prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — överskott eller expansionsutrymme på drygt 3 000förvärvsarbetande med högre utbildning, men ett underskott på 3 500 medyrkesskole- eher gmndskoleutbildning. Kan näringslivet i länet inte anpassastill utbild-ningsstmkturen finns risk för en utflyttning av 4 0005 000personer. Länet skulle alltså få en betydande nettoutflyttning vid sidan av enarbetskraftsbrist. Balans i sysselsättningen, genomdifferentiering och ökande yrkesverksamhetsgrader, och med stigande inkomstersom resultat, kan inte ske utan en utjämnmg över större geografiska områden.Perfekt fungerande lokala mindre arbetsmarknader är sällsynta och kommer iframtiden att bli ännu sällsyntare. Fullständig valfrihet i ohka hänseenden kanendast i undantagsfall erbjudas arbetskraften på nundre orter. Ett gemensamtarbetsmarknadsområde bör kunna vara en yta med ett genomsnitthgt avstånd fråncentralorten på 34 mh, dvs. en restid på exklusiveterminaltider. Ett sådant pendlingsområde innebär t. ex. möjligheter oberoendeav kommungränser att utjämna näringslivets fordringar och arbetskraftensindividuella krav. Enligt mening är det angeläget att deinstitutionella förutsättningarna för pendlingen - t. ex. kommunikationer och skatteregler anpassas till en ändamålsenlig regional utveckling. Ökadesamhäheliga ekonomiska insatser för en mera attraktiv industrieU mUjö ärenligt samtliga kommuner ett viktigt medel att stimulera sysselsättning. a.krävs ett ökat bostadsbyggande samt ökade insatser vad det gäher vägarna. Ävenåtgärder för sjöförbindelsen framhålls från flera håll. Kravreses även på ökad aktivitet i den statliga lokaliseringspohtiska verksamheten,ökade resurser tUl företagareföreningen samt att hela länet skall ingå i detaUmänna stödområdet. En del kommuner föreslår statliga industrUokaler föruthyrning. förslag till handlingsprogram. De förslag för fram berör följande områden. Samverkan mellan näringsliv ochregionala organ. Ett systematiskt informationsutbyte bör ske mehan företag ochsamhälle. Det aviserade regeringsförslaget, baserat på intentionerna isamarbetsutredningens betänkande "Företag och samhälle" kommer att gede regionalpolitiska organen ett bättre planeringsunderlag. Frånkontaktsynpunkt är det införda systemet med lokahseringssamråd värdefuht. Föratt goda kontakter skall etableras mellan samrådsmyndigheten ochlänsorganen/kommunerna bör representanter för de i olika ärenden aktuella länenoch kommunerna få delta i vissa av samrådsmyndighetens sammanträden. Deregionalpolitiska organen på länsplanet, framförallt ,företagareföreningen och länsarbetsnämnden, bör få ökade ekonomiska ochpersonella resurser. Deninformationsverksamhet om länets lokaliseringsfömtsättningar som länetsnäringsråd ett organ Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. där landsting, statliga länsorgan, kommuner och näringslivsamverkar bör utvecklas. har även engagerat sig i de mindre ochmedelstora företagens problem, bl. a. beträffande produktutveckling,exportmöjligheter och företagsledarutbildning. Statligt regionalpolitiskt stöd.Länsstyrelsen hävdar som grundprincip att hela länet bör ingå i stödområdet. 1praktiken har vunnit gehör för sina krav på punktvisa insatserutanför stödområdet. Så bör ske även i fortsättningen. En flexibel tillämpningav det regionalpolitiska transportstödet bör även ske så att de snedvridandeeffekter undvikes som en rigorös användning av stödet endast inom stödområdetinnebär. kräver också att lokaliseringsbidrag och ej endast lånskall utgå till turistnäringen. föreslår vidare attformerna för en regionalpohtiskt motiverad selektiv kreditpohtik närmare prövasoch att instilutioneUa regler fastställs. Förslaget från delegationen för demindre och medelstora företagen om ett särskUt finansieringsinstitut får stödav . Industrilokaler för uthyrning.Mindre industri- och hantverkshus på olika orter bör hksom kunnauppföras genom beredskapsarbeten. I vUka former större kollektivaindustrUokaler kan förläggas tih länet bör närmare prövas. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Den arbetsmarknadspohtiska verksamheten bör utvecklas och trappas upp. a.skuhe enligt mening en generösare bidragsgivning inomarbets-marknadsutbUdningen innebära att fler arbetssökande kunde intresserasför UtbUdning inom bristyrken. Beredskapsarbetena kommer framöver att utgöraett mer permanent inslag i den regionalpolitiska verksamheten och länsstyrelsenframhåller betydelsen av att planeringen av beredskapsarbeten och valet avobjekt samordnas med den regionalpohtiska planeringen. Möjligheterna attåstadkomma en tillräcklig projektberedskap skulle förbättras om det statligaprojekteringsbidraget kunde beviljas även i de fall kommunerna själva utför detpraktiska projekteringsarbetet. För att vidga underlaget för industriellaberedskapsarbeten föreslår att gespersonella resurser för en sådan marknadsbearbetning. Stödet till industriellthemarbete (inom glesbygdsstödets ram) anser vara ett nödvändigtkomplement tUl övriga sysselsättningsskapande åtgärder för lokalt bundenarbetskraft och insatserna bör utvidgas. En god markberedskapi form av planlagda industriområden är ett livsvillkor för den industriellatillväxten. Ett kommunalt förvärv av mark kan i vissa skeden med en ansträngdlånemarknad vara svåra att genomföra. föreslår att förutsättningarnaför regionalpolitiskt motiverade åtgärder behandlas vid den pågående översynenav expropriationslagstiftningen. föreslår också att möjhghetematUl ett särskilt statligt ekonomiskt stöd för punktvisa, regionalpolitisktmotiverade insatser, övervägs. Vägnätet börutformas i linje med den regionalpolitiska målsättningen som har konkretiseratsi ortsklassifisering- BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 213 För en effektiv regionalpolitik krävs att vägar medgodtagbar standard knyter samman länets tätorter i en näringsgeografisktfunktionell region. Ett vägnät med hög bärighets- och framkomlighetsstandard ärockså ett vihkor för en positiv utveckling av länets skogsindustrier. Dånuvarande medelsramar inte medger en regionalpolitiskt motiverad utbyggnad avvägarna förutsätter att en tidigareläggning av projekten skallkunna ske genom beredskapsarbeten De aviserade nedläggningarna avjärnvägstrafiken på Frykdalsbanan samt sträckanArvika-Koppom-(Ärjäng)-och KristinehamnFilipstadLesjöfors måsteenligt sättas in i sitt regionalpohtiska sammanhang. Detrafikekonomiska fördelarna av nedläggningen för SJ:s del bör vägas mot ökadekostnader på vägsidan och regionalpolitiska nackdelar av försämradekommunikationer i områden med vikande trafikunderlag. Bättre flygförbindelserKarlstad-Göteborg är enligt mening från regionaipolitisksynpunkt en viktig fråga. Olika lösningar kan diskuteras, t. ex. att statenersätter eventuella driftsförluster eller att andraflygföretag ges möjlighet att konkurrera med Linjeflyg. Den beslutade fördjupningen av Trollhättekanal och förstärkningen av isbrytarberedskapen i området tillgodoserönskemålen om bättre sjöförbindelser med och är av stor betydelseför länets utveckling. En högretihdelning av bostadslåneramar är enligt mening av avgörandebetydelse för möjligheterna att bedriva en effektiv regionalpolitik. Länetsandel av bostadsproduktionen i hela riket har förändrats på ett ofördelaktigtsätt. fördelning av garanterat bostadsbyggnadsprogram förperioden 1973 tiU 27 expansiva regioner i riket anses med hänsyn tillfolkmängdsutvecklingen ha missgynnat . Det låga bostadsbyggandet ilänet har sannolikt medfört att utflyttningen från länets glesbygdsområdenkanaliserats tUl regioner utanför länet. Ett årligt byggande av 3 000lägenheter bedöms svara mot behovet och utgör även en rimlig andel förVärmlands del av det nuvarande bostadsbyggandet i riket. En ökad utbyggnad avden koUektiva barntillsynen är en av grundförutsättningarna för en angelägenhöjning av den kvinnhga yrkesverksamhetsgraden. Bristema inom denna sektormåste beaktas både i den kommunala planeringen och vid centrala myndighetersställningstagande till statsbidragens storlek. Undervisningen viduniversitetsfilialen i bör byggas ut med nya ämnen. En kompletteringmed en fullständig lärarhögskola är angelägen. Länsstyrelsenanser att en omfattande malmprospektering är viktig och finner starka motiv fören etablering av ett filialkontor tUl SGU inom länet. Jord- och skogsbruk. Inom jordbmketär det angeläget att nya driftsformer prövas, särskilt i länets nordligaredelar. Särskilda åtgärder behövs för att trygga skogsarbetskraftens behov avservice och Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. completterande sysselsättning och bl. a. därför harSysslebäck utpekats iom regional serviceort. De förslag thl generella åtgärder som harframfört är tillämpliga i flertalet kommuner. Dämtöver framhåller länsstyrelsenföljande. bör tUlföras nya sektorerinom den postgymnasiala utbildningen och olika kulturaktiviteter. Fortsattutlokalisering av stathg verksamhet tih Karistad är önskvärd. Sjukvården börbyggas ut så den blir hkvärdig med den som erbjuds vid landets regionsjukhus.För att öka den industriella sysselsättningen krävs en större basindustri ellerflera medelstora med 500 1 000 sysselsatta. har godafömtsättningar för lokalisering av ett storregemente. Ytterligaredifferentiering av arbetsmarknaden behövs, speciellt med hänsyn tUl behovet avsysselsättningsmöjhgheter för kvinnor. har, med hänsyn tillarbetsmarknadens efterfrågestruktur, ett differentieringsbehov som är större änpå flera andra orter. F i 1 i p s t a d bör fåkompletterande mindre och medelstora industrier. stödjer kravetpå ökade resurser tUl . Olika slag av beredskapsarbeten för lokaltbunden arbetskraft bör bedrivas. Differentieringsbehov föreligger ien rad ensidiga bmksorter. För de som hgger i Karlstadsområdet bör emellertidhela industrikedjan som ett gemensamt arbetsmarknadsområde. Som ett led i detta krävsåtgärder för nyetablering och utvidgningar av industriell verksamhet i ,som också bör tillföras komplett gymnasieskola. Lokaliseringsinsatser även påandra orter i området kan vara erforderliga, särskilt för att öka sysselsättningsmöjligheternaför kvinnor. För del strävarlänsstyrelsen efter att dels åstadkomma en mer differentierad arbetsmarknad,dels så långt möjligt samla expansionen i norra till ett område medgod industrieU bas. Åtgärder krävs också för utveckling av turism ochfriluftsliv. Även iMunkfors behövslokaliseringsinsatser för att differentiera arbetsmarknaden. För , och krävslokalisering av nya företag och utökning av den industrieha verksamheten, samtstöd för utbyggnad av turist- och rekreationsanläggningar. För lokalt bundenarbetskraft erfordras varaktiga beredskapsarbeten och utökad hemarbets- 1 remissyttrandenaunderstryks kravet på åtgärder för att förbättra infrastrukturen, framföraUt ökaderesurser till bostadsbyggande och vägar. Remissinstanserna är i huvudsakpositiva till förslagen i handlingsprogrammet. Utvidgning av stödområdet tUl att BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 215 omfatta hela länet krävs av och flertaletkommuner utanför stödområdet. kommunblock motsätter sig dock en sådanutvidgning, och kommuner anser det lokaliseringspolitiskastödet vara otillräckligt för att klara sysselsättningen och kräver direktastatliga insatser. Den sistnämnda kommunen vUl också slopa restriktionen attföretag inte får disponera investeringsfondsmedel med att företagetfår lokaliseringsstöd. Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen Kommunerna hari sina enkätsvar tih genomgående bedömt de aktuella problemenvara av begränsad omfattning. Samtliga kommuner har också redovisat ambitioneratt vidta erforderliga åtgärder för att lösa problemen. förslag till handlingsprogram. Som utgångspunkt för målsättningsdiskussionen förservicestandarden i länet har hänfört servicefunktionerna tihfyra nivåer. Närservice av vital betydelse ochav ambulatorisk karaktär bör nås inom gångavstånd och den stationäranärservicen bör finnas inom 30 minuters restid med allmänna kommunikationer. Kommuncentmmservice bör finnastillgänglig inom 1 timmes restid () med allmänna kommunikationsmedel. Regioncentrumservice bör varatillgänglig inom 2 timmars restid (). Länscentmmservice skah nås medahmänna kommunikationsmedel mellan kl. 7.0020.00 med 4 timmars uppehåU iKarlstad. kunde inte 47 000 personereller av länets invånare inom ramen för de uppställda villkoren nånärhetsservice, 44 000 () nådde inte kommuncentmmservice, 34 000 ()nådde inte region-centmmservice och 18 000 () nådde inte länscentmmservice. Om man utgår från att en ort bör haca 3 000 invånare för att kunna erbjuda ett acceptabelt serviceaggregatär det i endast och (utanför och deregionala tillväxtcentra med dominansområden) som beräknas nå över dettavärde. Sydvästra och norra är de områden där servicesituationen bedömsbli mest kritisk, och är detta ett påtaghgt faktum. Genom att förbättrakommunikationerna löses en stor del av de serviceproblem som finns i länet. Dekommunala myndigheterna måste ta initiativ till en samordning avtrafikresursema (skolskjutsar, posttransporter, linjetrafik m. ochorganisera upp en trafikapparat. En rad problem måste utredas på central nivå,t. ex. frågan om huvudmannaskap, kostnadsfördelning, möjligheterna att tapassagerare på postlinjerna m. m. Kommunala och/eller stathga subventioner kommeratt bh nödvändiga. Specialstudier för och kommunblock visar att en Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m.m. 216 samordning av transportmöjligheterna och organiserande avspeciella mköpsresor, vamdistribution och persontransporter med postturer ochspeciell hemköpsservice genom särskilda distributionscentraler ger en mycketgod täckning. Av personer var det i Årjängsblocket endast 19 och iEdablocket endast 17 som vid en sådan samordning skulle sakna tillgång thlkommunikationer. TUlgång tUl telefon bidrar särskilttUl att öka äldre människors trygghet och det bör därför undersökas om särskiltekonomiskt stöd kan utverkas för detta ändamål. För distribution av varor ochförmedling av vissa tjänster bör lantbrevbärarna kunna utnyttjas. Socialservice av olika slag bör också kunna tUlgodoses genom servicebussar. Med hänsyn thl att förbättringar avglesbygdsinvånarnas servicévillkor kommer att medföra ökade kostnader anserlänsstyrelsen beträffande skatteutjämningsbidraget att gränsen förskattekraftsområde 2 bör sammanfalla med stödområdesgränsen. Länsstyrelsensförslag till målsättning och generella serviceförbättrande åtgärder har intemötts av mvändningar från remissinstanserna. 17.5 Investeringamas regionala fördelningPlaneringsunderlag Redovisningen avkommunernas/kommunblockens investeringsbehov 'ör bygger ihuvudsak på KELP 70 medan änsorganens och prioriteringar utgårfrån KELP 69. påpekar attgrundmaterialet delvis är inaktueht eftersom rissa projekt redan har avslutats.Därutöver framhålls att kommunernas jkonomiska förutsättningar har förändratssedan KELP upprättades. I tabell B. 17:1 redovisas isammandrag primärkommunernas och investeringsbehov samtbostadsbyggnadsbehovet enligt de tommunala bostadsbyggnadsprogrammen.Primärkommunernas investeringar har fördelats på huvudtitlar enligt K-planen.I sammandraget ingår inte samtliga kommunala investeringsområden. Exempelvisinnefattas inte exploateringsinvesteringar i anslutning tih bostadsbyggandet iredo-risningen. Totalt för länet uppgår med dessabegränsingar de primärkommunala investeringsbehoven för den nämnda periodentill 617 milj. kr. Bostadsbyggnadsbehovet för anges tih 20280 lägenheter. Drygt hälften eher av länetsinvesteringsbehov faher på huvudtitlarna 3 (byggnads- och planväsen, gatu- ochparkförvaltning, sport och friluftsliv) och 5 (industrieh verksamhet).Huvudtitlarnas andelar av investeringsbehovet varierar mehan de skildakommunerna. I exempelvis kommunfaher av investeringsbehovet på huvudtitel 5 (industriell verksamhet) och1 % på huvudtitel 7 BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 217 (socialvård och socialförsäkring) medan motsvarandeandelar för kommun är resp. . Av investeringar faller ungefär hälften eher på . Prioriteringarna av kommunernas investeringsbehovbygger på KELP 69 och avser således . Skälen tih att KELP 69och mte KELP 70 har lagts till grund för prioriteringarna anges vara bl. a.tidsbrist och länsstyrelsereform som enligt ansesinnebära att det inte längre finns mtresse på central nivå av ettdetaljprioriterat material. Enligt gerprioriteringen en ungefärlig uppfattning om den allmänna fördelningsbilden. Enprioritering baserad på KELP 70 skulle enhgt endast påverka dennabUd marginellt. Länsorganen har i de sektoriellaprioriteringarna i huvudsak följt prioriteringsregeln att hänföra avinvesteringsbehovet tUl prioritets-grupp I och tih vardera avprioritetsgrupperna II och III.Vid prioriteringen har påbörjade investeringar genereht givits högsta prioritetmedan de projekt som inte finns upptagna i översUctliga länsplaner, för desektorer där sådana finns, har förts tih lägsta prioritetsgmpp. Enligt harsamordningskraven tillgodosetts i den sektoriella prioriteringen. Endast ifråga om bostadsbyggandet har en regionaipolitisk omprioritering gjorts. framhåller attkommunernas egna investeringsprogram uttrycker en god anpassning till deregionalpolitiska uppfattningar som har redovisat iorsklassificeringen. Prioriteringen har mot den bakgrunden fått ett iförhållande till ohka ortstyper relativt neutralt utfah. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B.17:1 och B.17:2.Cirklarnas ytor är proportioneha mot de redovisade bostadsbyggnads- respinvesteringsbehoven. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m.m. OOOO OOOO UO ro o P- 1 o o o o I 1 I I I fiooooovo(NoorssDTtOOOooosooors rOuoOsroOsp~\OOrop-uosoOOOso\OfSv.O S000OS0SDOP-00TtTtOvOr0 (NiI rlP-OS0'-0000su0U0U inOuouoOOOO Osr-roos(Nvooot/iooror-iooOoorsossOTtsocNHTtOrotOr--osoouos£)soscr--p-uo I I I I I I I I I I I I I - o O O Oo r UO UO oos 1( OO p- 0\ O P~ oo ro rs \o ro uouo Ouor--o OOs uoroooosoosooo ooos ro UO Os - 00 »o ro O o O 00 o ro .-, O so O ro so - ' Os so H ro o O UO o O O O 00 UO 00 ro OO UO i-H H ( 00 Tt CS Tt UO pOsuorouosouoOOuovoroOOsOOPO sOfSOsroooNOsp-sop-TtuoroooouoO Ossouo000srosos00uo lOOSOro O I I I I O I .E 3 >. oOOwoOsOSTtsOuoOuorouoOuoO | OOuoP-uorrOTtO-OssorfSOOp-ro »-ip-(NOsrsrofOoouoHroMroO-rsOf«ro rs (- H UO*-* rsrororvim roii\o O O Tt ro Os ro O O O UO O rs S E 2 E o I/v c o *- " 3.2 S3 H J2:2,ir: i£ i4 u. X O iii in U. < ui'< in :i Vi b u. 1/3 ( o .3 :0 _ >. S; :0 a 00 SS 2 n..c x: irt f :rt rt rt , JS j; o 'rt f) c/1 > ojs- 00 tJ .rt c o I" (U rt o D C/D X ; 2 « ... >-° M S ä bO :«J rt V = fe -c ils ) rt 10 i -s: 2 00 c P c rt c E » o > Si 00 E .3 rt >, rt u. ffl K £ O(N<"ior-00 I Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 Figur B.17:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 17:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för , . BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 221 18.1 Synpunkter på uppläggningen av planeringsverksamheten understryker mycketstarkt att måste få förfoga över hela den ram som tihdelas enviss sektor. Framför allt strider den centrala tilldelningen av bostäder tills. k. expansiva orter mot detta önskemål. Om inte får dennakontroll blir det svårt att utarbeta program för och sedan med ledning däravgenomföra den regional pohtiken. Dessa synpunkter gäller också särskilt förväg-sektom. 18.2 Utgångspunkter för programformuleringen angav i länsplanering1967 att målsättnmgen för planeringen i län skall vara att arbeta vidare för , att fortsätta på den redan inslagnavägen med att lokahsera härför lämpliga servicefunktioner tiU centra i planeringsregionerna(, , ), att särskUt bevaka möjligheternaatt stärka som region- och blockcentmm, varvid ingår strävanden attbevara och stärka det nuvarande Lindesbergsblocket, att ej acceptera stark nedgång avfolkmängden i block med välutrustade servicecentra utan i stället söka tillsådana blocks centralorter medverka till lokahsering av industrier och andraverksamheter av primärnäringskaraktär samt att i den mån kommunala ochregionala resurser inte visar sig tillräckliga, hos statsmakterna begäralokaliseringsbefrämjande stödåtgärder i första hand i , ,och . Enhgt prognos 2 i länsplanering1967 skulle folkmängden 1980 uppgå till 300 000 personer. För femkommunblock, , , , och ,uttryckte en lokaliseringspohtisk målsättning i form av höjdabefolkningsramvärden, som översteg prognosen med sammanlagt 3 400 personer.Statsmaktemas utvärdering av länsplanering 1967 innebär att som planeringsnivåför länsprogrammet gäller de befolkningstal som anges i prognos 2. prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Hittillsvarandebefolkningsutveckhng samt prognoser och målsättning enligt länsplanering 1967framgår av följande tabell. För länet som helhet har prognosenvisat en mycket god överensstämmelse med den faktiska utvecklingen. För deflesta kommunerna är det inte heller några större avvikelser mellan dennaprognos och den faktiska utveckhngen. I har dock förändringarvid beslutats efter det att prognosen gjordes som medförtatt folkmängdstalet klart överstigit länsplaneringensprognoser. Utveckhngen är mycket svårbedömbar eftersomeffekterna av förändringarna vid den dominerande industrin ännu inte kanöverblickas. I Kumla och har utvecklingenvarit mer negativ än vad länsplanering 1967 förutsåg. väntasförhållandena för näringshvet i Kumla bli stabiliserade och även i kanman motse en starkare arbetskraftsefterfrågan. Inte för någon kommun i länet äravvikelserna så stora att de motiverat nya prognoser innan nästa länsplaneringgenomförs. samtLjusnarsbergs och kommuner anser att den i länsplanermg 1967angivna målsättningen bör vara planeringsnivå. och Hälleforskommuner viU ha en planeringsnivå på 18 000 resp. 12 000 personer. Någraremissinstanser anser att undertags- och utgångsmaterialet för prognoserna ärföråldrat och att folkräkning borde ha avvaktats. kommentar.Länsstyrelsen påpekar att utvecklingen fram tih ganska välöverensstämmer med den prognoserade. Skäl att nu göra nya befolkningsprognosersaknas, framför allt på grund av brist på underlagsmaterial. 1970 årsfolkräknings näringsgrensredovisning kommer att föreligga tidigast i mitten avår 1972. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 223 Andra utgångspunkter för programformuleringen Länet är avlänsstyrelsen indelat i fyra planeringsregioner: , ,och . Om dessa regioner konstaterar . - att enförhåhandevis stor befolkning kommer att vara beroende av ett perifert belägetnäringsliv (industri och skogsbmk), - att dennabefolkning (med några undantag) är hänvisad tih regioncentra för flera slag avbunden service, - att det ärangeläget att så långt möjligt förkorta restiden för människorna tih den bundnaservicen (som ofta finns på samma plats där ett rikare utbud av spontan servicefinns), - att det därförunder överskådlig tid inom länet är synnerligen angeläget att behåha de treregioncentra , och vid sidan om somlänscentmm och - att detta ståri överensstämmelse med vad som statsverksproposition anges someftersträvansvärt, nämligen att förena ett effektivare resursutnyttjande ochökad ekonomisk tillväxt med förbättrad jämvikt i den näringsgeografiskautvecklingen och därigenom skapa ökad jämlikhet i ekonomiskt och socialtavseende mellan människor i ohka regioner. Endifferentiering av näringshvet är angelägen i tätorter där en betydande del avde förvärvsarbetande är sysselsatta inom samma näringsgren. Sysselsättning för kvinnor. Behovetav nya arbetsmöjhgheter för kvinnor bedöms vara stort. För de närmast kommandeåren har föreslagit en prioritering av de kommuner som dominerasav tung industri och som har den största bristen på arbetstillfällenför kvinnor. Den nuvarandeservicestmkturen i länets tätorter med mer än 1 000 invånare börgaranteras även imder . För att lösa serviceproblemen i glesbygdenföreslås en kraftig utbyggnad av de kollektiva transportmedlen med statligabidrag.