prop · FV03132 · 1972-12-31 00:00:00 — beskurna.Det kan därför otvivelaktigt i vissa fall vara av värde för patienten att vidsin sida ha ett biträde, som hjälper honom att lägga fram material som kan varabetydelsefullt för hans sak. FL ger honom rätt att anlita biträde i ärende hosutskrivningsnämnd och psykiatriska nämnden. Detta synes emellertid inte varatUlräckligt. Trots förhandenvaron av den rättshjälp som samhället stäUer tUlde enskildas förfogande kan en patient ha svårigheter att själv skaffabiträde. Härtill kommer att patientens sjukdomstillstånd kan medföra att haninte inser värdet av biträdeshjälp. På grund härav och med hänsyn till att dethär är fråga om ett så djupgående ingrepp som ett frihetsberövande tordeövervägande skäl tala för att samhället åläggs tUlse att den som för talan hosutskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden i ett intagningsärende får ettoffenUigt bkräde i fall då det behövs för att tillvarata patientens rätt. Ensådan skyldighet för samhäUet torde vara av värde inte bara från patienternassynpunkt. Även för utskrivningsnämnderna och psykiatriska nämnden bör det varaen fördel att möjlighet finns att förordna biträde och därigenom ökagarantierna för att nämndernas beslutsunderlag är så fullständigt som möjligt. När det gäller frågan om offentligt biträde skallkunna förordnas såväl vid talan mot beslut om intagning som vid talan motbeslut att patienten även i fortsättningen skall vara intagen på sjukhusetanför utredningen att mot förordnande av offenUigt biträde i det förstnämndafallet kan anföras att intagningsbeslutet endast är provisoriskt och måsteföljas av ett kvarhållningsbeslut. Det skulle därför från rättssäkerhetssynpunktkunna vara tUlräckligt att offentligt biträde kunde förordnas vid talan motkvarhållningsbeslut. A andra sidan bör beaktas att även om intagningsbeslutetär provisoriskt det kan tänkas förflyta en inte helt obetydlig tid mellanöverprövningen av detta beslut och en kommande överprövning av beslutet attkvarhålla patienten. Övervägande skäl synes därför tala för att offenUigtbiträde bör kunna förordnas inte blott vid talan mot kvarhållande utan ocksåvid överklagande av själva intagningsbeslutet. Har någon genom lagakraflvunnen dom överlämnatstill sluten psykiatrisk vård, skall föranstalta om att hanintages på sjukhus för sådan vård. Ingen anledning finns att i sådana ärendenhos styrelsen kunna förordna offentUgt biträde. När det gäUer ärenden hos utskrivningsnämnd ochpsykiatriska nämnden rörande utskrivning av patient torde det i vissa fall varamotiverat att offentligt biträde förordnas. Förutsättningarna för att vägrautskrivning är desamma som förutsättningama för beslut att patient fortfarandeskaU vara intagen på sjukhuset. Om en patient, som intages efter ansökan, inteanför besvär över beslutet om hans kvarhåUande utan i StäUet efter en tidansöker hos läkaren om utskrivning och, då denna ansökan avslås, anför besväröver avslagsbeslutet hos utskriv- ningsnämnden,är behovet av biträdeshjälp för tillvaratagande av patientens rättregelmässigt detsamma som om han anfört besvär över det tidigarekvarhållningsbeslutet. Har däremot frågan om förutsättningarna för vårdsberedande enligt lagen redan prövats av utskrivningsnämnd eller varit föremålför aUmän domstols prövning, torde det vid oförändrade förhållanden i allmänhetinte finnas något behov av att förordna offentligt biträde för tUlvaratagandeav patientens rätt när frågan om hans utskrivning prövas av vederbörandeutskrivningsnämnd eller av psykiatriska nämnden. Om emellertid den som förtalan i utskrivningsärende hävdar att de medicinska eller faktiska förhållandenaändrats eller att på grund av nya upplysningar fakta framstår i ny dager, tordedet ibland vara behövligt att offentligt biträde förordnas för tillvaratagandeav patients rätt i utskrivningsärendet, särskUt om det ändrade läget hänför sigtill de fakUska förhållandena. Enligt lagen får patient under vissaförutsättningar utskrivas på försök. En försöksutskrivning kan beträffandevissa patienter vara ett lämpligt sätt att utröna om patienten är så passåterställd att han är i behov av vård på sjukhus.Försöksutskrivningen kan också i vissa fall vara ett värdefullt instrument förpatientens anpassning i samhället. Då utskrivningen på försök såledeshuvudsakligen är en undersöknings- och vårdform, som i särskilda fall kan varalämplig, torde det inte finnas anledning att för ärenden om utskrivning påförsök och vad därmed sammanhänger och om återintagning av försöksutskriveninföra möjlighet till förordnande av offentligt biträde. Från rättssäkerhetssynpunktsynes det Ullräckligt att biträde kan förordnas i ärende om slutligutskrivning. Andra ärenden rörande patient, bl. a. ärendenrörande tillstånd för intagen att vistas på egen hand utom sjukhusområdet synesinte vara av den natur att anledning föreligger att för dem öppna möjlighettill förordnande av offentligt biträde. äger i vissa fall omhänderta person,beträffande vilken det föreligger sannolika skäl för att han lider av psykisksjukdom. Då sådan person inte får kvarhållas med stöd av lagen ändet tar att få ansökan om intagning på sjukhus prövad, torde det inte varapåkallat att komplicera omhändertagandeärendena med regler om offenUigt biträde.Blir den omhändertagne intagen på sjukhus med stöd av lagen, får han möjlighetatt anföra besvär, varvid reglerna om offentligt biträde i ärende hosutskrivningsnämnd träder i tillämpning. över de föreslagna ändringarna i förevarande laghar RÄ, hovrätten för , , psykiatriska nämnden ochLO yttrat sig särskUt. SamUiga tiUstyrker förslaget i huvudsak. Vissaerinringar beträffande det föreslagna tillämpningsområdet har emellertid fram- Det kan enligt psykiatriska nämndens meningifrågasättas, om medverkan av offentligt biträde redan i det interimistiskaintagningsärendet kan få någon självständig betydelse eftersom detinterimistiska beslutet skall följas av ett sluUigt beslut. Innandet offentliga biträdet kan inför nämnden på ett verksamt sätt bistå patientenförflyter . Otvivelaktigt kommer den omständigheten att offentligtbiträde medverkar att fördröja nämndens prövning av det interimistiskabeslutet och innan prövningen sker torde i flertalet fall det beslut somläkaren sluUigen skall fatta ha medhunnits. Utan att tiUmäta frågan störrepraktisk betydelse synes det psykiatriska nämnden både processteknisktlämpligast och för patienten fördelaktigast, att ett för honom förordnatoffentligt biträde koncentrerar sin utredning och mot-argumentation tUl dettillfälle då ett eventueUt bekräftande slutligt intagningsbeslut behöverangripas. Undantagandet avförsöksutskrivningar saknar betydelse i de fall då i första hand yrkas slutligutskrivning och i andra hand utskrivning på försök, men då alternativen endastutgöres av försöksutskrivning eller fortsatt k'varstannande på sjukhus är detför psykiatriska nämnden svårförståeligt, att inte samma behov av offentligtbiträde skulle föreligga. För patienterna går den stora skiljelinjen mellanfortsatt sjukhusvistelse och vistelse i frihet och de band som åläggs dem genomförsöksutskrivning torde säUan av dem upplevas som i någon högre gradfrihets-inskränkande. Utredningens karakteristik av utskrivnmg på försök somhuvudsakligen en undersöknings- och vårdform är enUgt nämndens meningmissvisande. Nämnden föreslår att beslut om utskrivning på försök medtagesbland de fall i vilka offentligt biträde skall få förordnas. Däremot bör enUgtnämnden möjlighet till förordnande av offentligt biträde icke föreligga ifråga om återintagning av försöksutskriven. Hovrätten för ,och LO delar psykiatriska nämndens uppfattning om offentligtbiträde i ärende angående försöksutskrivning. anser dock attdet med hänsyn till rättssäkerhetsintressena kan vara värdefullt att även iandra ärenden förutom vad gäller försöksutskrivningar särskilt ärendenrörande återintagningar från försöksutskrivningar ha möjlighet att förordnaoffentligt biträde. 2.3.3 Omsorger om vissa psykiski utvecklingsstörda 2.3.3.1Nuvarande ordning Psykiskt utvecklingsstörd skallenligt OmsorgsL beredas vård i vårdhem eUer specialsjukhus efter eget ellerställföreträdares samtycke om han är i behov därav. Även den som äromhändertagen för samhällsvård skall beredas sådan vård om han är i behovdärav. Oberoende av samtycke får psykiskt utveckUngsstörd beredas vård påangivet 4 1972.1 saml Nr 132 sättom vården är oundgängUgen påkallad med hänsyn till utvecklingsstörningens gradoch vissa speciella indikationer föreUgger. Om inskrivning i vårdhem beslutarvårdchefen. Inskrivning i specialsjukhus beslutas av överläkaren vidsjulchuset. På begäran av den utvecklingsstörde eller vissa andra prövas dockfrågan av beslutsnärrmd, som är ett landstingskommunalt organ. Har någon genomdom överlämnats till vård av förevarande slag skall föranstaltaom vården. Om intagning skett efter samtycke skall utskrivningske när vården ej längre behövs eUer när det begärs av den intagne ellerställföreträdare för honom. Den som inskrivits oberoende av eget samtycke fårutskrivas på försök endast om särskilda skäl föreligger. Beslut om utskrivningpå försök skall avse högst vilken tid kan förlängas. Patienter fårdärvid åläggas att iaktta föreskrifter och ställas under tiUsyn. Återintagningkan ske om förhållandena påkallar det. Slutlig utskrivning skall ske omförutsättningar för vård inte längre föreligger. Frågor om utskrivning ochåterintagning efter försöksutskrivning prövas i samma ordning som frågor omintagning. När det gäller bl. a. vissa patienter som av domstol överlämnats tiUvård prövas dock utskrivningsfrågor alltid av beslutsnämnd. Nämnden kan docköverlåta på överläkare att fatta beslut i vissa frågor. Vissa psykiskt utvecklingsstörda barn ärsärskolpUktiga. Om inskrivning i särskola, förlängning av särskolplikten ochbefrielse från skolgång beslutar särskolchef. I motsvarande fall somöverprövning äger rum angående vård i vårdhem m. m. prövas även ärenden omsärskola av beslutsnämnden. Beslut kan fattas att särskolpliktig skall bo iannat enskUt hem än det egna, i inackorderingshem eller elevhem. Beträffandeprövningen av sådana beslut gäller i princip samma regler som för inskrivning.Särskolelev får utskrivas på försök , högst åt gången.Särskilda föreskrifter kan därvid meddelas. Särskolundervisningen kanåterupptas om förhållandena påkallar det. Slutlig utskrivning äger rum närskolplikten upphör. Beslut om utskrivning på försök samt rörandeundervisningens återupptagande meddelas av särskolans rektor. Om slutligutskrivning beslutar särskolchefen eller efter delegation rektor. Angivnafrågor kan dock på samma sätt som frågor om inskrivning komma underbeslutsnämndens prövning. Vid sammanträde med beslutsnämnd skall de somärendet avser vara närvarande om särskilda skäl inte föranleder annat. Förstalan av vårdnadshavare eUer förmyndare skall den som för talan beredastillfälle att närvara i motsvarande faU. I ärende hos beslutsnämnd får förhöranordnas. Även vid förhör skall den som ärendet avser i allmänhet varanärvarande. Vissa beslut av beslutsnämnd får överldagas genombesvär hos psykiatriska nämnden. För handläggning i psykiatriska nämndengäller i huvudsak samma regler som för handläggningen i beslutsnämnd. En närmare redogörelse för bestämmelserna iOmsorgsL återfinns i betänkandet s. 8992. OmsorgsL innehåller bl. a. bestämmelser rörandeingripanden av sådan natur att det finns anledning överväga att för vissaärenden förstärka den enskildes rättsskydd genom föreskrifter om förordnandeav offentligt biträde i fall då sådant biträde framstår som behövligt förtillvaratagande av den enskildes rätt. I första hand förtjänar bestämmelsemaom inskrivning i vårdhem eller specialsjukhus och utskrivning därifrån attuppmärksammas. De innesluter nämligen regler om vård oberoende av samtycke,vilka är utformade på i huvudsak samma sätt som motsvarande föreskrifter iPsykL. I de fall när allmän dorastol förordnat att enperson under vissa angivna förutsättningar skall överlämnas till vård ispecialsjukhus, finns det starka garantier för att OmsorgsL;s förutsättningarför intagning oberoende av samtycke är för handen. Man kan räkna med att denenskilde alltid i fall av behov har haft kvalificerad hjälp till sitt förfogandenär han på denna väg inskrivs i specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda. Inskrivningi vårdhem liksom övriga fall av inskrivning i specialsjukhus sker efter beslutav vårdchefen respektive överläkaren vid sjukhuset eller i vissa fall utvecklingsstörda. När denna ordning tillämpasbeträffande inskrivning i vårdhem eller specialsjukhus oberoende av samtycke,är de rättsliga garanUema mot oriktiga beslut inte fullt ut likastarka som när domstol överlämnar någon till vård i specialsjukhus.Visserligen måste i ärendena föreligga föreskrivet läkarintyg, som skall varautfärdat av annan läkare än den som enligt OmsorgsL har att medverka ellerfatta beslut i ärendet. Vidare skall beslut i kontroversiella fall fattas av ennämnd, vars ordförande är lagfaren och i aUmänhet innehar eller har innehaftordinarie domartjänst. Slutligen kan beslut varigenom mskrivning skettöverklagas hos psykiatriska nämnden. Det allmänna har emellertid inte sörjt föratt den som för talan vid behov får biträde av lämplig person. Den rätt somfinns att på eget initiativ anlita biträde synes inte vara tillfyllest. Trotsförhandenvaron av den rättshjälp som samhället ställer till de enskildasförfogande kan en utvecklingsstörd eller dennes vårdnadshavare eller förmyndareha svårigheter att själv skaffa biträde. Härtill kommer att den enskilde, pågrund av sitt tillstånd eller av annan orsak, kanske inte inser värdet avbiträdeshjälp. I ärenden rörande inskrivning i vårdhem eller specialsjukhusoberoende av samtycke skall ställning tas inte bara till medicinska frågor. Avavgörande betydelse är i vissa faU också faktiska omständigheter somaktualiserat vårdbehovet. Sålunda kan faktiska omständigheter spela en viktigroll för t. ex. bedömningen av huruvida den utvecklingsstörde är farlig förannans personliga säkerhet eller fysiska eller psykiska hälsa eller för egetliv eller huruvida han är ur stånd att skydda sig mot att bli sexuelltutnyttjad eller har ett för närboende eller andra grovt störande levnadssätt.Redan på grund av sitt tillstånd torde den utvecklingsstörde ofta hasvårigheter att allsidigt belysa situationen och att medverka till attutredningen blir fullständig. Vårdnadshavare eller förmyndare äger inte helleralltid förutsättaingar att utföra talan på bästa sätt. Det kan därför i vissafall vara av värde för den enskilde att han har ett kvalificerat biträde vidsin sida. Då det här är fråga om ett så djupgående ingripande som etttidsobestämt frihetsberövande, synes det böra ankomma på samhället att se tillatt den enskilde i fall av behov får ett offentUgt biträde för tillvaratagandeav hans rätt. Även från det beslutande organets synpunkt torde införande av enmöjlighet tUl offentligt biträde få anses vara av värde. Härigenom erhållernämligen myndigheten ytterligare garanUer för att beslutsunderlaget är så fullständigtsom möjligt när den fattar sitt beslut. I enlighet med det anförda föreslårutredningen att offentligt biträde skall kunna förordnas i sådana ärendenrörande inskrivning i vårdhem eller specialsjukhus oberoende av samtycke, ivilka det avgörande beslutet fattas inte av allmän domstol utan avadministrativ myndighet. En särskUd fråga är på vilket stadium av dessainskrivningsärendens handläggning som offentligt biträde bör kunna förordnas.Något behov av offentligt biträde torde inte föreligga så längeinskrivningsfrågan handläggs av vederbörande vårdchef eller överläkare. När detgäller intagning enligt PsykL avvisade utredningen tanken på införande av offentligtbiträde med avseende på läkares handläggning av ärende enligt PsykL. a.framhöUs att den personliga kontakten mellan läkaren och patienten liksompatientens förtroende för läkaren kan bli lidande, om läkarens ställning fårnågon judiciell prägel. Detsamma gäller läkares prövning av fråga om inskrivningi specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda och torde även varatillämpligt på vårdchefs prövning av fråga om inskrivning i vårdhem. Härtillkommer att OmsorgsL är konstruerad på det sättet, att den utvecklingsstördeoch hans företrädare kan få inskrivningsfrågan prövad av beslutsnämnd. Undersådana förhållanden torde det vara fuUt klart att offentligt biträde i ärendenom inskrivning oberoende av samtycke i vårdhem eller specialsjukhus bör kunnaförordnas endast i samband med beslutsnämnds prövning av sådant ärende.Dessutom bör offentligt biträde kunna förekomma vid psykiatriska nämndenshandläggning av nu ifrågavarande inskrivningsärenden. Övervägas bör vidare humvida möjlighet att förordnaoffenUigt biträde skall finnas i ärenden rörande slutlig utskrivning frånvårdhem eller specialsjukhus av den som inskrivits oberoende av samtycke. skrivningskall i sådant fall ske så snart förutsättningar för att bereda vård inte längreföreligger. Eftersom förutsättningarna för inskrivning och för avslag påframställning oin utskrivning är desamma, torde behov av biträde iutskrivningsärende regelmässigt inte föreligga, om biträde varit förordnat iinskrivningsärendet eller beslutsnämnd i sådant ärende funnit behov av biträdeinte föreligga eller allmän domstol meddelat förordnande allt underförutsättning att som förflutit nya fakta inte framkommit ochatt inte heller i övrigt förhållandena i ärendet förändrats. Har däremotvarken allmän domstol eller beslutsnämnd prövat vårdfrågan eller har ändradeförhållanden inträtt, kan det från rättssäkerhetssynpunkt finnas störreanledning att låta den som för talan om utskrivning få bistånd av offenUigtbiträde. Särskilt kan detta vara motiverat om den som handläggerutskrivningsfrågan känner viss tveksamhet om bärkraften i den föreliggandeutredningen rörande relevanta faktiska förhållanden. Med hänsyn till attintagningen på vårdhem och specialsjukhus har karaktären av ett tidsobestämtfrihetsberövande synes övervägande skäl tala för att möjlighet öppnas attförordna offentligt biträde i ärenden rörande slutlig utskrivning från vårdhemeller specialsjukhus av den som inskrivits oberoende av eget samtycke. Även idessa ärenden synes det lämpligt att biträde kan förordnas endast vidutskrivningsfrågans handläggning hos beslutsnämnd eUer psykiatriska nämnden.Såväl i utskrivnings- som i inskrivningsärenden torde det kunna förutsättas,att om överläkare eller annan befattningshavare, som äger fatta beslut, anserförordnande av offentiigt biträde påkallat, han överlämnar ärendetshandläggning till beslutsnämnd. Försöksutskrivningenär ett medel att utröna om den slutna vården kan ersättas av en friare vård ochsamtidigt ett medel att skapa garantier för en speciell eftervård då sådanerfordras. Något starkt framträdande behov av offentligt biträde i dessaärenden rörande utskrivning på försök och vad därmed sammanhänger och rörandeåterintagning synes inte föreligga. Från rättssäkerhetssynpunkt torde det varatillräckligt att offentligt biträde har kunnat förordnas i det grundläggandeinskrivningsärendet och att sådant biträde kan utses i ärende rörande slutligutskrivning. Yrkar någon i första hand slutiig utskrivning och i andra handutskrivning på försök, kan offentligt biträde utses. Även om biträdets uppdragär givet med tanke på frågan om slutlig utskrivning, bör något hinder intemöta mot att biträdet argumenterar även beträffande andrahandsyrkandet. Många av ärendena angående särskola är av stor viktför de berörda barnens och ungdomarnas utveckling och framtida liv. De rörockså i hög grad föräldrarna. Den utredning och prövning som görs i dessaärenden är emellertid sådan att ett offentligt biträde inte torde ha någonegentiig uppgift att fylla. Det är medicinska och pedagogiska över- vägandensom dominerar ärendena. Någon anledning att i biträdeshänseende särbehandladessa ärenden i förhållande till vissa motsvarande ärenden inom det allmännaskolväsendets ram synes inte föreligga. Något förslag om att offentligt biträdeskall kunna förordnas i dessa ärenden framläggs således ej. På en punkt som hänger ihop med skolgången inskränkeremellertid OmsorgsL den enskildes självbestämmanderätt på ett sätt som intesynes ha någon direkt motsvarighet i andra sammanhang. Om det med hänsyn tiUsvårigheter att färdas mellan hemmet och skolan eller annatförhållande är påkallat att den som är inskriven i särskola bor i annat enskilthem än det egna, i inackorderingshem eller i elevhem, i samband medinskrivningen eller senare får beslutas att han skaU bo i sådant hem. Härtilläggs således det allmänna befogenhet att i vissa faU bestämma i vilket hemsärskoleleven skall bo, varigenom eleven under vissa föratsättningar kanförbjudas att bo i det egna hemmet. Gränsen mellan omhändertagande församhällsvård enligt barnavårdslagen och särskolelevs placering utanför det egnahemmet med stöd av OmsorgsL är i viss mån flytande. Med hänsyn härtill tordeövervägande skäl tala för att i biträdesavseende den enskilde inte bör ha ensämre rättsställning i ärende rörande tillämpning av bestämmelsen angåendebostad än i ärende rörande omhändertagande för samhällsvård enligt BvL.Utredningen föreslår att offentiigt biträde skall kunna förordnas vid länsrättsoch högre myndighets handläggning av ärenden rörande omhändertagande församhällsvård enligt sistnämnda lag. På grund härav föreslås att när fråga somnu avses behandlas av beslutsnämnd eller psykiatriska nämnden möjlighet skallfinnas att utse offentligt biträde att bistå enskild person som för talan iärendet. Övriga frågor som kan uppkomma rörande omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda synes inte vara av beskaffenhet att det från rättssäkerhetssynpunktkan krävas att det allmänna förordnar biträde åt den enskilde. RA, hovrätten för , ,psykiatriska nämnden, , LO och riksförbundet yttrar sig särskilt över förslaget i denna del. SamtligatUlstyrker förslaget i huvudsak. Hovrätten för , ,psykiatriska nämnden och LO föreslår emellertid av motsvarande skäl som när detgäller försöksutskrivning enligt PsykL att försöksutskrivningar skall omfattasav möjligheten tUl offentiigt biträde. delar utredningens uppfattningatt behov av offentligt biträde inte föreligger i frågor om särskolplikt ochåberopar att dessa ärenden främst innehåller pedagogiska överväganden. detför utvecklingsstörda harn anser att offentligt biträde kan ha en viktiguppgift på detta område och att det inte bör ankomma enbart på experter att tastäUning enligt OmsorgsL. Ärenden angående särskol-undervisning kan intejämställas med ärenden inom det allmänna skolväsendets ram såsom utredningenviU göra. Det kan förekomma tveksamma fall angående överflyttning av elev frångrundskola till särskola med genomgripande betydelse och där vårdnadshavare börkunna få hjälp av offentlig biträde med framläggande av sina synpunkter. Motsvarandebör enligt förbundet gälla beträffande utskrivning och förlängning av särskolplikt. 2.3.4Nykterhetsvård 2.3.4.1 Nuvarande ordning Enligt NvL skall i varje kommun finnas ennykterhetsnämnd. Framgår av nykterhetsnämnds undersökningar att någonmissbrukar alkohol kan nämnden vidta hjälpåtgärder eller besluta om övervakning.Om detta ej leder tUl resultat, bedöms gagnlöst eller ej kan avvaktas kantvångsintagning på allmän komma ifråga. Omtvångsintagning beslutar länsrätten. Ansökan om tvångsintagning görs avnykterhetsnämnden eller i vissa fall om framställning från nykterhetsnämndeninte utan olägenhet kan avvaktas, av polismyndigheten. I vissa fall, särskilt om sannolika skäl föreliggeratt personen är farlig, kan polismyndighet besluta om omedelbartomhändertagande. I sådant fall skall ansökan om tvångsintagning göras senastfemte dagen efter om.händertagandet. Länsrätten skall utan uppskov prövaomhändertagande. Om länsrätten finner förutsättningar för tillfälligt omhändertagandeföreligga kan länsrätten genast föranstalta om interimistisk vård.