prop · FV03120 · 1972-12-31 00:00:00 — I och med alt avyttring av inventarier numera aUtid beskattas iförvärvskäUan lorde bestämmelsen vara materiellt ogrundad. Innebörden av densammaär alt förvärvaren skaU avstå från den latenta inkom.stskatte-fordran, somhäftar vid skillnaden mellan bokfört värde och stämpel-värde. Vid det motsattaförhållandel, nämligen att det bokförda värdet undersliger stämpelvärdet,befrias förvärvaren däremot inte från den latenta inkomslskalleskuld, som haruppkommit på grand av att överlålaren tillgodogjort sig slörre avskrivningarän som motiverats av den ekonomiska förslitningen på inventarierna.Bestämmelsen ter sig mot denna bakgrund ensidigt fiskalisk. Ulöverde ovan framförda materiella invändningarna mot bestämmel- sernai punkten 3 b av anvisningarna lill 29 § KL kan framhållas, alt desamma likalitet på inventariesidan som på byggnadssidan fungerar i praktisk tillämpning.De lorde kunna tillämpas i det fall elt dödsfall följs av ett arvskifte.Om däremoi dödsboet bedriver verksamheten någon tid och därunder avyttrareller förvärvar inventarier, lär det för dagen inte vara möjligt all erhållabesked om hur stadgandet skall tillämpas eUer om del över huvud taget ärtillämpligt när förvärvskäUan sedermera utskiftas till dödsbodelägare. Även anser atl i nuavsedda fall avskrivningsplanen bör få övertas av den nye ägaren. För skallskyldiga, som har räkenskapsenligavskrivning och som under övergångsårel önskar tillämpa den där förekommandesupplementärregeln, föreslår kommitlén att äldre inventarier medschablonmässigt beräknade ingångsvärden skall anses anskaffade underövergångsåret. finner denna regel omotiverad. Enligt skolansmening kan det just under övergångsåret finnas stor anledning atl elimineraden bokföringsmässiga vinst som uppkommer på grund av alt värdet av utgåendelager av omsättningsdjur, produkter och förnödenheter skall tas upp sominkomstpost medan avdrag inle får ske för värdet av lagren vid årets ingång. Flertalet remissinstanser tillstyrker kommitténsförslag all ingångsvärde får tas upp endast för stamdjur och att för den somdrivit jordbruk med slamdjur under mindre än ingångsvärdet skall motsvaraden verkliga nyuppsättningskoslnaden medan övriga skall ha valrätt mellanverkliga anskaffningskostnaden och allmänna saluvärdet av stamdjur som finnsvid övergångstiUfäUet. Några remissinstanser uttalar emellertid tveksamhetbeträffande denna valrätt. Vidare förordas i några yttranden all allmännasaluvärdet för befintliga stamdjur alltid skall få tas upp som ingångsvärde.Frågan om vilka djur som skaU anses som stamdjur diskuteras av någraremissinstanser. Även bestämmandet av allmänna saluvärdet för stamdjur berörs.Slutligen efteriyses bestämmelser för beräkning av rekryteringsunderlag. i anser förslaget välgrundat framför allt med hänsyn lill all risken för enbart skattemässigtbetingade realisationer eliminerats. i har inle något atterinra mot de föreslagna reglerna. I kommitténs uttalande om befarade, avskalleskäl betingade djurrealisationer förbises emellertid enUgt länsstyrelsenalt fråga måsle vara om en stadigvarande omläggning av eller ett upphörande meddriften för atl en försäljning av stamdjursbesättningen skall anses somrealisation. påpekar atl taxeringsmyndigheterna i de avkommittén anförda exemplen knappast skulle kunna underlåta all beskallajordbrukarna för vad som influtit vid "realisationerna". Enligt kammarrätten kan valrätten vid innehav avslamdjur under synas innebära en nylillskapad, från vissasynpunkter diskutabel fördel. Då schablonregeln nästan undantagslöst användsvid de Övergångar som hillills skett, och det är angelägel att undvikadjur-realisationer enbart av skatteskal, föranleder emellertid kommitléförslagetinte någon erinran. Kammarrätten påpekar vidare alt det liksom i fråga ominventarier naturligtvis ibland kan uppslå svårigheter att visanyuppsätlningskoslnader för djur som innehafts mindre än fem är. Har heldjurbesättning anskaffats, lorde emellertid kunna antas all skattskyldiga iallmänhet känner de verkliga koslnaderna. Några remissinstanser, nämUgen Lantbruketsskattedelegation. och Svenskarevisorsamfundet, uttalar sig för att schablonregeln med allmänna saluvärdetför samtliga stamdjur bör gälla även i de fall stamdjursbesältningen innehaftskortare tid än . Enligt delegalionen får del anses naturligt att vid ellobligatoriskt byte av redovisningsmetod ölägenheterna i möjligaste mån undanröjsför alla som drabbas av lagändringen och atl valfriheten därför bör få gällaoavsett innehavslid. En ivångsmässig övergång lill bokföringsmässiga grundervid en bestämd tidpunkt företer med de föreslagna reglerna stora likheter medexpropriation eller annan tvångsavyllring, i vilket fall uppkommenrealisationsvinst på slamdjur skulle vara skattefri. Delegationen pekar vidarepå det förhållandet atl endasl viss del av vinsten beskattas vid realisation förflutit från ny-uppsätlningslillfäUel. Under allaförhållanden bör enligt delegationens mening parallellen medskattekonsekvenserna vid realisation med bibehållen kontanlprincip dras i fullutsträckning. Delegalionen hänvisar även lill att enligt förslaget överlagandegenom benefikt fång eller köp i vissa fall ger överlålaren samma rätt till valfrihetvid beräkning av ingångsvärdet som skulle ha lillkommU företrädaren om dennealltjämt drivit jordbruket. Godtas delegationens förslag om valfrihet oavsettinnehavstid, behövs inle denna specialbeslämmelse. Antas däremot kommitténsförslag om begränsning av valfriheten får specialbestämmelsen anses nödvändigför undvikande av direkl obilliga konsekvenser. i ifrågasätter ominte förslaget är väl generöst och ägnat alt skapa benägenhet att avskattemässiga skäl temporärt öka stamdjursbesältningen i anslutning liUövergången. Alltför påtagliga åtgärder i detla avseende bör enligtlänsstyrelsen kunna korrigeras. I fråga om övergångsvärden för slamdjur vid vissaköp till underpris anför länsstyrelserna i och länsynpunkter Uknande de dessa remissinstanser anfört beträffande ingångsvärdenför inventarier efler sådana förvärv. Flera remissinstanser, nämligen ,länsstyrelserna i och , lantbruksnämnderna i och . och Lantbrukets skattedelegation efterlyser en precisering av begreppet slamdjur. i , som hänvisar till atlgenom den tUlkomna lagändringen ingångsvärde får las upp endasl förslamdjur, anser del riktigt all ändring i detla hänseende inte sker. Enligtlänsstyrelsen kvarstår emellertid vissa ölägenheter även efler 1970 årslagstiftning. uppger all en eftergranskning genomförls hoslänsstyrelsen av de jordbruksdeklaralioner där övergång skett vid 1971 årstaxering. Del har därvid konstaterats, all som slamdjur för vilka ingångsvärdeyrkats tagits upp "amkor" i besättningar bestående avomsättningsdjur. Givetvis synes enligt praxis amkor beroende på ulredningen ioch för sig kunna vara stamdjur. Vid eftergranskningen har emellertid i ettantal fall kommit fram omständigheter som klart tyder på alt dessa amkoranskaffats efler skattefri realisation av lidigare mjölkdjursbesätlning och att anskaffningskostnaderna dragils av vid redovisning enligtkontantprincipen med den motiveringen att fråga var om anskaffning avomsällningsdjur efler övergång lill annan produktionsinriktning. Genom altingångsvärde erhålles för sådana djur blir följden alltså dubbla avdrag.Begreppet "slamdjur" bör därför enligt ges en sådandefinition, att dubbla avdrag inle kan erhållas. Möjligen bör övervägas enbestämmelse av innebörd all ingångsvärde får tas upp för djur, som ingår igöddjurs- eller slaktdjursbesättning, endast om den skallskyldige visar alt hanhaft nyuppsättningskostnad, för vilken avdrag tidigare ej erhållits. Lantbrukets skatledelegation konstaterar att iolika sammanhang kommit lill uttryck uppfattningen atl gränsdragningen mellanslamdjur och omsällningsdjur på någol sätt skulle vara principiellt olikartad ifråga om djur i en besättning av mera utpräglad köttdjursras än i en sådan avmjölkdjursras. En sådan uppfattning ter sig för fackmannen på lanlbmksområdetoförståelig. Delegationen påpekar bl. a. alt avels-tjurar och kor har vid bådaproduktionsinriktningarna sanuna karaktär av anläggnuigstUlgångar. I ingetderafallet sker anskaffningen av dessa djur för direkt omsättning utan såsomproduktionsmedel med flerårig varaktighet i den bedrivna produktionen avavelsprodukter. Den rådande tveksamheten eller oviljan mot att hänföra kor iköltdjursbesättning-ar till slamdjur ler sig så mycket mera egendomlig som fullenighet råder om att föräldradjuren i får- och svinbesättningar är att hänföratill slamdjur. Del kan dock enligt delegationen inte förnekas all karaktärenav anläggningstillgång (levande inventarier, stamdjur) är ännu mera utprägladnär del gäller kor av vad slag del vara må än när del gäller tackor och suggor.Delegationen pekar vidare på att vägledning saknas för gränsdragnmg i fråga omrekryteringsunderlag i andra fall än k. blandade nötkreatursbesättningar. För t. ex. suggbesällningar ärbedömningen i underinstanserna i högsta grad skiftande. I åtskilliga fall görsdär gällande att till slamdjur inte skall hänföras några som helstrekryteringsdjur, trots alt det är ostridigt atl etl visst genomsnittligtrekryteringsunderlag måsle ingå i stambesättningen. Så är givelvis också falleti fårbesällningar och i ännu högre grad i självrekryterande nötkreatursbesättningaroch köttproduktion. Delegationen finner det inle acceptabelt att en lag omobligatorisk övergång genomförs, ulan att det nu rådande osäkerhetstillståndetsamtidigt undanröjs. Enligt delegationen bör antingen i lagtexten införas enklar definition av begreppet slamdjur eller måsle förarbetena innehålla fylligaoch auktoritativa uttalanden. Detta är enligt delegalionen nödvändigt för attundvika processer. Delegationen föreslår för sin del en definition avföljande innebörd. Till stamdjur på vUka ingångsvärde skall upptas hänförshästar som uppnått ålder saml i fråga om andra djurslag fader- ochmoderdjur med därtill hörande rekryleringsunderag. Fjäderfä, kaniner och dylikasmådjur anses dock inle såsom stamdjur. Som ingångsvärde för re-kryleringsdjureni blandade besättningar med ungdjur för såväl egen rekrytering som för direklavsalu skall i regel godtagas, i fråga om nötkreatur elt värde som motsvarar50 % och i fråga om får och svin av de i stambesätlningen ingående fader-och moderdjurens värde. Även anser delangeläget att klara definitioner kommer till stånd för alt undvika onödigamissförstånd och ett slorl merarbete för skattemyndigheterna. Till stamdjurenmåste då räknas ell lämpligl antal rekryteringsdjur även för hästar, svin ochfår samt s. k. självrekryterande köttproduktion. Vidare måsle enligt förbundetall tveksamhet undanröjas i fråga om det förhållandet att man också i en renkölldjursbesättning måsle ha etl antal slamdjur i form av fader-och moderdjur,precis som förhållandet är i en mjölkdjursbesätlning. Förbundet påpekar vidareatt riksskattenämndens nuvarande anvisningar för värdering av mjölkkor inte itillräcklig omfattning tar hänsyn till den produktionsökning per djur, som nuskett i många besättningar. Sålunda representerar högsta gruppen mjölkkor nusådana kor, som har en avkastning av fyraprocentig mjölk, vilketförbundet inte anser tillräckligt. Övrigabalansposter och värdering av varulager vid utgången av de första beskattningsårenefter övergången KommUténs förslag beträffande behandlingen vidövergången av övriga balansposter, dvs. lager av annat slag än stamdjur samtvamfordringar och varuskulder har föranlett invändningar såvitt avser inventarieskuldervid ersättningsanskaffningar. , länsstyrelserna i Jönköpingsoch samt lantbruksnämnden i Upp- salalän uttalar sig för att skulder till följd av tidigare inköp på kredit aversättningsinventarier bör beaklas vid övergången. i anser det inletillfredsställande att enbart den omständigheten att en skattskyldig saknarförmåga all betala en inventarieskuld före övergången eller på grund avbristande insikt i gällande bestämmelser eller av förbiseende inle gör dellaeller inle väntar med att göra ersättningsanskaffningen till efter övergångenskall medföra mindre avdrag än eljest. Den föreslagna kombinationsmetodenändrar inte de principiella sammanhangen, även om den skaltskyldige genom denfår fullt avdrag för anskaffningskostnaden. Detla gäller endast självaersättningsanskaffningen. För kostnaden för det inventarium, som en gångnyuppsalls, har tidigare inte medgetts avdrag och medges inte heller avdragenligt metoden ifråga. Samma synpunkter anförs i stort avlanlbrukshögskolan, i och lantbruksnämnden iUppsala län. i påpekar vidare att avdragsrälten kanulformas på olika säll och atl den givelvis bör begränsas lill del belopp förvUket avdrag skulle ha medgivits om kontantmetoden tiUämpats. EnUgt länsstyrelsensmening bör skulder av nu ifrågavarande slag få inräknas i avskrivningsunderlagetför inventarier. Om rätt lill avdrag för dessa skulder medges bör enligtlänsstyrelsen också fordringar avseende avyttrade inventarier som ersattsbeaklas. Även lantbruksnämnden i tar uppfrågan om inköp av ersältningsinventarier på kredit men godtar i denna delförslaget. Olägenheten alt skulder för ersättningsanskaffning av maskiner inlebeaklas vid övergången till bokföringsmässig redovisning kan nämligen undvikasgenom att maskinbylet betalas kontant före övergången eller alt bytet skerefler övergången. Nämnden förutsätter att lantbrukarna kommer att uppmärksammaspå förhållandel, bl. a. i den informationskampanj som planeras föregåövergången. Nämnden påpekar vidare all elt undanröjande av denna olägenhet kanfå till följd att de skattskyldiga av skalleskäl lockas alt företa en mängd urförelagsekonomisk synpunkt omotiverade inventariebylen. Kommitténs förslag beträffande liberalare värderingav visst varulager vid utgången av de tre försia beskattningsåren eflerövergång lill bokföringsmässig redovisning godtas eller lämnas utan erinran avalla utom och Lantbrukets skattedelegation. Föreningen ifrågasätter med hänsyn till eventuellalikviditelssvårig-heter i det enskilda fallet för anpassning tUl deallmänna värderingsreglerna. Enligt föreningens mening lorde kommitléförslagetinte bygga på nägon mera gmndläggande undersökning av förhållandena, utankommittén synes här ha valt en som man bedömt tillräckligt liberal medelväg.Emellertid kan ifrågasättas om det inle vore motiverat atti samband med en övergång söka ytterligare mildra densamma Föreningen anser attskäl finns att överväga en avtrappning, som in nebär atl man årligenverkställer en uppflyttning , dvs. man skuUe få skalan5101520253035 . Elt tillmötesgående i detla avseende lordeinte praktiskt betyda någon samhällsekonomisk belastning, och ilaxeringslekniskt avseende lorde utsträckningen i tiden inle heller behöva kommaatt medföra några olägenheter. Delegalionen godtar kommitténs förslag belräffandeövergångslid. Elt genomförande av delta förslag skuUe dock innebära altlantbrukare med stamdjursbesättning under de tre försia åren efler övergångenalltfort tvingas göra åtskUlnad mellan stamdjur och omsällningsdjur, vilketmedför onödigt arbete. Delegationen anser för sin del all det inle är förenatmed någon större risk att göra den föreslagna regeln tillämplig på alla slagsdjur, eftersom det knappast är att befara, alt nedskrivningsmöjligheterna, omslamdjur finns, kommer all utnyttjas lill del yttersta. En sådan ålgärd skullenämligen från skattemässig synpunkt inte vara särskilt klok. Flertalet remissinstanser lämnar utan erinringarkommitténs förslag om skyldighet för den skallskyldige atl före utgången avoktober månad under övergångsåret lämna avskrift av ingående balansräkning förbeskattningsåret jämte specifikation över de inventarier och djur, för vilkaingångsvärde upplagils. De erinringar som riktas mot förslaget sammanhängerfrämst med tidpunkten för uppgifternas avlämnande. Vidare ifrågasätts huruvidahandlingarna bör anses som preliminära. En precisering av handlingarnas nalurmed hänsyn tUl tiUämpningen av skallebrollslagen efterlyses. Även frågan omunderlåtenhet alt fullgöra uppgifteskyldigheter bör föranleda påföljd tas upp. a. i och anseratt uppgifterna lämpligen bör inlämnas till taxeringsmyndigheterna i sambandmed att deklarationen för sista kontantmässiga året lämnas, dvs. normalt den 15februari under övergångsåret. Enligt i innebärförslaget avsevärd risk för eflerhandskonslraktioner. Handlingarna måste enligtjordbruksbokföringsförordningen upprättas i anslulning . Viddenna tid skaU också deklaration upprättas. De jordbrakare,som inte själva kan upprälla balansräkning och ifrågavarande specifikationer,torde också överlåta deklarationsarbetet på någon medhjälpare. Det förefallerdärför naturligt att dessa arbeten utförs , särskilt som förstnämndauppgifter behövs även för den då aktuella deklarationen. Lämnas handlingarnasamtidigt med den deklaration som avges övergångsårel skulletaxeringsmyndigheterna beredasverklig möjlighet atl kontrollera handlingarna. Enligt gäUerkommitténs uppgift om all våren i regel är den mest arbetstyngda tiden på åretför taxeringsmyndigheterna kanske för dem som sysslar med taxeringen i förstainstans. För skatteavdelningarna är det en fördel att uppgifterna erhålles sålidigl som möjligl. i anser altförteckningen över inventarier och slamdjur skall la upp alla sådana tillgångarutan undanlag och därför inte vara preliminär. Den skattskyldige måsle underalla förhållanden inventera hela beståndet av inventarier och stamdjur iomedelbar anslutning till ingången av övergångsårel för alt överhuvudlagetkunna med eller utan bilräde av bokföringsbyrå eller annan medhjälpare upprätla förteckningen. Del bör därför inle vara alltför betungande för denskaltskyldige att avlämna förteckningen under övergångsårel.Härigenom skulle vinnas mer tid för kontrollarbetet inom länsstyrelsernasskatteavdelningar. Det är vidare angeläget för att så tidigt sommöjligt få en uppfattning om antalet övergångar tiU bokföringsmässigredovisning inför nästkommande års taxering. Hänsyn härtUl måste tas bl. a. vidindelningen av länet i särskilda laxeringsdislrikl och dimensioneringen avdessa. i uttalar sig för attbalansräkning för övergångsåret jämte tillhörande specifikationer skall lämnassenast under övergångsåret. Detla skulle medföra etl bättre ochlugnare utnylljande av den personal som skaU granska handlingarna och alt detborde vara en fördel även för jordbmkarna atl i god lid erhålla kännedom omeventuella anmärkningar mot ingångsvärdena. i länuttalar sig för att förhandsmaterialet skall lämnas före september månadsutgång. i anser all förslageti vart fall inte bör bygga på den tanken atl kontrollen av ingångsvärdena ihuvudsak bör vara avklarad före det ordinarie laxeringsarbelets början. Dettorde nämligen bli svårt att hinna med denna kontroll inom den tänkta tidenulan alt eftersätta andra vikliga arbetsuppgifter såsom beredning av besvärtiU länsskatterätten. Om kontrollen skaU bli effektiv torde i många fall krävastaxeringsrevisioner. Enligt lorde vidare del föreslagnaförfarandet kunna innebära vissa nackdelar. Det står ju den skattskyldige heltfritt att under hand och senast i deklarationen lämna nya uppgifter som kangöra en verkställd kontroll mer eller mindre värdelös eller som kan krävaytterligare kontroUåtgärder. Om å andra sidan en förhandsgranskning inle hinnsmed och därför inte någon anmärkning riktas mot förlecknbgen före det ordinarietaxermgsarbelels början, finns risk för att della tolkas som elt godkännande avförteckningen trots all den skallskyldige kanske är medveten om att den upptarför Del synes även inle uteslutet alt frågan om påföljd vid oriktigdeklarationsuppgift i dylikt eUer liknande faU kan påverkas av del föreslagnaförfarandet. i föreslår attövergångama förtecknas för kontroll i efterhand. befarar nämligenalt en förhands-kontroU lätt kan av den skaltskyldige uppfattas som en garantiall ingångsvärdena ovillkorligen skall godkännas vid taxeringen. å sin sida känna sig föregripen och bunden, vilket inte ärsyftet. i län biträder inleförslaget. Enligt bör en kontroll sådan som den föreslagna iprincip göras, men den bör närmast ankomma på taxeringsnämnderna som beslutandeorgan. Länsstyrelserna kan, om kommitténs förslag i denna del följs, komma altutföra kontrollarbete med prelimmärt material, som inte är bindande för deskattskyldiga och som kan komma att ändras vid avgivande av deklarationema.Enligt kommittén skulle den preliminära förteckningen ge karaktär avtaxeringsuppgift efter det att behörig deklaration avgivits, till vilkenförteckningen då utgör bUaga, om till deklarationen inle fogals andra rättadeuppgifter. Skulle skattskyldig på grund av glömska eller i förlitande på atlpreliminär förteckning efter granskning god-känte underlåta alt korrigera felaktigpreliminär förtecknmg uppkommer frågan om påföljd för felaktiga uppgifter somvarit endasl preliminära. Mot denna bakgrand är det enligt länsstyrelsentveksamt om den föreslagna ordningen fungerar väl från rättssäkerhetssynpunkt. i finnerkommiltéförslagel praktiskt och anser att det kan väntas avlastataxeringsnämnderna avsevärt arbete. Kommittén antyder möjligheten att betrakta dylikaför kontroll insända handlmgar såsom prelimmära och från början ulan karaktärav taxeringsuppgift. Bedömningen härvidlag har betydelse för tillämpningen avskattebrottelagen, varför handUngamas status klart bör preciseras. Insändandetav dessa handlingar bör vidare utgöra en föratsättning för att en därpå grandaddeklaration enligt bokföringsmässiga grander skall godkännas. påpekar att det frånkontrollsynpunkt är väsentligt atl bestämmelsen om uppgtftsskyldighelen blirallmänt efterföljd. Enligt verket torde det därför vara erforderUgt med en bestämmelseom särskUd påföljd t. ex. i form av avgift för underlåtenhet eller förseningifråga om uppgifteskyldigheten. I detta sammanhang hänvisar verket lUl atlunderlåtenhet att göra anmälan enligt 30 § 2 mom. TF, som ej föranlett någotslag av påföljd, varit vanUg. Tvåremissinstanser, länsstyrelserna i och , 13 1972.1 saml. anseratt förslaget torde nödvändiggöra en förstärkning av taxerings-assistentorganisationen.Länsstyrelsen i Slockholms län anför. ifrågasätter i detta sammanhanghuruvida man med nuvarande personalresurser skall kunna klara av enmeningsfylld kontroll av de handlingar avseende de skattskyldigas ingångsvärden,som enligt förslaget skall avlämnas före oktober månads utgång under respektiveövergångsår. Det lorde kunna förväntas atl taxeringsnämnderna i störstautsträckning kommer atl förlita sig på den av länsstyrelsernas egen personalutförda kontrollen. Under sådana förhållanden synes de föreslagna åtgärdernabli avsevärt betungande jämväl på den grund av alt vissa kontroUer torde kommaatt föranleda att taxeringsrevisioner måsle förelagas i viss utsträckning. Medhänsyn jämväl till den förskjutning av deklarationsmalerialel från lokala liUsärskilda taxermgs-nämnder, som övergången till bokföringsmässig redovisningmedför, synes en utökning av antalet taxeringsassislenter angelägen. Tidpunktför övergång till bokföringsmässig redovisning Lantbrukets skattedelegation förklarar sig inledela kommilléns synpunkter på frågan angående den tidpunkt, vid vilkenövergång lill bokföringsmässig inkomslredovisning bör ske. Enligtskaltedelegationen bör det inle ges någon annan tidpunkt för övergång änkalenderårets ingång för lanlbrakare som avvaktar med övergången i dellängsta. Emellertid måste man också räkna med alt åtskUliga lanlbrakare kommeratt gå över friviUigt . Om detla övervägs kan manenligt delegationens mening ulan vidare föralsälla atl vederbörande också harfuUt klart för sig de konsekvenser, som della medför, bl. a. i fråga om rättbeskattningsår. Farhågorna rörande ofömtsedda nackdelar för den skaltskyldigetorde därför vara överdrivna. Delegationen påpekar vidare att övergångamakommer att ställa stora krav på de bokföringsbyråer hos vilka åtskUUgalantbrukare kommer att påkalla biträde inför övergångarna. FrivUliga övergångarskulle möjUggöra en ytterUgt betydelsefull fördelning av arbetsbelastningenöver årel för dessa byråer.