prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — anser dock de föreslagna åtgärderna vara otUlräckliga. Enstörre, t. ex. tyngre industri, bör förläggas till Laholmsblocket. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur anför att i HaUandslän är glesbygds- och avfolkningsproblem inte av den omfattning och allvarligakaraktär som präglar andra delar av landet, exempelvis i de nordligaste länen.Även om rationaliseringen inom jord- och skogsbruket fortgår snabbt i mlandetmed dess små företagsenheter är avstånden så pass korta att pendling in thlcentralorterna i regel är möjlig, i varie faU för den yngre arbetskraften. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 159 Trots detta måste det konstaterasatt det i de inre delarna av länet finns en dold arbetslöshet, framförallt inomjordbruket och bland kvinnorna. a. åtgärder för att minskaresekostnader för arbetslagen vid beredskapsarbeten så att sådana arbeten istörre utsträckning kan erbjudas arbetslösa i skogsbygden. Vissa insatser bör enligtlänsstyrelsen göras inom kommunerna i sydöstra delen avlänet. Förslag framförs att länets företagareförening inventerarkonsthantverks- och hemslöjdsproduktionen i dessa kommuner, lämnar hjälp medbl. a. marknadsföringen av lämpliga objekt samt utreder frågan om att på ettpar platser i inlandet starta ett reparationsserviceföretag för antikviteter m.m. S. k. glesbygdsstöd bör - åtminstone som punktinsatser kunna lämnas förhemslöjds-och hantverksproduktion även utanför stödområdet. På turismens och frUuftslivetsområde rekommenderas en inventering av i inlandet befintliga turist- ochfriluftsanläggningar samt lämpliga objekt för utbyggnad. Informationsmaterialom utflyktsmål i inlandet bör också utarbetas. Åtgärder för att trygga service försörj ningen För att förbättra transportförsörjningen i länetsglesbygdsområden föreslås att kommunerna låter utarbetatransportförsöriningsplaner för busshnjenätet i anslutning eher som komplementtill blockplaneringen. SJ bör i högre grad beakta glesbygdens krav på en bättretihgång tiU kollektiv trafik och ett närmare samarbete bör etableras mellanskolstyrelserna och SJ vid uppläggning av turlistoma för hnjetrafiken. Pensionärernas möjligheter att bokvar i sina bostäder bör underlättas. föreslår därför att länetskommuner, i de fall där så ej redan har skett, inventerar pensionärernasbostadsförhåhanden och verkar för en ökad utbUdning av hemsamariter.Installationsavgift för telefon bör få inräknas i belånmgsvärdet förförbättringslån. Med hänsyn tih det konstaterade behovet av höjdbostadsstandard för pensionärer i Laholmsblockets glesbygd rekommenderaslänsbostadsnämnden ta initiativ tUl att en flerårsplan utarbetas både förnybyggnationen och förbättringsverksamheten. föreslår också attsamtliga länets kommuner redan under innevarande år låter organisera enfärdtjänst för handikappade i enhghet med ett förslag som framlagts avkommunförbundets länsavdelning. Fritidslokaler i anslutning tihskolor bör få inräknas i statsbidragsansökan för skolbyggnader så att barnenkan få meningsfyUd sysselsättning under håltimmar och väntetider påskolskjutsar. Slutligen pekas även på möjlighetenatt bevara en del lågstadieskolor i glesbygden genom att kombinera lågstadiumoch förskola. föreslår att närmare riktlinjer för en kombineradför- och lågstadieskola Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. utarbetas möjligt, lämpligen inom ramen förbarnstugeutredningens arbete. De remissinstanser, som i sina yttrandenkommenterar förslag, tihstyrker detta. B.13.5 Investeringarnas regionala fördelning Till grund för redovisningen och prioriteringen avkommunernas/kommunblockens investeringsbehov för ligger ihuvudsak KELP 70. anser detbetydelsefullt att länsprogrammet ger möjlighet till bättre samordning bl. a.mellan statliga och kommunala myndigheter. Planeringen bör också kunnamedverka thl att fördyrande investeringstoppar kan undvikas. I tabell B.l 3:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet samt och primärkommunernasinvesteringsbehov. Primärkommu nernas investeringar har fördelats påhuvudtitlar enhgt K-planen. I redovisningen ingår inte samthga kommunalainvesteringsområden. Exempelvis innefattas inte exploateringsinvesteringar ianslutning till bostadsbyggandet i redovisningen. Vidare har endast medtagitsprojekt som har kostnadsberäknats tih . Totalt för länet uppgår med dessabegränsningar de primärkommunala investeringsbehoven för den nämnda periodentill ca 469 milj. kr. Bostadsbyggnadsbehovet i de kommuner som upprättarkommunala bostadsbyggnadsprogram uppgår till 15 190 lägenheter. Länsbostadsnämndenbedömer bostadsbyggnadsbehovet i hela länet tih 13 850 lägenheter. av de primärkommunalainvesteringsbehoven faller på huvudtitlarna 5 (industriell verksamhet) och 6(undervisning och annan kulturell verksamhet). Kommunema/kommunblocken uppvisarsinsemellan ett relativt Ukar-tat investeringsbehov. Vissa skillnader förehggerdock. Exempelvis faller av kommunblocks investeringsbehov påhuvudtitel 7 (socialvård och socialförsäkring) medan motsvarande andel förFalkenbergs kommun är . Huvuddelen eller av landstingetsinvesteringar planeras i . Länsorganen har i de sektoriella prioriteringarna följtprioriteringsregeln att till prioritetsgrupperna 1, 11 och 111 hänföra resp.60, 20 och av investeringsbehoven. Vid prioriteringen av bostadsbyggandethar länets genomsnittliga ramtihdelning för varit dimensionerandeför prioritetsgrupp I. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 161 Den sektorieha prioriteringen harskett med beaktande av planeringsnivån i länsprogram 1970 varför några störreregionalpolitiska omprioriteringar inte har gjorts. anser attprioriteringen och satsningen på vissa kommuner/kommunblock inte får drivas påett sådant sätt att andra orter får en inte godtagbar standardutveckling. betonar att en totalekonomisk ram för länetpå ett avgörande sätt skulle motivera den gjorda prioriteringen mellan deskilda objekten. anser vidare att driftskostnaderna bör redovisasi samband med planerade investeringar. Utfallet av prioritering åskådliggörs avcirkeldiagrammen i figurerna B. 13:1 och B. Cirklarnas ytor ärproportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp. investeringsbehoven. Ett antal remissinstanser anför att entotalekonomisk planering inkl. driftskostnaderna bör påbörjas eftersom driftskostnadernai vissa fall redan efter ett fåtal år har förbrukat mer kapital än helagrundinvesteringen. motsätter sig prioriteringen avbostadsbyggandet och anför att den låga bostadskvot, som har rilldelatslandsbygden, delvis är orsak till den pågående avflyttningen ochundersysselsättningen. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. OO o OO OOo UO OO os0\ UO 't Tj- OO o os »T) O UO O O Tf Os O o rNl OO os ro P- \o H ro I 1 I I I UO oo o o OO O O OO o Ti- o\ r UO r Tt'-' lo so UO o o UO o -H UO UO " P- OO p- UO 00 o Tt rs os (N so Tt rs oUO o o o o o 0 UO *' O os u p E E S E o UO O O UO rs fS rs UO O O O 00 H so Tt «- t e i-i *J E o Jl g> « rt M rt 3 X -J U. O .E ;0 . a :0 S OO = S D,.C j; c: = :« M M , j: c« *- 3 o c o S ° o - " O) ... JS = = 0-5 « a 5 - T3 JS o »S o in > , I > .i JS c ra O C a> O O > : I ' o lU eO >» "J O) nj T-t c'i :S § tu PQ X i BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 Fi.ur B 13-1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbygg-nrbehovf6rperlden%71-1975,antal lägenheter Prop./972..j,, "'»-PO'i.an*., £ur B I3j p . vr-perio.enlTÄ' "-erln, ,. BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 165 14.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten ställer sig bakomuppläggningen av planeringen och anför att en uppföljning av målsättningen ilänsplanering 1967 är motiverad inte enbart för att belysa konsekvenserna av denu formulerade målsättningarna utan också för att ge säkrare utgångspunkterför nästa planeringsomgång. anför kritik mot denuppläggning som den regionalpolitiska utvecklingsplaneringen har fått. Avsiktenatt skapa ökad jämlikhet i ekonomiskt och socialt avseende mehan människor iolika regioner finner kommunen angelägen. Ambitionsgraden och den närmareinnebörden av den avsedda planeringen är emehertid oklar. Länsplanering 1967och länsprogram 1970 karaktäriseras tih stora delar av ofullständighet ochinaktueha data samt bristande hänsyn tiU särproblem. Dessa brister torde tiUstor del bero på att de anvisningar som har haft att följa vidlänsplanering 1967 och länsprogram 1970 har varit dåligt anpassade tiU defömtsättningar och problem som råder i de befolkningsmässigt storakommunblocken och specieUt då . När det gäller länsprogrammetssyfte och uppläggning framhåller kommunen att oklarhet råder beträffande mål-och medelsanalysen. Målformuleringen for ett regionalt handlingsprogram börutgå från en indelning av samhäUets funktioner i program. Mot bakgrund av enprogramområdesbeskrivning av nuläge och förväntad utveckling bör mål ochriktlinjer formuleras för verksamheten i regionen. Den i länsprogrammet användasektorsindelningen bör ersättas av programområden som bildar stora naturligaplaneringsenheter. 1 sina allmänna kommentarer berör länet somplaneringsenhet och framhåller att det är klart olämpligt som utgångspunkt förregional planering. Framför aht gäller detta men ävenTrestadsområdet. Mot bakgrund av planeringens syfte är tidsperspektivet iplaneringen, , allt för kort. kan endast marginehaförändringar komma thl stånd. anser att den regionalautvecklingsplaneringen bör omfatta någorlunda näringsgeo-grafisktsammanhängande regioner. I ortsklassificeringen bör man arbeta med relativtstora geografiska områden som var för sig utgör en typort (region).Göteborgsregionen anförs som ett exempel på en sådan regionindelning. På sammasätt kan man se mellersta såsom en region, genom att Trestadsområdetutökas att omfatta även , och . 1 den nordligaste delenav länet (och ) har ett samarbete etablerats med Fylke iNorge. Detta område representerar en tredje regionkategori. understrykeremeUertid att tUlskapandet av stora planeringsområden kan medföra problem vid fördelningsbeslutav ohka slag. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. J.14.2 Utgångspunkter för programformuleringen Allmän utgångspunkt förlänsstyrelsens handlingsprogram är ;n planeringsnivå som motsvarar den spontanautvecklingen (prognos 2) :nhgt länsplanering 1967, vilken i stortöverensstämmer med -nålsättningen. Med hänsyn till den faktiska utvecklingenoch synpunkter iom har framförts vid remissbehandlingen har vissa justeringarvidtagits i planeringstalen. Totalt för länet innebär justeringarna en sänktplaneringsnivå om ca 13 000 personer för . När det gäller målsättningen förden del av som ligger inom anförremissinstanserna inga erinringar mot den av antagnaplaneringsnivån. Länsstyrel-ien finner det emellertid motiverat att justera dentidigare planeringsni-rån mot bakgmnd av de utveckhngstendenser som gjort siggällande inom regionen samt utifrån den sänkning totalt som sketti de kommunala målsättningarna för regionen inom länet. Beträffande övrigakommuner/kommunblock i länet har och Tanums kommuner samtsamarbetsnämnderna i Gravarne och kommunblock anfört erinringar motmålsättningen för befolkningsutvecklingen inom respektive område. På grund avde förändringar som äkett i den faktiska utveckhngen anser attplaneringsnivåerna bör justeras för , och . Den väntadeutvecklingen i motiverar likaledes en ny planeringsnivå för dennakommun. Med nuvarande utvecklingstendenseri Omsts kommun anser en uppjustering av planeringsnivån till ca 9500 invånare realistiskt. För vidkommande är länsstyrelsenoch kommunen överens om en sänkning av planeringsnivån. Utifrån en bedömning avde utredningar som föreligger beträffande industriexpansionen i anserlänsstyrelsen att befolkningsmålsättningen bör uppjusteras med 1 000personer till ca 14 700. I avvaktan på mer definitiva etableringsplaner angesför planeringsnivån till ca 16 000 personer. Beträffande anser Vänsstyrelsen att den hittillsvarande utvecklingen pekar på en befolkningsnivåav 9 000 år BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 Den planeringsnivå somlänsstyrelsen har valt framgår av nedanstående sammanställning. målsättning 1980 i länsplanering 1967 ' Redovisningen avser den del avregionen som ligger inom och omfattar följandekommuner/kommunblock: , , , , , ,, . I samband medmålsättningsdiskussionen i länsplanering 1967 väcktes frågan huruvidamålsättningar uttryckt i befolkningsramar borde redovisas på kommunblock ellerpå större regioner. En antydan till en regionindelning gjordes också ilänsplaneringen enligt följande: , mellersta länsdelen medUddevalla som huvudort och norra länsdelen med som huvudort. Ianslutning till diskussionerna kring större planeringsregioner underströklänsstyrelsen det angelägna i en intensifierad och utökad block- ochregionplanering. Ett regionplaneförbund rekommenderades för stadsregionenUddevaUa/ /, där även LysekU borde ingå. I norra ett utvidgat samarbete med de norska grannkommunerna av stor betydelse. har tillsatts med representanter från länsmyndigheter ochkommuner på båda sidor gränsen. administrativa sphttring på treolika län försvårar planeringen i regionen. Frågan aktualiseras också iutredningen om ett samgående mellan och länets landsting. Idirektiven framhålls att eftersom någon allmän reform för länsindelningen förnärvarande inte är aktuell bör arbetet inriktas på sådana partiella ändringarsom kan anses angelägna för att lämphga regionala enheter för samhällsplaneringm. m. i skall kunna åstadkommas. Ett viktigt underlagsmaterial förlänsprogram 1970 utgör vidare den översiktsplanering i fysiskt-ekonomisktavseende som bedrives av . Bakgrunden till detta initiativ frånlänsstyrelsens sida är den i länet ständigt aktuella frågan att samordna ohkamarkintressen, i första hand industri- och fritidsintressen. 1 ett kustlän, därfritidsintressena är starka, kolliderar dessa ofta med kommunernas önskemål ombättre sysselsättningsförhållanden. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. föreslår följandeortsklassificering som underlag för ett riksomfattande regionalt program. Storstadsområde (, , , , , , och ) Storstadsalternativ tillsammans medVänersborg och i Regionala tillväxt centra och i gles bygdsområde och Gravarne Övriga orter och När det gäller klassificeringen avstorstadsområdet stryker kraftigt under de strukturellaskiljaktigheter som föreligger mellan å ena sidan rikscentrat och åandra sidan som har karaktären av utpräglat landsdelscentrum. Göteborgbör hänföras till en särskhd ortskategori, skhd från . kommunframhåller att skillnaderna meUan och motiverar attytterligare en ortsklass införs mellan ochstorstadsalternativen med hänsyn till de åtgärder som är nödvändiga för attGöteborgsregionen skah erhålla en balanserad näringslivsstruktur. Stenungsundskommun framhåller att kommunen genom sitt deltagande i olika samarbetsorganinom felaktigt har kommit att inräknas i storstadsområdet.Kommunerna bör i stället klassificeras som regionalt tillväxtcentrum. Lysekilskommun tolkar besluten om OK-raffinaderiets lokalisering till somskäl för att LysekU bör ingå i storstadsalternativetUddevalla//. förordar ett storstadsalternativkring omfattande även samt Gravarne och Munkedalskommunblock. kommentar.Beträffande framhåher denna orts karaktär avsjälvständigt regionalt thlväxtcentrum. I vissa sammanhang bör därförStenungsund tillsammans med och redovisas som en självständigregion inom . Detta förhåhande understryks av länsstyrelsensuppfattning att liksom inte bör ingå i det område somomfattas av lokaliseringssamråd. 1 fråga om förslaganför att området i översiktligt planeringshänseende bör ses somen region där storstadsalternativet Trestad utgör kärnområdet. Med denrelativt kortsiktiga planeringshorisont 5 å -, som länsprogrammetomfattar, är inte beredd att förorda att även uigår istorstadsalternativet. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 169 B.14.3 Sysselsättningspolitiska åtgärder Bakgrund anför att länetsutveckling i stort kännetecknas av att det till stor del ligger inom ett avlandets mest expansiva områden med en snabb utbyggnad av arbetsmarknad ochserviceinstitutioner. Bhden är långt ifrån entydig. De positivautvecklingstendenserna gäller i huvudsak förhåhandena i medanutveckhngen i länets mellersta och norra delar kännetecknas av svag expansioneller i vissa kommuner till och med av tillbakagång. Trots att länets södra del -- är ett av de mest expansiva områdena i landet kännetecknasregionens näringsliv och arbetsmarknad av en djupgående strukturell obalans. Enbetydande snedfördelning föreligger inom industrisektorn i form av en storandel verksamheter inom den tunga industrisektorn med en viss arbetskraftsbristoch onormalt hög omsättning på arbetskarft. De lättare industribranscherna(TEKO, hvsmedels- och elektroteknisk industri) är svagt representerade. Därtihhör att servicesektorn har en i förhållande tih övriga storstadsregioner lågsysselsättningsandel. Vidare konstateras att andelen förvärvsarbetande kvinnorär mycket låg jämfört med övriga storstadsregioner. Den kvinnligayrkesverksamhetsgraden uppgår sålunda i till , i Stormalmötill och i till . Om yrkesverksamhetsgraden voredensamma i som i skulle ytterligare 20 000 kvinnorförvärvsarbeta. Förhållandena i mehersta och norraBohuslän karaktäriseras av att området i betydande utsträckning saknar tungindustri. Undantag utgör Uddevallavarvet och . Genom den påböriadeindustriexpansionen i har ett nytt industriområde för tung industriskapats, vilket medför gemensamma utveckhngsmöjligheter för hela mellerstaBohuslän. Enligt visar enanalys av industristrukturen att så gott som samtliga orter har ett ensidigtnäringsliv. anför vidare attlokaliseringsstödet har haft en relativt hten effekt i länet. Ett 1 S-talföretag har fått stöd och sysselsättningseffekten härav uppgår tUl ca 300personer. har tillsammans med statens institut förföretagsutveckling (SIFU) och företagareföreningarna i , ochVärmlands län bildat ett gemensamt marknadsföringsbolag. harföretagareföreningen beviljat 400 lån varav hälften gått till företag inommetall- och verkstadsindustrin samt till mindre varv och båtbyggerier. Strömstadskommun föreslår att en lokahseringskonsulent avdelas för att hålla kontakt medkommuner och företag och för att sköta samordningen med skilda länsorgan närdet gäller lokaliseringsstödet. och kommuner önskar ta Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. nO aktiv del i de lokahseringssamråd som hålls. Göteborgskommun anser att strävandena att inom åstadkomma ett meraallsidigt näringsliv samt ökad sysselsättning bland gifta kvinnor kräver att ennyanserad bedömning görs vid tillämpningen av lagen om lokaliseringssamråd.Kommunen anser vidare att ett sysselsättningsprogram bör upprättas för länetoch hänvisar till att en näringslivsutredning för startasinom kort. bör överväga att initiera en motsvarande utredning förmellersta och norra . förslag till handlingsprogram. föreslår sammanfattningsvis följandeåtgärder. Utökad satsning pålokaliseringsstödet i den mellersta och norra delen av länet för att dagens svårigheter inte skall få långtgående verkningar. - Gemensam marknadsföring,särskilt på exportsidan, är av stor betydelse för företagen inom flera branscher. verksamhet är i detta sammanhang betydelsefull. Kommuner och övrigamyndigheter bör medverka till en ökad satsning på industri- och hantverkshus. En sådan satsning är speciellt viktig med tanke på att den kan leda till ett ökat samarbete även på tillverkningssidan inom småbåtsindustrin. - Under hösten1970 antog en lag om lokaliseringssamråd. Med tanke på de specieUaförhållanden som råder i är det angeläget att lokalaoch regionala myndigheter får ta aktiv del vid dessa samråd. - Informations-och kontaktverksamheten mellan näringsliv och myndigheter bör förbättras. De arbetsmarknadspohtiskainsatserna bör utökas samt i högre grad inriktas på den kvinnliga och den äldre arbetskraften. Vidgade åtgärder för att underlätta den utländska arbetskraftens anpassning är också angelägna. Ungdomens arbetsmarknadsproblem kommer troligen att öka . En förbättrad informationsverksamhet samt större möjligheter till kompletteringsutbildning kommer därför att krävas. Kommunernas medverkan vidupprättandet av länsprogram 1970 var relativt begränsad. ställersig därför positiv till förslaget från om ennäringslivsutredning, eftersom detta kan medverka tUl att förbättra underlagetför den fortsatta regionala planeringen och skapa ett värdefullt komplement tiUlänsstyrelsens programverksamhet. Utredningar av detta slag bör kunna utgöraett led i den intensifiering av det kommunala samarbetet som länsstyrelsenförordat. Uddevallakommun önskar post-gymnasial utbildning och även fortsättningsvis statligamedel för exploatering av industrimark. önskar attplutoniumverket i Sannäs kommer thl stånd samt en industri för såväl manlig somkvinnlig BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 171 kommun framhåller behovet av bättrekommunikationsmöjligheter, bl. a. broförbindelser i första hand överGullmaren. Även Gravarne kommunblock understryker behovet av förbättradekommunikationer i regionen. En trafikled över Åby- och Brofjordarna skulleförkorta resavstånden i sådan grad att Gravarneblocket och kom attutgöra en enhet ur arbetsmarknads- och servicesynpunkt. förslag till handlingsprogram. En koncentration bör ske av fiskettill ett färre antal hamnar, bl. a. på grund av den senaste tidens utvecklingmot allt rationehare fiskemetoder. De kommuner som saknarkommunomfattande generalplan bör upprätta sådan. Fritidsbebyggelsen bör planeras såatt markresurserna utnyttjas på bästa sätt och sysselsättningen för berördarbetskraft blir så jämn som möjligt. Kommunblocken , ,, , och bör bilda någon form avplaneringsförbund. Det påböqade samarbetet mellanTanum och samt de norska grannkommunerna i frågor som berörsamhällsplaneringen bör kraftigt understödjas. Yrkesverksamheten hos kvmnorna ärgenomgående låg i länet. Insatser för att höja denna genom bl. a. en utökadbarntillsyn är därför mycket angelägna. Såväl inom som mellan kommunerna ärpendlingen i allmänhet betydande och den kan väntas få störreomfattning . Myndigheterna bör därför undersöka möjligheterna attunderlätta längre resor mehan bostad och arbete genom t. ex. bidrag tillsnabbusslinjer. Inom åtskilliga av länets kommunerfinns det goda möjligheter för en expansion av turistnäringarna och det rörligafrhuftslivet. En utökad satsning härpå från kommunernas sida kan fåbetydelsefulla sysselsättningseffekter. Vid en utlokalisering av statligverksamhet bör även Trestad och komma ifråga med tanke på debristande sysselsättningsmöjligheterna inom servicenäringarna. a. börsjöfartsstyrelsen vid omlokalisering placeras i eller stad i dessnärhet. Statsbidrag för exploatering avindustrimark samt uppförande av industri- och verkstadslokaler har tidigareerhållits av vissa kommuner. Stöd av detta slag bör utgå även i fortsättningen. Från såväl sysselsättnings- somservicesynpunkt är det angeläget att polisdistrikt får bestå även ifortsättningen. Vad gäller frågor avinfrastruktureh karaktär anför beträffande hamnarna att Göteborgshamn är den viktigaste hamnen i landet och den har goda naturligaförutsättningar att utvecklas ytterligare. (NU 1969:13)föreslog således att en Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. koncentration av den nordiska transoceana godstrafikenborde ske till . framhåller att det är ett riksintresseatt hamnen i även i fortsättningen kan hävda sin ställning. 1 fråga om vattenförsörjningenanför att grundvattentihgångarna inom länet är mycket begränsadeoch för den framtida vattenförsörjningen måste därför ytvattentillgångar ihuvudsak tas i anspråk. Detta medför stora investeringar i så gott som helalänet på grund av de långa avstånden och besvärliga terrängförhållandena. För Stenungsundsområdetär vattentillgångarna begränsade och det är därför angeläget att den planeradeöverföringen av råvatten från genomföres. Råvattenkvaliteten iStrömstad är ojämn och undermålig, varför vattenförsörjningen snarastmåste förbättras.