prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Div, byggnader med en beräknad kostnad av högst 0,5 milj, kr. 1972:1 BUaga 8 227 För /73 begärs under dennarubrik 1 milj. kr. för fortsatt tillbyggnadav byggnadsavdelningens serviceanläggning i (Kråkvilan).TiUbyggnaden, som kostnadsberäknas tUl 1,5 milj. kr., är avsedd för matsal, kökoch personalrum samt kontors-, utbildnings- och experimentlokaler. För inköp av fastigheter har televerketanvänt 3,6 mUj. under /71. För en fullständig redogörelseöver förvärven hänvisas till anslagsframställning. /72 beräknas inköpen till 4 milj. kr. /73 begär för ändamålet 8 milj. kr. Under denna rubrik upptas dels inköp avde teleanläggningar som hyrs ut till abonnenterna (telefonapparater,abonnentväxlar, fjärrskrift-ulrustning m.m,) samt kostnader för de arbeten som erfordras för installation avanläggningarna dels - som största post - investeringar i lokal-njat, dvs, förbindelseledningarna mellan abonnentoch station. För abonnentanläggningar begär televerketför /73 329 milj, kr, enligt följande sammanställning. Av de i anslagsframställningen begärdamedlen för lokalnät hänför sig ca 10 milj.kr. till arbeten, vilka genom senarebeslut av Kungl. Maj:l tidigarelagts liU innevarande budgetär. Den utveckling avantalet telefonapparater, som Ugger till grund för beräknade behov,framgår av tabell T 6, som omfattar beställningaroch effektueringar av telefonapparater, dels utfall för åren 1969/70 och1970/71, dels prognos för åren 1971/72-1976/77. Prop.1972:1 BUaga 8 228 Tab. T 6 Beställningar och effektueringar avtelefonapparater (I OOO-tal) Telefonapparater, flyttn. ./'[Effektuerade Orderstock Med de medel som under /71stått till förfogande har ca 300 000 nya apparater kunnatinkopplas. Härigenom har ökningen av orderstocken trots en fortsatt högbeställningstakt kunnat begränsas ochberäknas ha uppgått tUl ca 55 000 beställningar, vUketinnebär att av beställningarna effektuerats . Då en viss dämpning av efterfrågan harinträtt under är 1971 beräknas nybestäUnuigarna under innevarande budgetårkomma att uppgå tiU ca 300 000. Den förbudgetåret fastställda investeringsramen beräknas trots omdisponeringar av tUlgängliga resurser inte kunna medge installationav mer än ca 290 000 nya apparater, vilket innebär att orderslocken skulle bli ca 65 000beställningar motsvarande 89 veckors väntetid. Med hänsyn tillsvårigheterna att bedöma den framtida konjunkturatvecklingen har för budgetåret1972/73 liksom för därpå följande budgetårnågon ändring av beräknat anlal beställningar i förhållande till innevarandebudgetår inte gjorts ulan bibehållits vid 300000 apparater . Med utgångspunkt från att fÖr budgetåret1972/73 tilldelas begärda medel, skulle orderstocken vid utgången avbudgetåret bibehållas vid ca 65 000. Som framgår av ovanslående tabell har enprognos gjorts även över antalet flyttningar av telefonapparater. Antaletbeställda flyttningar är som synesbetydligt större än antalet beställda nya telefonapparater. Den resursinsatsi form av personal, planering och penningmedel som krävs av för attutföra en beställd flyttning av en telefonapparat är stor och närmar sig imånga fall kostnaden för att effektuera en beställning av en ny telefonapparat speciellt inom nya bostadsområden. Beloppet för lokalnät är inte avsettendast för investeringar inom nya bostadsområdenutan i stor utsträckning även för sanering av äldre lokalnät. För denkommande femårsperioden beräknas dessutom drygt 20 milj. kr. förutbyggnad av kabeltunnlar. I storstäder med ett stort Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUiationsdepartementet 229 antal kablar är tunnlar utefter vissa huvudslräckningarden billigaste och endarealistiska lösningen för framförandet av kablar. Kablarna får ett skyddatläge, oberörda av ofta förekommande gatuarbeten. Underhållet underlättas ochförbilligas i hög grad liksom även anläggandet av nya kablar. Det stora behovet av medel förfjärrskriftutruslning (telegraf-, telex-ochdatautrustning) beror huvudsakligen på det ökade behovet inomdalakommunikationsområdel. Dalaöverföring kan ske över det allmänna telefon-och telexnätet eller över fasta förhyrda telefon- och telegrafförbindelser. F. n. används huvudsakligen det aUmännatelefonnätet för dataöverföring. Härvid måste man utnyttja s. k. modemerför att omvandla datasignalerna tiU sådanform att de kan överföras på telefonförbindelser. Antalet installerademodemer har fördubblats varjeår och uppgick tUl 1 266. Enligt gjorda prognoserförväntas ökningstakten fortsätta , vilketinnebär att antalet modemer skulle uppgå liU ca 20 000. Under denna rabrikredovisas förbindelseanläggningar mellan olika telefonstationer samt Sverigesdel i de internationella förbindelseanläggningar som erfordras för trafik med utlandet. För /73 har televerketberäknat del för förbindelseanläggningar behövliga beloppet lill 189 milj.kr., vilket belopp är avsett att fördelas enhgt labeU T 7. Tab. T 7 Förbindelseanläggningar (milj. Utökning av telefon- och Behov av utbyggnadav förbindelseanläggningar tillgodoses i huvudsak genom aiUäggande avnya och utbyggnad av befintliga mulliplexanlägg-ningar såsom koaxial- och radiolänkanläggningar samt förkortare sträckor nya pupinkablar. HärtUl kommer aU den förbindelseutrast-ningsom sätts upp på överdragsstationerna (terminal- och förstärkar-utrastning m.m.). 1972:1 Bilaga 8 230 har rikstelefontrafikens ökning(f. n. per är) i huvudsak varit bestämmande för utbyggnadslakten. Denframtida utbyggnadstakten kommer däratöver att bli beroende av den förväntadekraftiga expansionen av datatrafik och på även bildtelefon. Specifikation rörande medelsbehov förfjärrförbindelseanläggningar lämnas i tabeU T 8. En långsiktig plan som sträcker sig in på1980-talet för utbyggnad av det egentUga fjärrnätet håller f. n. på attslutföras. Utbyggnadsplanen är baserad på utnyttjandet av koaxialkablar med s.k. 60 MHz-system. Systemet används första gången på den i tabell T 8 upptagnasträckan VästeråsÖrebro. Detta nya system beräknas få eni kapacitet sommotsvarar 10 800 telefonförbindelser per tubpar. HittiUsvarande system har enmax. kapacitet av 2 700 telefonförbindelser per tubpar (12 MHz-system). 60 MHz-systemet planeras alt appliceras dels på nya koaxialkablar,dels på vissa befintliga kablar genom konvertering från 12 till 60 MHz-system. Datateknikenssnabba utveckling har fört med sig ett behov av direkt kommunikation av dalamellan maskiner och mellan människa och maskin. Som tidigare nämnts sker dataöverföring f. n.huvudsakligen via det aUmänna telefonnätetmed hjälp av modemer. Telefonnätet är emellertid inte en ideaUsklösning fÖr överföring av data då det byggts upp för ett helt annat ändamål. Defrämsta tekniska nackdelarna utgörs av långauppkopplingstider, begränsad överföringshastighet främst i det kortväga nätet och en för dataöverföring alltför hög avbrottsfrekvens. För att klarlägga hur det framtidadatakommunikationsbehovet skall tillgodoses utreder som tidigarenämnts frågan om ett separat aUmänt datanät. Investeringar i kopplingslekniskaanläggningar avser främst utökning avlokalstationer samt utrustning för förmedlingsslationer, telegraf- och lelexstationer. Förkopplingstekniska anläggningar beräknar behovet för /73 till 206,3 milj. kr.,varav 184 milj. kr, för utökning av telefonstationer och 22,3 milj. kr. förtelegraf- och telexutrustning. Investeringsbehovetför kopplingstekniska utrustningar bestäms i huvudsak av trafik- och abonnentökningen. Genom att mångastationsutrustningar är av äldre utförande får man dock räkna med att behovetav förnyelse och modernisering successivt kommer att öka. Kundkrav på nya teletjänster kommer att påskyndamoderniseringen av dessa. har under denna rubrikupptagils ett belopp för automatisering av telefonstationer. /73 är emellertid helalandet efter en ombyggnadsperiod helt automatise- Prop.1972:1 BUaga 8 231 Tab. T 8 Investeringsplan förfjärrförbindelseanläggningar (milj. Kostnadsökning juli 71juli 72 // Anläggningar avseddaatt påbörjas Koaxialanläggningar GöteborgGudhem HaparandaKemi GöteborgThisted () 1972:1 BUaga 8 232 rat.Den sista automatiseringen avser ett flertal stationer inom arjeplog-ochsorseleområdena. Utvecklingen inomkopplingstekniken kommer främst att karakteriseras av fortsatt introduktion av s. k. programminnesstyrda(PMS-) stationer. En provstation tillverkad av LM är alltsedan år1968 i drift i . Den fortsatta utvecklingen av stationer av PMS-typ kommeratt ske inom det av och LM gemensamt ägdautvecklingsbolaget . Det för /73 under dennarubrik behövUga beloppet har av beräknats till 9,6 milj. kr., varav4,9 milj. kr. för kust-och fartygsradio, 3,6 milj. kr. för fast radiotrafik och1,1 milj. kr. för fortsatt modernisering av kustradiostationerna. Beloppet 3,6 milj. kr. för fast trafikerfordras för fortsatt modernisering av de fasta stationerna förradiotelegraf- och radiotelefontrafik med andra länder. har beräknat behovet underdenna rubrik för /73 till 16 milj. kr. Investeringarna förförsvarsberedskap bör lUcsom tidigare åromedelbart avskrivas genom anslag på driftbudgeten. Den närmare motiveringen till deföreslagna investeringarna har televerketlämnat i särskild skrivelse . Med hänsyn tUl skrivelsensart torde någon närmare redogörelse för innehållet inte böra lämnas lill statsrådsprotokollet. Skrivelsen tordefå bringas till kännedom i samband med alt handlingarna iärendet ställs till vederbörande utskotts förfogande. Liksom tidigare århar föreslagit en delpost för diverse och oförutsett. Denna post har upptagits lill3 milj. kr. eller samma belopp som verket enligt bemyndigande av Kungl. Maj:tunder /72 fär ta i anspråk för sådana investeringar som intespecificerats i investeringsprogrammet. har i sinanslagsframstäUning lämnat sedvanlig redogörelse för användningen av anslagspostenunder det gångna budgetåret. Av redogörelsenframgår att det disponerade beloppet, 3 milj. kr., använts tiU en rad smärretelefon- och telegrafstationer. 1972:1 BUaga 8 233 Balansering av investeringsmedel mellan olika budgetår har hemställt att verket delsges rätt att vid behov utnyttja upp till30 milj. kr. av nästkommande budgetårs medgivna förbrakning för attavbalansera det löpande årets förbraknmg dels ges rätt alt intill 30 milj. kr.få utnyttja under ett budgetår icke ianspråktagna medel det nästkommandebudgetåret. Bemyndigandet föreslås gälla fr. o. m. /72. har avgett detyttrande som redovisats under rabriken Vägväsendet (s. 74). Affärsverksdelegationen understrykerbetydelsen av att affärsverken får möjlighet till balansering avinvesteringsmedel från ett budgetår tiU ett annat och tillstyrker televerketshemställan i det avseendet. Beträffande delegationens yttrande i övrigthänvisas till rubriken (s. 215). 1971: 1 (bU.8, s. 164) beräknades investeringsramen för teleanläggningar m.m. för /71 till 595,3 milj.kr., vilket belopp förbrukades helt. Investeringsramen för /72beräknades i prop. 1971: 1 (bil. 8, s. 164)till 624,9 milj. kr. I sysselsätlningsstödjande syfte har investeringsramensedermera höjts två gånger. beslut böjdesramen med 18 milj. kr., varav 4,5 milj. kr.för tidigareläggning av telebyggnader och 13,5 milj. kr. för tidigareläggningav industribeställningar. Maj:ts beslut höjdes ramen med 40 milj. kr. förtidigareläggning av husbyggen, kabelarbeten m. m. Av beloppet hänfördesig drygt 10 milj. kr. till arbeten avseddaatt upprätthålla sysselsättningen för televerkels anläggningspersonal. Efter den senast vidtagnaramhöjningen är den gällandeinvesteringsramen för innevarande budgetår 682,9 milj. kr. För /73 har televerketföreslagit en medelsförbrakning av 839,5 milj. kr,, beräknad i prisläget juU1972. Som framgår av den förat redovisade investeringsplanen förkommurukationsverken har jag liUstyrkt enmedelsförbrakning av 711 milj, kr. I följande sammansläUning redovisas hurinom ramen för detta belopp investeringar ungefärligt kan beräknas komma att fördela sig på olika objektsgrapper.Av sammanställningen framgår även utfallet för /71 och den i prop. 1971: 1 beräknade medelsförbrakningen /72. 8* 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 8 234 1971/72 1972/73 Fastigheter och byggnader 59,4 65,4 86,6 65,0 anläggningar 514,8 538,0 724,3 629,0 kommersiell trafik 4,5 10,0 9,6 8,0 Försvarsberedskap 7,6 8,5 16,0 6,0 Diverse och oförutsett 3,0 3,0 3,0 3,0 595,3 624,9 839,5 711,0 Den av mig förordadeinvesteringsramen för /73 innebär en ökning jämfört med den iprop, 1971: 1 angivna investeringsramen för innevarande budgetår med intemindre än 86 milj. kr. Det under våren 1970mellan och Telefonaktiebolaget träffade avtalet omutvecklings- och produktionssamverkan (prop, 1970: 128, SU 1970: 131, rskr1970: 295) innebär bl, a att de båda företagen från och med ingången av år1975 inleder produktionssamverkan inom ett produktområde som omfattas avutvecklingssamarbetet i det gemensamt ägda utvecklingsbolaget , vars produkter kommer att försäljas på världsmarknaden genom LM en viss i avtalet angiven andel avden gemensamma produktionsökningen. Den av mig föreslagna investeringsramen börge ökade möjligheter att uppnå sin andel av denna produktionsökning. Utöver de byggnader somigångsatts under innevarande budgetär, bl, a, genom tidigareläggning isysselsätlningsstödjande syfte, beräknas ett antal nya telebyggnader kunnaigångsättas under /73, Etl tiotal nya lelefonstationsbyggnaderplaneras, bl, a, i , , och , För att bl, a,förbättra arbetsförhäUan-dena för fältpersonalen bygger successivts, k. arbetscentraler. Under /73 planeras ett anlal nyaarbetscentraler. Beträffande telefon- ochfjärrskriftanläggningar kan en fortsatt utbyggnad ske av telenätet för attmöta ökningen av antalet abonnenter och den ännu kraftigare ökningen avteletrafiken. Antalet installerade nya telefonapparater kan upprätthåUas på enfortsall hög nivå, I det beräknade beloppet för objeklsgrappen ingår ett mindrebelopp för fortsatt utbyggnad av det introducerade manuellamobiltelefonsystemet. Igångsättning beräknas ske av koaxialanläggningar påsträckorna GöteborgGudhemÖrebro och KalmarKarlskrona, Vidare byggsteleförbindelserna med och ut. Investeringarna iradioanläggningar för kommersiell trafik avser i huvudsak radioinstallationer ifartyg samt modernisering av kustradio- Prop.1972:1 BUaga 8 235 stationer och fasta stationer för radiotelegraf-och radiotelefontrafik med andra länder. Beloppet förförsvarsberedskap avser investeringar i försvarsbered-skapsanläggningar vidteleverket, vilka i enlighet med vad som skett bör avskrivasomedelbart. Chefen för förordar därför denna dag (bU, 19till denna proposition) etl avskrivningsanslag pä driftbudgeten av 6 milj, kr,för ändamålet. Anslaget tillteleanläggningar m, m, bör beräknas med hänsyn till alt en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunklurmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänvisning tiU vadjag sålunda anfört förordar jag all medel för nästa budgetår anvisas enligtföljande anslagsberäkning. milj, kr. Beräknad medelsförbrukning /73 711,0 Avgår beräknad ingående behållning 1.7,1972 4,5 Erforderligt anslag /73 777,6 /57gör varie år en extra avskriv- ning på 15 milj, kr, motsvarande enviss del av det på resultaträkningens intäktssida upptagna beloppet förinträdesavgifter för fortlöpande huvudabonnemang. Den kraftigt ökadeinvesteringsramen för /73 anser jag motiverar en extraavskrivning för alt minska belastningen på statsbudgeten. börsålunda utöver de ordinarie avskrivningama under /73 göra en såstor extra avskrivning som motsvarar del lotala beloppet för influtnainträdesavgifter för fortlöpande huvudabonnemang. Därigenom beräknas televerketsavskrivningar öka med ca 40 milj, kr. har hemställtom viss möjlighet till balansering av invesle-ringsmedel mellan budgetär.Förslaget har tillstyrkts av affärsverks-delegationen. Frågan bör med hänsyntill de budgeltekniska konsekvenserna prövas ytterligare innan jag är bereddta ställning. Jag hemställer, all Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Teleanläggningarm. m. för /73 anvisa ett investeringsanslag av . 1972:1 BUaga 8 236 Av balansräknuigen per den 30 juni 1971för statens jämvägar framgår alt tUlgångarna uppgår tUl sammanlagt 9 848 mUj.kr., varav 9 129 milj, kr, avser anläggningstiUgångar. Härav utgör föraffärsbanenätet 4 096 milj. kr., fast egendom, 3 210 milj. kr., ruUandemateriel och 196 milj. kr, inventarier samt för det ersättningsberättigadebannätet I 126 milj. kr., fast egendom och 46 nulj. kr., inventarier.Anläggningar för färiedrift uppgår tiU 118 milj. kr., för bussdrift tiU 195 milj.kr. och för hyresverksamhet lill 52 milj. kr. Återstoden avser poster av finansiellnatur. SJ:s statskapitaluppgick till 2 953 milj. kr. Under /71 harkapitalbehållningen på SJ:s fond ökat med 172 milj. kr. För /71 redovisade SJ uitenågot driftöverskott främst tdl följd avarbetsmarknadskonflikten under februarimars 1971. I samband medbokslutet har tidigare avsatta pensionsmedel tagits i anspråk med 30 milj. kr.och avsättningarna till värdeminskningskontot på statens järnvägars fond minskats med 178 milj. kr. 1971: 145, FiU 1971:52,rskr 1971:332). I skrivelse och ianslutning därtill lämnad komplettering harstatens järnvägar hemställt om uivesteringsanslag för budgetåret1972/73. Vidare har i skrivelser och hemställt om vissaändringar i personalförteckningen vilka kräver medgivande. Järnvägar m. m. 1970/71_ 36 900 000 367 600 000 377 600 000 1971/72_ 26 900 000 363 600 000 '361 670 000 1972/73statens järnvägar 28 830 000 405 670 000 395 000 000 departementschefen 28 830 000 342 170 000 '337 300 000 ' Preliminärt belopp inkl, tidigarelagda investeringar. ' 1972:1 BUaga 8 237 Utvecklingen av statens järnvägars rörelse m. m.Trafikutveckling Transportarbetet i SJ:s godstrafik (tonkm) mer än fördubbladesunder perioden 19491970, Den genomsnittiiga ökningen var , medan gav i medeltal. För godsmängden(ton) var motsvarande tiUväxttal 2,5 resp, . Denna utvecklinghävdar sig väl internationellt. ökade SJ:s transportarbete ipraktiskt taget samma takt som registrerades i genomsnitt för devästeuropeiska järnvägarna. Under 1960-lalet var däremot SJ:s relativa ökningungefär ire gånger så stor som det västeuropeiska genomsnillet. Vagnslastgodset ökade medca 20 milj. ton 1970. Härav föU 10,4 milj. lon pä huvudsakligen lappländsk järnmalm och 5,8 milj. ton på skogsprodukter. Järnoch stål ökade med 1,5, oljor med 0,7 och kemikalier med 0,6 milj. ton. Är uppgick dentransporterade godsmängden sammantaget till 62,5 milj. ton, en ökning med 5 %från föregående år. Härav utgjordes 61,5 milj. ton av vagnslastgods och restenav styckegods. Sedan föregåendekonjunkturnedgång har transportarbetet på SJ ökat ochuppgick totalt till 16,2 miljarder lonkm. Godstrafiken ärkoncentrerad till huvudbanor och större stationer. kom av delastade vagnslastvagnarna (inkl. från utlandet och enskilda järnvägarinkommande vagnar) från de tio mest irafikalstrande orterna. Räknat i ton varandelen ännu större. För styckegods var motsvarande siffra mätt i ton.Medeltransportiäng-den har också successivt ökat och uppgick till ca 25mil för vagnslastgods och för styckegods. Vagnslaslgodsets kraftigaökning har kunnat uppnås vid ungefär oförändratvagnantal. Vagnarna har lastals fler gånger . Vidare harderas lastkapacitet utnyttjats bättre, som bärigheten per vagn ökatgenom alt äldre småbäriga vagnar slopats och ersatts med moderna. Vagnslastningen steg fram lill sensommaren 1970och har därefter varit vikande till följd av konjunkturdämpningen.Arbetskonflikten vid SJ orsakade dessutom etttrafikbortfall men godsmängden ökade likväl, under första kvartalet 1971jämfört med beroende på att detta ärmedförde större bortfall i ton. Vagnslastningen pervardag på SJ var lägre än , och ijuni lägre. Den totala mängden vagnslastgods sjönk under aprilmaj . Vagnslastlrafikensökningstakt i tonkm väntas bli perår, dvs. något snabbare än under 1960- 1972:1 BUaga 8 238 talet.Den internationella godstrafiken förutses liksom bU det mest expansiva inslaget i vagnslastulvecklingen.En mycket stor del av kvantitetsökningen i Inländsk trafik beräknaskomma från skogssektorn. För bl, a, denna sektor har SJ under senare årutvecklat produkt-anpassade systemtransporter, som förbättrat järnvägenskonkurrenskraft, Styckegodslrafikens totalatransportarbete ökade med . Ökningen hänförde sig helt tillfraktslyckegodset, vars konkurrenskraft successivt förbättrats under åretgenom bl, a, utökad hem-forsUng s, k,tågbilgods. Den totala styckegodsmängden gick dock ned beroendepå alt fraktstyckegodsets ökning inte förmådde helt väga upp de övriga merakortväga Iransporlformernas minskning. föll styckegodset nästan helt bort. Godsmängden var ca 1/3 och 2/3av fjolårsmängden. Under aprilmaj minskadestyckegodsmängden som följd bl, a, av konjunkturdämpningen. Tägbilgodset och andra Iransportformersom förbättrar servicen har ökat SJ:smöjligheter alt konkurrera med lastbUarna om den växande styckegodstrafiken. SJ:s persontrafikpå järnväg har varit vikande under1950- och 1960-talen. har dock nedgången i antalet resandeupphört främst lill följd av pendeltrafiken inom . Är ökaderesoma i pendeltågen till ca 32 milj. Stommen i denresandetågplan som infördes har hållits oförändrad. gjordesflera förbättringar på de trafikstarka huvudlinjerna som tågplanenanpassades till den minskadeirafikefterfrågan lördag eftermiddagsöndag förmiddag. Platsutnyttjandet stegfrån till år1970, YtterUgare förbättringar i resandetågplanen har gjorts under är1971, bl, a. genom alt restiderna i desnabbaste lågförbindelserna StockholmGöteborg och StockholmMalmö bringats ned under fyra resp, sexlimmar, I vilken utsträckning detta har haft gynnsam effekt på trafikenkan ännu inte bedömas, eftersom enjämförelse försväras av såväl ar-betskonfliktens verkningar som konjunkturdämpningen. SJ räknar med att även i fortsättningenkunna hävda sig väl i trafikstarkarelationer på medellånga avstånd och i pendeltågslrafik, I övrigt förutsesoförändrat eller minskande reseantal, SJ:s busstrafikhar trots ökat utbud av busskm fått vidkännas ettfortgående bortfall av resande. Resebortfallet beror på del vikande trafikunderlagetpä landsbygden genom avfolkning och ökad privatbilism. SJ möter denna förbusstrafikens ekonomi besvärande utveckling med möjliga rationaliseringar menmåste i vissa fall lägga ned olönsam trafik såvida inte överenskommelserträffals med berörda kom- muner om särskild driftersättning. Fjärrbussnälel har byggtsut och justerats med ledning av vunna erfarenheter. Fr.o.m. våren 1971disponeras bl.a, 41 nya långfärdsbussar, utrustade med bl, a. toalett. Under arbetskonflikten,då resandetåglrafiken praktiskt taget helt låg nere, ökade SJ:s egen busstrafiksamtidigt som privata bussföretag och researrangörer startade en omfattandeveckoslutstrafik och även öppnade dagliga förbindelser, bl. a. i typiskajärnvägsrelationer t. ex, , Denna nyetableradeveckoslutstrafik har sedan bibehållits i viss utsträckning, SJ:s och de samarbetandestatsbanornas färjetrafik har haften slark ökning av godsmängden , medan antalet resandeutvecklats mera oregelbundet, Godslrafikens tillväxthar hängt samman med den ökande utrikeshandeln och förstärkts av en vissövergång från sjötransport tdl land-transport. Resandetrafiken har blivit alltmindre anknuten till järnvägsresor, varför statsbanefärjorna fått växandekonkurrens från bilfärjeleder och andra båtleder. Detta har medfört enogynnsammare utveckling . Ojämnheten i utvecklingen beror bl, a, påskärpta tull-bestämmelser och på tillfälliga införselrestriktioner av olikaslag. Kvantiteten järnvägsgodsöverskred 2 milj, ton på både TrelleborgSassnilz-leden ochHelsingborgHelsingör-leden, visade leden VärtanNådendal, fortsattgod utveckling. Eftersom trafikökningen väntas fortsätta med reservation förkonjunkturdämpningar har del ansetts motiverat att beställa nya färjor. Personalantalel har under de senaste fem årenminskat med i medeltal ca 1 500 personer eller per är. Bortses frän denbusspersonal som överförts tiU AB () blirpersonalminskningen i medeltal 1 325 personer eller . Genom atttrafiken ökat bar iransporlpreslalionen per anstäUd förbättrats avsevärt.