prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — 21:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 21:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas Investeringsbehov för , mlljontalskr. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. B.22.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten finner det värdefulltatt inom ramen för den regionalpolitiska planeringen ha fått i uppdrag attförsöksvis utarbeta konkreta handlingsprogram, liksom också att dessalänsprogram skall utgöra underlag för ett riksomfattande regionalt program. 1 anvisningarna tUl länsstyrelsernaom utarbetandet av länsprogram 1970 diskuteras i huvudsak problemsammanhängande med vikande eher stagnerande utveckling i kommunblocken. Dethade varit värdefuht om de problem som sammanhänger med en alltför snabbtillväxt hade mer utförligt kunnat behandlas i programmet. anserinte att länsprogrammet i denna omgång blir ett verkningsfullt medel att lösade problem som finns i regioner av olika storlek och i olika utvecklingsfaser. anser det varavärdefuht att en klassificering av orter/ regioner nu genomförs. Förslaget tiUklassificering av länets tätorter ger emellertid en mycket förenklad bild avverkligheten. SkUlnaden mehan orterna i samma kategori kan vara avsevärd. Deåtgärder som kan komma att föreslås för varje ortstyp bör därför utformas såatt de enskUda orternas särskUda problem kan beaktas. Vid den fortsatta planeringen börerfarenheterna från länsprogram 1970 tillvaratas så att klarare riktlinjer kanlämnas för programverksamheten. Sannolikt kan bristerna i länsprogram 1970härigenom reduceras avsevärt. Därvid kan den regionala planeringen bli ett änmer verkningsfullt medel att åstadkomma den eftersträvade regionalafördelningen av befolkning och näringsliv. Örnsköldsvikskommun finner det värdefullt att tidigare allmänna uttalanden omregionalpolitikens mål nu kommer att konkretiseras. Länsprogram 1970 anses somett intressant försök som kan ge impulser till fortsatt arbete mot en bättresamordning av samhällsresursernas användning, vilket krävs för att delokaliseringspolitiska strävandena ska ge åsyftat resultat. Västernorrlandsoch läns handelskammare värdesätter att myndigheterna sammanfattarsina planer i ett långsiktsprogram så att företagen kan beakta samhälletsinvesteringar. Kritik riktas dock mot att länsmyndigheterna har ansvaret församhällsplaneringen på länsnivå men saknar ekonomiska och administrativaresurser för att kunna påverka planeringen i den riktning som åsyftas. Enprioritering av de offentliga investeringarna anses inte fylla någon praktiskfunktion när en ekonomisk totalram för länet saknas. Länets näringsliv välkomnardock tillkomsten av ett regionalt handlingsprogram som ett värdefullt underiagför dess egen planering. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 285 B.22.2 Utgångspunkter för programformuleringen Hittillsvarande befolkningsutvecklingsamt prognoser och målsättning enligt länsplanering 1967 framgår av följandetabell: Enligt prognos 2 i länsplanering1967 beräknas sysselsättningen i länet öka från 116 300 förvärvsarbetande år1965 till 1 18 1980. Trots stegringen i arbetskraftsbehovet beräknaslänets folkmängd minska från 277 485 personer till 274 1980,beroende på en beräknad ökning av yrkesverksamhetsgraden. Det av uppsatta måletför befolkningsutvecklingen i länet syftar till att uppfylla två krav: - Möjliggöra fortsatt expansion iSundsvall och samt ge /Kramforsregionen en bas för framtida expansion. Motverka folkminskningen i nordvästra och västra genom satsning på centralorterna . Målsättningen för länets folkmängd , 286 000 invånare, mot svarar folkmängden . Målsättningen för överskrider prog nos 2 med drygt 11 000 personer. finner f. n. ingenanledning att revidera den befolknings-poUtiska målsättning som angavs ilänsplanering 1967, utan utgår från denna som planeringsnivå. För att bibehålla länets folkmängdpå nuvarande nivå krävs ett åriigt nytillskott på cirka 500 arbetstillfällen.Om den regionalpolitiska målsättningen enligt länsplanering 1967 skall kunnauppnås krävs emellertid att ytterligare 500 arbetstillfällen kantillföras länet. Här kan tilläggas att under den sexåriga försöksverksamhetenmed statligt lokaliseringsstöd har ett 80-tal företag erhållit sådant stöd förinvesteringar som beräknas medföra cirka 2 300 nya arbetstillfällen. Däravhade drygt 1 300 realiserats . Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Örnsköldsvikskommun framhåller som målsättning att sträva efter ettinvånarantal motsvarande folkmängd. Ange kommun har ingen erinran motden angivna målsättningen för kommunen. kommunblock hävdar att denbefolkningspolitiska målsättningen för blocket bör vara 31 500 personer år1980. finner att länsprogrammet utgör en rimlig grund för denbefolkningspolitiska målsättningen i länet på 286 000 personer. Med hänsyn tillden faktiska befolkningsutvecklingen har utskottet valt att planera sinutbyggnad efter en lägre nivå än vad målsättningen anger, men skulleutveckhngstendenserna ändras mot den i programmet angivna nivån kommerutskottet att i sin planering ta hänsyn tih denna förändring. Följande sammanställning visarlänsstyrelsens klassificering av orter i länet. block och kommun) Regionala tihväxtcentra , , /Långse- le, , Ange Serviceorter i glesbygd , , Nordingråvallen, Junse- le, , /MeUansel, Björ-na/, Som motiv för förslaget anförlänsstyrelsen att kommunblock och kommun med sina 109 000 invånare är störstabefolkningskoncentration och i särklass mest urbaniserade region och framstårredan nu som ett attraktivt alternativ till storstäderna. Detta illustreraskanske tydligast av näringslivets spontana satsning på , dit ettväxande antal företag drar samman sina regionala styrningsorgan för Norrland.Förslaget om regionala tUlväxtcentra står i överensstämmelse med de uttalandensom gjordes i länsplanering 1967. kommunhävdar att den är förbunden med genom en sammanhängandetätbygd från till . Genom att inte ingår istorstadsalternativet anser man att den väl utbyggda servicen på ohka nivåer ikommunen inte inräknas i det föreslagna storstadsalternativet. ÄvenVästernorrlands och läns handelskammare anser det lämpligt attsammanföra med och tih ett gemensamtstorstadsalternativ. kommunblock anser att bör klassificerassom regionalt tillväxtcentrum och som serviceort. Kramfors-kommunblock anför att även och kan komma ifråga somserviceorter. Valet av Nordingråvallen är ej invänd-ningsfritt. I övrigtaccepterar remissinstanserna den föreslagna ortsklassificeringen. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 287 kommentar:Synpunkterna på ett utvidgat storstadsalternativ omfattande även böruppmärksammas. F. n. utgör och ingensammanhängande näringsgeografisk region. En framtida förbättring avvägstandar-den mellan och och utbyggnad av mellanhggandeorter kommer väsentligen att förbättra förutsättningarna att skapa ett gemensamtarbetsmarknads- och bostadsområde. 1 det läget bör regionav-gränsningen iortsklassificeringen ses över och en plan för orternas funktion i områdetupprättas. Enligt länsprogrammet minskadeunder arbetstUlfähena inom jord- och skogsbmk med cirka 8 000. Denstora avgången väntas fortsätta även då antalet arbetstiUfäUeninom dessa näringsgrenar beräknas minska med ytterhgare 6 000. Antalet sysselsatta inom byggnads-och anläggningsverksamhet minskade påtagligt men hardärefter åter ökat. Totalt sett har därför några större förändringar inte skettunder 1960-talets senare hälft. Industrisysselsättningen påverkadesunder perioden 19631968 påtagligt av den omfattande strukturrationaliseringeninom skogsindustrin som minskade antalet sysselsatta med cirka 3300 personer. Metall- och verkstadsindustrins expansion var därvid intetihräcklig för att neutralisera dessa verkningar. Följden blev att antaletindustrisysselsatta minskade med över 2 000 fram . Därefter haremellertid en ökning ägt rum delvis beroende på högkonjunkturen så attindustrisysselsättningen nu bedöms åter närma sig nivå. Inom servicesektorn har antaletsysselsatta ökat kraftigt, främst beroende på den offentliga sektorns snabbaexpansion. Det totala antalet arbetstillfällen i länet har emellertid troligenminskat något vilket har varit den främsta orsaken tih länetsstora flyttningsförluster 21 000 personer - . Den näringslivsprognos (prognos 2)som utarbetades i länsplanering 1967 visar en ökning av antalet sysselsatta medomkring I 700 personer 1980. Av de skilda näringsgrenarnaberäknas jord- och skogsbruk reducera sitt arbetskraftsbehov till mindre änhälften jämfört med . Sysselsättningen inom näringsgrenarna industri,byggnads- och anläggningsverksamhet, handel och samfärdsel beräknas år 1980ligga på ungefär samma nivå som . Den enda starkt expansiva näringsgrenenär offentliga tjänster. Det är främst planerna för sjuk-, hälso- ochsocialvårdens utbyggnad som svarar för denna kraftiga ökning. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Kommunernas förslag.Sysselsättningen i bör stimuleras genom ökade statliga insatser -exempelvis genom etablering av statliga företag samt ökad samhällelig kontrolloch styrning av det privata näringslivets lokalisering. Kommunikationerna börförbättras och den nuvarande taxepolitiken omarbetas. Eftergymnasial utbildningav olika slag bör med fördel kunna förläggas till länet. Behovet av ytterligaresysselsättningsmöjligheter för kvinnor är mycket stort varför arbetstUlfäUenlämpade för kvinnlig arbetskraft bör tillföras länet. Ökade resurser behövs förföretagslokalisering liksom en ökad bostadsbyggnadskvot. Regionalpolitiska medel för att inom stödområdet stimuleraenskilda företags utbyggnad eher etablering finns f. n. i ett flertal ohkaformer. Förekomsten av mer generellt verkande stödåtgärder är däremot fortfarandebegränsad. Sådana åtgärder skulle komma hela det befintliga näringslivet tUldel vilket är av stor betydelse då möjligheterna att uppnå de regionalpolitiskamålen till stor del kommer att vara avhängiga utvecklingen inom det befintliganäringslivet. Ett av de största hindren för attuppnå den regionalpohtiska målsättningen är de skillnader i bl.a. produktions-och servicebetingelser som f. n. föreligger mellan stödområdet och övriga delarav landet. En av den framtida regionalpolitikens viktigaste uppgifter måstedärför bli att förbättra dessa betingelser (den s. k. infrastmkturen) istödområdet. lägger fram förslagsom avser att delvis utjämna dessa skillnader. Förslagen, som i första handberör områdenas kommunUcationer, utbildning och industriell service, innebärsammanfattningsvis följande. 1963 årstrafikpolitiska beslut bör omprövas. Trafikpohtiken bör utformas så att denanger en för samhället gynnsam fördelning mellan olika trafikgrenar.Trafikpohtiken bör vidare underordnas regionalpolitiken i syfte att medverkatill en mer balanserad regional utveckling. En fortsatt utjämning avtransportkostnaderna för godstransporter på järn- och landsväg måsteeftersträvas. Fraktstödet bör utformas så att framtida taxehöjningar intereducerar stödets avsedda effekt. Fraktstödet bör dessutom omfattastyckegodssändnmgar under och utgå även för råvaror som vidareförädlas inomlänet. Sjöfartens betydelse för den norriändska industrin gör det väsentligtatt genom en god isbrytarbered-skap eftersträva ett öppethållande året runt avde större hamnarna. Isbrytningen bör även framgent vara kostnadsfri. Åtgärder krävs för att sänkapersontransportkostnaderna på järnväg och flyg för resor på längre avstånd.Direkta flygförbindelser meUan länet och ytterligare orter i ochgrannländerna skulle förbättra lokaliseringsbetingelserna. Teletaxorna bör användas som ettregionalpolitiskt instrument. De förslag som telefontaxeutredning harlagt fram i betänkandet Regional utjämning av telefonkostnaderna bör genomföras. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 289 Anpassning av riktnummerområdena till de blivandekommunerna samt införande av enhetstaxor i dessa oavsett deras storlek börövervägas. Ökat statligt bidrag behövs tilllänets vägnät för att inhämta den eftersläpning som föreligger i fråga om detaUmänna vägnätets standard uppgick medelsförbrukningen för byggande avallmänna vägar thl 65 milj. kr., därav 41 mUj. med ordinarie medel och 25mUj. I flerårsplanen sjunker tilldelningen av ordinariemedel tUl 13 mUj. För att bibehålla oförändrad nivå påvägbyggandet i länet behövs beredskapsmedel med 52 mUj. kr., dvs. merän dubbelt så mycket som . uttalar stark oro övernedskärningen av ordinarie medel för perioden 19701974 och minskningen avplaneringsramarna i långtidsplanen. De negativa konsekvenserna bhr begränsademöjligheter att nåden regionalpolitiska målsättningen för länet, att bortsettfrån östra vägbyggandet med ordinarie medel upphör i länet - med fåundantag samt att underhållet på stora delar av vägnätet kommer atteftersättas med risk för långvarig avstängning vid tjällossning och på siktallvarlig kapitalförstöring. Beträffande enskUda vägprojektframhåller särskUt vikten av att E 4 på sträckan länsgränsen och genom Njumnda kommun skyndsamt byggs om till genomsnittligstandard för vägen i övrigt. Av vikt är vidare att ett kontinuerligt byggandeav genom kan ske. Ombyggnaden av genom kommun ges högprioritet. I vissa kommunblock behövervägnätet förbättras för att befolkningen i ytterområdena skall kunna nåcentralorten med rimliga restider. En fullt utbyggduniversitetsfilial med kvahficerad forskning, fyraårig högre teknisk utbildningsamt annan forskning och högre utbildning föreslås bli inrättade i länet. Industri, industriell service, m.m. För att förbättra den industriella mUjön i länet föreslås bl.a. utbyggnad avföretagareföreningens resurser och ökad satsning på konsulttjänster inom marknadsföring,ekonomi och administration, inrättande av ett industriellt utvecklingscentrumav samma typ som i , etablering av företag för verktygstillverkningsamt ett större järngjuteri. I sistnämnda fall bör förutsättningarna för ettstatligt engagemang utredas. Kreditgivningen tUl företag sombygger ut eller nyetableras i stödområdet bör underlättas. Förutsättningarnaför att exempelvis med lokaliseringsstöd stödja etablering av konsultföretag,som tillfredsstäher industrins behov av servicetjänster, bör undersökas.Därutöver bör lokaliseringsstödet utsträckas även till andra änindustriföretag, som etablerar filialkontor e.d. i det inre stödområdet.Förvärv av industrilokal bör ingå i underlaget för bidrag. I det inrestödområdet bör vidare bidrag utgå också tUl maskininvesteringar och detsammanlagda lokaliseringsstödet bör kunna uppgå tih av de totalainvesteringskostnaderna. Större regionalpolitiska hänsyn bör tas när tillståndmedges företag att använda investeringsfondsmedel. Företag inom stödområdet böri större omfatt- Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m.m. 290 ning än som sker f. n. prioriteras vid statligabeställningar. Förutsättningarna för rörtransport av olja från norskvästkusthamn tUl länets kust och vidareförädling här av oljeprodukter börundersökas. Nya enheter för aluminiumframställning bör förläggas till länet. Turism och friluftsliv. I länetpågår en länsplanering för turism och friluftsliv. I avvaktan på denna föreslårlänsstyrelsen att Skule-Nordingrå-Ulvöområdet, , bygges ut tih ettcentralområde för det rörliga friluftshvet och turismen. Likaså bör enfortsatt utbyggnad ske av turist- och fritidsanläggningarna i . harbostadskvoten varit klart för låg i förhållande thl behovet. Bostadskvotenföreslås höjd tiU 3 200 från i genomsnitt 2 400 . Denordinarie kvoten förslår inte att tiUgodose den efterfrågan som uppstår vidnylokaliseringar och utbyggnader av företag. har exempelvis 600yrkesarbetare inflyttat tUl länet med hjälp av flyttningsbidrag. Detta skaparett ytterligare tryck på bostadsmarknaden. Vid fortsatt utflyttning avstatliga verk måste flera orter i länet komma i fråga än i första omgången.Statliga konferenser bör i större utsträckning förläggas tUl stödområdet.Uppbyggandet av rationella och väl arronderade jord- och skogsbruk med hjälpav statligt stöd bör fortsätta. inom ramen förverksamheten med skyddad sysselsättning bör utökas. Flertaletkommuner framhåher behovet av arbetstUlfäUen för kvinnlig arbetskraft. Ettstort antal kommuner understryker vikten av en ytterligare differentiering avden befintliga industrin. Därutöver föreslås främst ökaderesurser för utveckling av turism och fritidsverksamhet. förslag tillhandlingsprogram: bör få olika former av högre utbildningoch forskning universitetsfilial, högre teknisk utbildning, enproduktin-riktad forsknings- och utvecklingsenhet inom området transportforskning,logistik m.m., vissa ytterligare utbUdningslinjer inom vårdsektorn samt ettindustriellt utvecklingscentrum. Den fortsatta utbyggnaden avSundsvalls/(Midlanda) bör prioriteras och ytterligaredirektlinjer till orter i södra och , och Norgeinrättas. Regionens goda förutsättningar bör beaktas vid en fortsattutlokalisering av statliga myndigheter. Den i belägna statligaläkemedelstillverkningen bör utbyggas. föreslås bli huvudort förisbrytarledningen samt utrustning och reparationer av isbrytarflottan. Dit böräven en produktin-riktad forsknings- och utveckhngsenhet inom områdena bygg-och anläggningsverksamhet kunna förläggas. i börbyggas ut med en utbildningslinje för förskoUärare. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 291 även kunna förläggas ytterligare eftergymnasialmusikutbUdning. Den av fångvårdens byggnadskommitté föreslagna lokaliseringenav en sluten sidoanstalt tih bör prioriteras. En upprustning avvägnätet i kommunen bör ske för att underlätta pendling mellan centralorten ochkommunens ytterområden. bör få ett meradifferentierat näringsliv och bl.a. bli lokaliseringsort för ett företag medverktygstillverkning. Ytterligare UtbUdningslinjer torde kunna knytas tihcivilförsvarsskolan i . Hamnfrågan i nedre bör lösas på etttillfredsställande sätt. Regionen bör tillföras arbetsmöjligheter för kvinnhgarbetskraft exempelvis genom att och AB Tipstjänstutlokaliseras från tih . Det mindre vägnätet börupprustas så att befolkningen i glesbygden kan utnyttja arbetstihfällen ochservice i blockets centrala delar. S o 1 I e f t e å/L å n g s e 1 eanses vara en lämplig lokaliseringsort för ett industricentmm och ettveterinärlaboratorium. Förenade fabriksverken föreslås undersöka möjligheternaatt utöka verksamheten i . Till SoUefteå bör landets utbUdning avarbetskraft för det högmekaniserade skogsbruket kunna förläggas. Om ytterligareen gymnastik- och idrottshögskola inrättas bör denna förläggas till Sollefteå.Realiseras planerna på storregementen bör ges högsta prioritet.Vägnätet i kommunen bör rustas upp så att befolkningen i ytterområdena kan nåcentralorten med rimhga restider. har godaförutsättningar för 1-2-årig högre teknisk utbildning och vuxenutbildning inomde tekniska ämnesområdena. Dit bör även lokaliseras tillverkning avTV-kassetter och AV-läro-medel liksom en central för kontroll ochstansning av material från statliga organ, avsett att databehandlas.Örnsköldsvik bör beaktas vid en eventuell utlokalisering av televerketsuppbördscentral. Möjligheterna att tUl Örnsköldsviks kustområde förlägga etthavsforskningsinstitut bör undersökas. Förutsättningarna för en anknytning avHusum och till befintligt järnvägsnät bör utredas. Vägförbindelsernamellan centralorten och kommunens ytterområden bör upprustas. Ange är lämplig lokaliseringsortför ett industricentrum. Verksamheten vid SJ:s lok- och vagnverkstad i Angebör kunna utökas. Postens adressregister och postverkets giroavdelning föreslåslokaliseras till Ange. Kommunens planer på ett flygfält med reguljärtanslutningsflyg till bör stimuleras. Vidare krävs en upprustning avvägen mehan Ange och Haverö. Remissyttranden: Remissinstansernastäher sig i allt väsentligt bakom förslag. Genomgåendeframhålles i yttrandena behovet av ökad bostadstilldelning, ökat väganslag ochförbättrade kommunikationer. Flera remissinstanser understryker vikten av atttrafikpohtiken i högre grad än nu samordnas med regionalpohtiken. I yttrandenaframförs ytterligare förslag till åtgärder, bl.a. fler arbetstUlfäUen förkvinnor, differentiering av eltaxor och vissa statliga utlokalise- Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. ringsobjekt utöver dem som har tagit upp isitt preliminära förslag. En del av de förslag som har framkommit vidremissbehandlingen har medtagits i det slutliga programmet. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Enligt uppgiftfrån kommunerna skulle 2 200 sysselsättningstillfällen behövas i länet för attge äldre, ortsbunden arbetskraft sysselsättnmg. beräknas behovet till 2700. De åtgärder som föreslås kan sammanfattas på följande sätt. Skyddade verkstäder föreslås av 14 kommuner Beredskapsarbeten " " 8 " Skogs- och miljö vårdsarbeten " " 7 Statlig företags etablering eUer an läggningsarbeten med statsbidrag " " 5 Hemarbete " " 4 förslag tillhandlingsprogram: Ekonomiskt stöd till äldre jordbrukare på icke bärkraftigajordbruk bör införas i syfte att dämpa nedläggningstakten. I princip bör detskapas möjlighet för brukare över en viss ålder att fortsätta sitt yrke tillpensionsåldern. Däratöver erfordras att driftsstöd av sociala skäl utgår tilläldre jordbmkare med otUlräckhga inkomster. Landskapsvårdande åtgärder börbedrivas som beredskapsarbeten eller som stöd tUl jord- och skogsbruk. Socialpolitiskt motiverat stöd börkunna utgå för att uppehålla driften vid nedläggningshotadeföretag. Dessa företag bör företrädesvis sysselsätta arbetskraft som inte kankonkurrera på den öppna arbetsmarknaden. Olika former av ett socialtmotiverat stöd tih mindre industriföretag bör prövas i vissa delar av länet. Hemindustrien verksamhet bör ordnassom komplement till övrig sysselsättning i glesbygd. Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen Den öppna ochslutna åldringsvården bör förbättras och den nuvarande rumsliga organisationenav sjukvården bör bestå. Förbättrade allmänna kommunikationer med avlägsetbelägna delar av kommunerna anses som mycket önskvärt bl.a. för att lösaproblemen med varudistributionen i glesbygderna. Även behovet avsamhngslokaler, idrotts- och fritidsanläggningar poängteras av flera Det har visat sig svårt att på länsplanet erhållatillräckligt detaljerade Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 293 kunskaper om de faktiska förhållandena i glesbygden föratt kunna föreslå annat än generella åtgärder. Kommunerna bör stimuleras att tainitiativ till en kartläggning av invånarnas tillgång tiU olika former avservice. I de flesta kommunblockenförefaller servicesituationen kunna förbättras väsentligt om de allmännakommunUcationerna ordnas tillfredsställande. Kommunerna bör upprättatrafikförsöriningsplaner. Statsbidrag till kompletteringstrafik börkunna utgå i större utsträckning än f.n. Den kommersiella ochinstitutionella servicen i de orter som klassificerats som serviceorter börbevaras. Möjligheterna att i någon form ge stöd tUl enstaka strategiskt belägnabutiker bör undersökas. I anslutning tiU butikerna bör"servicecentraler" (post, mottagningslokal för tandläkare,distriktssköterska etc.) inrättas på ett par ställen i glesbygden. utvärdering av denpågående försöksverksamheten med uppsökande verksamhet bör avvaktas innan dennaverksamhet tihämpas generellt. I remissyttrandenaunderstryks behovet av de åtgärder som föreslås i handhngsprogrammet. 22.5 Investeringarnas regionala fördelning Planeringsunderlag TiU grund för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/kommunblockens investeringsbehov för perioden1971 1975 ligger i huvudsak KELP 70. framhåher att vissakommuner har redovisat konkreta investeringsplaner för hela eller större delenav femårsperioden medan andra endast redovisat projekt fram tiU årsskiftet1972-1973. Detta innebär att jämförelser mellan kommunblockensinvesteringsplaner bör göras med försiktighet. Dämtöver framhållerlänsstyrelsen att av de redovisade primärkommunala projekten över 100 000 krberäknas de allra flesta vara slutförda . I tabeU B.