huvudprodukt, kraftliner.Rörelseöverskottet sjönk från 90,5 railj. till 51,3. Det faktiskanettoresultatet före dispositioner och skatter redovisas till 2,7 milj. kr. Räntesaldothar påverkats av att ränteutgifter för sammanlagt 9,0 milj. kr. har överförts tUlanläggningskostnaderna för de pågående utbyggnadsprojeklen vid Lövholmenspappersbruk. Efteren produktionsökning för samtliga produkter ökade produktionen ävenunder 1971 för såväl sågade trävaror sora träfiberskivor. Produktionen avblekt avsalumassa visade en icke oväsentUg nedgång på grund av konjunklurförsämringen.Även papperskvaliteterna kraftpapper och kraftliner visade viss nedgång. Förden förra kvaliteten berodde nedgången på marknadsförhållanden och för densenare på inkopplingssvårigheter. Den sammanlagda produktionen sjönk med 1"/o jämfört med föregående år. Kostnadernaför virkesråvaran, som är den helt dominerande kostnadsposten i resultaträkningen,uppgick till 223 milj, kr, (211), 1970/71 steg priserna iNorrbotten för barrmassaved och för timmer samt i Mellan-Sverigeför timraer med 40/0, Investeringarnauppgick till 368 milj. kr., varav ca 240 milj, kr, hänförde sigtill 1971, Investeringsverksamheten var i aUt väsentiigt inriktad påden fortsatta utbyggnaden av Lövholmens pappersbruk från nuvarande 180 000 årstontill 350 000 årston samt rationaliserings- och kvalilelshöjande investeringarvid sulfatfabrik och pappersbruk. Båda dessa projekt kommer altvara avslutade . Antaletanställda i medeltal uppgick till 3 825 personer. Delta innebär enökning raed 82 personer i förhållande lill 1970. Antalet anstäUda i koncernenunder 1971 utgjorde 4 362 (4 280). (Svetab) har till uppgift att skapa nya arbetstillfälleninora olika stödområden. Detta sker genom att Svetab engagerar sig som ägare inystartade företag eller går in i befintiiga företag och medverkar tillexpansion. Den investeringsverksamhet Svetab bedriver skall vara lönsam.Underskott i samband med startandet av nya företag är emellertid oundvikligaoch lönsamhetskravet måste därför ses i ett raera långsiktigt perspektiv. Svetabsframtida överskott avses alt användas för ytterligare investeringar iutbyggnader och nyetableringar. Uppbyggnadenav Svetabs byggmaterialgrupp har fortsatt. De tre tillverkningsenheterna inoragruppen har sammanförts i ett koncernledningsbolag, AB Standardsnickerier.Marknadsföringen har samordnats genom , Detta företag ägstillsammans med (). marknadsför ävendetta företags byggmaterialprodukter. Vidareär program för rationalisering av de olika tillverkningsenheterna undergenomförande. Tillverkning finns på tre platser: i Bjurträs-ket (produktion avfönster) samt i och i (båda med inredningssnickerier påprogrammet). De vidtagna åtgärderna innebar ökad kapacitet. Då man ej kundefinna avsättning för denna högre produktion, betydde detlapersonalreduceringar med ca 100 personer. Medeltalet anställda ibyggmaterialföretagen var 550 personer. Underåret har planerna för vuxit fram i detalj. Även dettaföretag, som skaU tillverka heltäckningsmattor, ingår i Svetabs byggmaterialgmpp. Byggandetav fabriken började strax /72 och produktionsstartenberäknas ske . NordtoolAB, som ägs tillsammans raed , startades förtillverkning av träbearbetningsverktyg och speciellt en vändskärskutter medskär av hårdmetall. Företaget har utvecklats plan- enligt.Det innebär att fabrikslokaler färdigställts i utanför och altproduktionen har börjat. Marknadsföringen av vändskärs-kuttem har, genomSandvikens , koramil igång såväl i som i vissa länder på exportmarknaden. ABFörbandsmaterial i är elt grossistföretag för sjukvårdsartiklar.Sedan Svetab övertog förelaget 1969 har en forlsall positiv lönsamhetsutvecklingägt rum. Utredninghar gjorts avseende elt engagemang i och Svetab har gått in soraaktieägare i detla förelag från och raed början av 1972, Företaget, som liggeri , tillverkar värmeåtervinningsaggregat för uppvärmning, kylning och ventUation.Anledningen till Svetabs engagemang är att företaget bedöms hautvecklingsmöjligheter med ytterligare arbetslUlfällen som följd. /72 arbetade ca 685 personer inora Svetabs hel- eller delägdabolag, Svetabgruppen består av fyra dotterbolag och tre bolag, där Svetab haren rainoritetsandel. Gruppens resultat före dispositioner och skatter innebaren förlust på 15,6 railj, kr.