prop · FV03120 · 1972-12-31 00:00:00 — Idkare av jordbruk eller skogs- Idkare avjordbmk eller skogs brak, som påyrkar att bliva taxe- bruk är skyldig att som underlag rad för inkomst av jordbruksfas- för taxeringen föra räkenskaper tighet enligt bokföringsmässiga på sätt nedan sägs. grunder, är skyldig att såsom un derlag för taxeringen föra räken skaper på sätt nedan sägs. Staten och kommun samt aktie- Statenoch kommun samt aktie bolag, bolag, som blivit infört i bolag, bolag, som blivit infört i handelsregistret, förening, som bli- handelsregistret,förening, som vit hos länsstyrelse införd i för- bUvit hos länsstyrelse införd i för eningsregister, och sambmksför- enmgsregister, och sambruksför ening äro icke skyldiga föra räken- ening äro icke skyldiga föra rä- skaper enligt denna förordning. kenskaper enligt denna lag. »Senasle lydelse 1953: 411. allmän lag stadgas an- Skyldighet att föra räkenskaper gående handelsböckersamt angå- enligt denna lag skall vid tillämp- endepåföljd vid åsidosättande av ning av allmän lag icke anses inne- skyldighet att föradylika böcker bära att näringsidkaren är pliktig skall icke tillämpas beträffande att föra handelsböcker, räkenskaper, som föras enligt den na förordning. 11 § Räkenskapsår må icke överstiga Räkenskapsår må icke överstiga . Vid verksamhetens början ävensom vid omläggning början ävensom vid omläggning av av räkenskapsår må det dock ut- räkenskapsår må det dock ut sträckas att omfatta högst aderton sträckas att omfatta högst aderton månader. änden vars bokföring avslutas med vinst- och förlustkonto skall räkenskapsåretavslutas vid utgången av kalenderår. Kungl.Maj:t äger utfärda för Kungl. Maj:t äger utfärda för tillämpningav denna förordning tiUämpning av denna lag erforder- erforderligasärskUda föreskrifter, liga särskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft mentiUämpas ej i fråga om idkare av jordbmk eUer skogsbrak, som för taxering ickeberäknar inkomst av jordbmksfastighet enligt bokföringsmässiga grander. Förordningom ändring i förordningen (1951: 763) angående beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst Härigenom förordnas, att 3 § 2 mom. ochanvisningama tiU 2 § förordnuigen (1951:763) angående beräkning av statiiginkomstskatt för ackumulerad inkomst skall ha nedan angivna lydelse. 3 § 2 mom.i I fråga om inkomst avjordbruksfastighet skola förordningens bestämmelser gälla endast följandemtäkter, nämligen: 1) intäkt av skogsbrak genomavyttring av växande skog i samband med avyttring av marken; 2) intäkt genom ersättning förskada å växande skog på gmnd av brand eller annan därmed jämförlig av denskattskyldiges åtgöranden oberoende anledning samt intäkt genom avyttring avskog och skogs- Senasle lydelse 1962:193. produkter,om avverkningen framtvingats av brand, stormfäUning, torka, insektsskador ellerdylikt eller av vatlenuppdämning eller framdragande av kraftledning, allt underförutsättning att intäkten icke föranlett avdrag för insättning å skogskonto; 3) intäkt i form avengångsersättning vid upplåtelse eUer upphörande av nyttjanderätt ellerservitutsrätt och vid överlåtelse av nyttjanderätt; 4) intäkt, som uppkommit genom attegendom lagils i anspråk genom expropriation eller liknande förfarande ellereljest avyttrats under sådana förhållanden alt dylik tvångsförsäljning måsteanses vara för handen, under föratsättning alt intäkten icke föranlett avdragför insättning å skogskonto eller för avsättning till särskUda investeringsfonderför förlorade inventarier och lagertUlgångar; 5) intäkt i form av skadeståndeller annan ersätlning avseende inkomstbortfall tUl följd av skador ochintrång å fastigheten, som föranlelts av industriell eller därmed jämförligverksamhel; 6) intäkt vid avyttring av hel 6) inläkt vidavyttring av djur kreatursbesättning, under förut- i samband med upphörande av sättning att nyuppsättning icke djurskötsel; 7) intäkt vid avyttring i sambandmed upphörande av jordbraks-drift av för stadigvarande brak ijordbruksfastigheten avsedda maskiner eller andra inventarier, vUka icke vidberäkning av värdeminskningsavdrag äro alt hänföra tUl byggnad, ävensom avvaror och produkter i jordbruksfastigheten; samt 8) intäkt, som uppkommit därigenomatt avsättning tUl särskilda investeringsfonder för förlorade inventarier ochlagertUlgångar återförts till beskattning under sådana förhållanden alt,därest det återförda beloppet i stället utgjort köpeskUling för de förloradetUlgång-arna, köpeskillingen enligt 6) eller 7) ovan skulle ansetts såsom ackumuleradinkomst, dock alt ränta som tillägges det återförda beloppet icke skall ansesutgöra sådan inkomst. tUl 2 §2 Vid beräkning av nettobeloppet Vid beräkning av nettobeloppet avackumulerad inkomst skall in- av ackumulerad inkomst skall in täkt av skogsbruk i förekomman- läkt av skogsbruk i förekomman de fall minskas med tUl intäkten de fall minskas med tiU intäkten hänförUgt avdrag erdigt 22 § i hänförligt avdrag enligt punkt 7 mom. andra eller tredje stycket eller 8 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen, i den mån kommunalskaltelagen, i den mån sådant avdrag medgivits vid in- sådant avdrag medgivits vid in komsttaxeringen, komsttaxeringen. I fråga om intäkt genom avyttring av tillgäng,vUken kan vara föremål för värdemmskningsavdrag, skall såsom nettobeloppet avackumulerad inkomst i regel anses köpeskUUngen efter avdrag för tUl-gångens ibeskattningsavseende oavskrivna värde. 'Senaste lydelse 1962: 193. gällavid avyttring av sådan patenträtt eller Uknande rättighet, som är att ansesåsom vara i rörelse. Såsom nettobeloppet av ackumulerad inkomst genomavyttring av andra varor eUer produkter i rörelse än i nästföregående styckesista punkten sägs skall anses dold reserv i lagertiUgångama vid beskattningsårelsingång. Den dolda reserven skall i regel beräknas till skUlnaden mellan, å enasidan, det lägsta av tillgångarnas anskaffningsvärde och återanskaffningsvärdeefter avdrag i förekommande fall för inkurans samt, å andra sidan, derasbokförda värde vid nämnda lidpunkt. Vid avveckling av byggnadsrörelse,tomtstyckningsrörelse eller annan rörelse avseende yrkesmässig handel medfastigheter ävensom penningrörelse skall dock såsom dold reserv i regel ansesskUlnaden mellan lUlgångarnas verkliga värde vid beskattningsårels ingång ochderas bokförda värde vid samma lidpunkt. Såsom nettobeloppet av ackumulerad inkomst genomavyttring av varor (inklusive djur) och produkter i jordbmksfastighet skallanses dold reserv i tillgångama vid beskattningsårets ingång. Den dolda reservenskall i regel beräknas till skiUnaden mellan tUlgångamas verkliga värde ochderas bokförda värde . Har den i räkenskaperna gjorda värdesättningen ålagret frångåtts vid inkomsttaxeringen, skall vid beräkning av dold reserv istäUet för bokfört värde användas det i beskattningsavseende gällande värdet. Denna förordnmg träder i kraft den 1 januari 1973och tillämpas första gången beträffande ackumulerad inkomst som åtnjutits förbeskattningsår, för vilket taxering i försia instans verkställes år 1974.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om ackumulerad inkomst avjordbmksfastighet som icke beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Lagom ändring i taxeringsförordningen (1956: 623) Härigenomförordnas i fråga om taxeringsförordningen (1956: 623)i, delsatt 30 § 2 mom. skall upphöra att gälla, delsatt 26 § och 30 § 1 mom. skaU ha nedan angivna lydelse. 26 § Därest uikomst av rörelse eUerjordbmksfastighet redovisas enligt bok-förmgsmässiga grunder medräkenskapsavslutning medelst vmst- och förlustkonto, skall självdeklarationutöver vad eljest är föreskrivet innehålla: 1)uppgift, såvitt angår rörelse, 1) uppgift om storleken av om- omstorleken av omsättningen, sättningen, 'Förordningen omtryckt 1971: 399. 2) uppgifter hura värdesättningenå lager samt fordrmgar skett, 3) uppgift hura detbokföringsmässiga vmstresultatet justerats till överensstämmelse med de för denskattemässiga inkomstberäknmgen stadgade grandema, 4) uppgifter rörande iräkenskapema gjorda avdrag för värdeminsk-nmg, 5) uppgifter rörande gjorda avdragför avsättningar tiU pensions- eUer andra personalstiftelser eller tiU fondereller stiftelser av annat slag, 6) uppgift om vad den skattskyldigei varor, penningar eUer annat uttagit ur näringsverksamheten eller annorledesanvänt för bestridande av levnadskostnader eUer eljest för utgifter, som ickeäro hänförliga tUl omkostnader i verksamheten, så ock om andra förmåner somden skattskyldige åtnjutit av rörelsen eUer jordbruksfastigheten, 7) uppgift om belopp, som vidinkomstberäkningen avdragUs såsom resekostnader, i den mån sådant belopp ickeutgivhs tUl anstäUda och upptagits å kontroUuppgifter rörande dessas förmåner,dock att, därest lämnandet är förenat med synnerUga svårigheter, uppgiftenefter medgivande av skattechefen i det län, där den skattskyldige skalltaxeras tiU StatUg inkomstskatt, må lämnas först efter anmaning, 8) uppgift om kostnader förreklam, som rUrtar sig tiU bestämda personer och som har karaktär av gåva avmer än obetydligt värde, samt 9) uppgift om verkställdanedskrivningar av värdet å rättigheter till leverans av omsättningstiUgångarsamt maskiner och andra inventarier. Redovisas inkomst av rörelse Redovisas inkomst avrörelse el- enUgt bokföringsmässiga grunder ler jordbruksfastighet enligt bokfö- men utan räkenskapsavslutning ringsmässiga grunder men utan rä- medelst vinst- och förlustkonto, kenskapsavslutning medelst vinst skall beträffande innehållet i själv- och förlustkonto, skall beträffande deklaration i tiUämpliga delar gäl- innehållet i självdeklaration i tUl- la vad ovan sägs. lämpliga delar gäUa vad ovan sägs. Vad i denna paragraf stadgas skall av livförsäkringsanstalt,såvitt angår försäkringsrörelse, iakttagas allenast i vad gäller uppgifter omhuru värdesättningen å lager samt fordringar skett; härutöver skall iakttagasvad i 27 § sägs om skyldighet att lämna där avsedda uppgifter. 30 § 1 mom. Vid självdeklara- 1 mom. Har deklaralionsskyl- tion för deklarationsskyldig, som dig under beskattningsåret fört rä- imder beskattningsåret varit skyl- kenskaper i rörelse, jordbruk eller dig föra räkenskaper eller som, skogsbruk som bedrivits av ho- utan att sådan skyldighet förele- nom, skall vid hans självdeklara- gat, under beskattningsåret fört tion fogas bestyrkt avskrift av ba- räkenskaper i av honom bedriven lansräkning för beskattningsåret rörelse, skaU fogas bestyrkt av- och balansräkning för det närmast skrift av balansräkning för be- föregående räkenskapsåret samt skattningsåret och balansräkmng av vinst-och föriusträknuig för be for det närmast föregående rä- skattningsåret, om sådan räkning kenskapsåret samt av vmst- och ingått i bokföringen. Har i bokfö- förlusträkning för beskattnings- ringen intaghs särskilt balanskon- året, om sådan räkning ingått i to eller vinst- och föriustkonto och bokföringen. Har i bokföringen awiker sådant konto från räkning intagitssärskUt balanskonto eller som sagts, skaU vid deklara-vinst- ochförlustkonto och avvi- tionen jämväl fogas bestyrkt av-ker sådant kontofrån räkning som skrift av kontot, sagts, skall vid deklarationenjämväl fogas bestyrkt avskrift av kontot. Vid självdeklaration, som ovan sägs, skola vidarefogas uppstäUningar enligt faststäUt formulär med uppgifter erforderliga förtillämpning av gäUande bestämmelser rörande avdrag för värdeminskning så ock utdragav räkenskapema tiU styrkande av dessa uppgifter. För aktiebolag, ekonomisk förening och ömsesidigtförsäkringsbolag skall avlämnas bestyrkt avskrift eUer tryckt exemplar avförvaltnings-och revisionsberättelser, som avgivits för beskattningsåret. För inländsk skadeförsäkringsanstalt skall avlämnasbestyrkt avskrift av protokoll eUer annan handling, som utvisar, hura vmst- ochförlust-räkningen samt balansräkningen för beskattningsåret slutgUtigtfaststäUts samt hura vinsten disponerats. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller vid och tidigare års taxering samt videftertaxering för eller . Förordningom ändring i förordningen (1959:129) om uppskov i vissa fall med beskattning avintäkt av skogsbruk Härigenom förordnas, att 3 § förordningen (1959:129) om uppskov i vissa fall med beskattning av intäkt av skogsbruk skall hanedan angivna lydelse. 3 § Uppskov må åtnjutas för inläkt, Uppskov må åtnjutas för intäkt, som i 1 § sägs, minskad med av- som i 1 § sägs, minskad med av drag enligt 22 § i mom. tredje drag enligt punkt 8 av anvisning stycket kommunalskattelagen, arna till 22 § kommunalskatte dock högst för ett belopp motsva- lagen, dock högst för ett belopp rande det värde, varmed växande motsvarande det värde, varmed skog ingått i värdet av den förvar- växande skog ingått i värdet av vade fasta egendomen. den förvärvade fasta egendomen. Medgives uppskov, skall det för ägaren gällandeingångsvärdet och det för honom gällande ingående virkesförrådet för skogen påden förvärvade egendomen anses hava nedgått i motsvarande mån. Dennaförordning träder i kraft . Förordningom ändring i förordningen (1954: 142) om taxering för inkomst av medel, sominsatts å skogskonto Härigenom förordnas, att 2 § förordningen(1954:142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto skall hanedan angivna lydelse. Belräffande viss förvärvskälla må uppskovet för ettoch samma beskattningsår avse högst ell belopp, molsvarande summan av a) av den åbeskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som avyttrats genomupplåtelse av avverkningsrätt, b) av den åbeskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter, samt c) av saluvärdet avskogsprodukter, som under beskattningsåret utlagits för förädling i egenrörelse. Har såsom intäkt upptagits lik- Har såsomintäkt upptagils lik vid, som avses i punkt 9 av an- vid, som avses i punkt 22 av an visningarna tiU 21 § kommunal- visningarna lill 21 § skaltelagen, må uppskov jämväl er- skaltelagen, må uppskov jämväl er hållas för sådan intäkt i dess hel- hållas för sådan inläkt i dess hel het, het. Skallskyldig, som vid jorddelningsförrällningtUllrätt ny mark och efler tillträdet uttagit skog för att erhålla medel tillframtida betalning av sådan Ukvid som anges i andra stycket, må förbeskattningsår, under vilket likviden ännu ej förfallit tiU betalning, erhållauppskov med högst ett belopp, motsvarande köpeskUUngen för skog som avyttratsgenom upplåtelse av avverkningsrätt eller av köpeskUlingen föravyttrade skogsprodukter. Uppskov må dock ej åtnjutas för högre belopp än sommotsvarar den beräknade nettointäkten av den förvärvskälla, varifrån intäktenav skogsbruk härrör. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1973.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i de fall inkomst av jordbmksfastigheticke beräknas enligt bokföringsmässiga grander. »Senaste lydelse 1965: 572. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:stalsmuiistern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändrade regler för beskattning av inkomst av jordbruksfastighet, m. m. och anför. Gällande grunder för beräkning av inkomst avjordbmksfastighet som sålunda avser beräkning av inkomst från såväl jordbruksom skogsbrak kvarstår i aUt väsentUgt oförändrade sedan tillkomsten av 1928års kommunalskallelag (1928: 370). De modifikationer och tillägg som gjortsunder årens lopp har i aUmänhet varit av föga genomgripande art. Enbetydelsefull reform genomfördes dock , när jordbrukare erhöll rätt attberäkna inkomsten enUgt bokföringsmässiga grunder. Som en väsentlig påbyggnadav systemet kan även anges lagstiftning om värdeminskningsavdrag förskogsvägar och läckdiknings-anläggningar. De urspmngliga reglerna om beskattningen av inkomstav jordbruksfastighet innebär att den skattemässiga inkomstredovisningen skallske eiUigt en kontanlprincip. Som antytts tillkom en valrätt alt ävenberäkna inkomsten enligt i princip samma gmnder som då gällde förrörelseidkare. Valrätten alt använda den modernare redovisningsmelo-den hardock utnyttjats i förhållandevis liten utsträcknmg. Flertalet jordbrukaretillämpar aUtjämt kontanlprincipen. Denna redovisnings-metod har i skildasammanhang kritiserats som föga ägnad alt ge en rättvisande bild avårsresultatet av driften och framstår som starkt föråldrad. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tUlkalladessju sakkunnigai för att verkställa en översyn av nu gällande bestämmelser förinkomst- Statssekreteraren , ordförande,riksdagsledamöterna , direktören samt numera regeringsrådet . I direktiven uttalades att tiden nu är mogen att överväga fråganom obligatorisk bokföringsmässig inkomstredovisning för jordbmket. Fömtomfrågan om redovisningsmetod borde även andra spörsmål på jordbmksbeskatlningensområde utredas. I direktiven erinrades om att förslag framlagts om ändradeavskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter. De bestämmelser som kundekomma atl beslutas med anledning av förslaget borde vara vägledande för molsvarandebestämmelser för jordbmksbyggnader. De sakkunniga, som antog benämningenjordbmksbeskattningskom-mittén, har avgivit betänkandet Jordbruksbeskattningen(SOU 1971: 78). I betänkandet föreslås en allmän övergång till bokföringsmässigredovisning av inkomst av jordbruksfastighet. Vidare föreslås betydande ändringari de beskattningsregler som f. n. gäller för inkomst av jordbruk. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgettsav kammarrätten, , allmänna ombudet för mellankommunala mål,, lantbraksstyrelsen, , samtliga länsstyrelser,fastighetstaxeringsutredning, utredning ombokföringslagstiflningen, , statens jordbruksnämnd.Lantbruksekonomiska samarbetsnämnden. , Föreningenauktoriserade revisorer, . i (LO), lantmäteristyrelsen.Lantbrukarnas riksförbund. , i , . Svenskarevisorsamfundet, , , Sverigesakademikers centralorganisation (), , , , , yrkesfruktodlares riksförbund.Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund () och (). Lantbmksstyrelsen har tUl sitt yttrande fogatyttranden från lanlbmksnämnderna i flertalet län. LO har i sitt yttrande hänvisat tUl och överlämnatelt av avgivet utiåtande över betänkandet.Lantbrukarnas riksförbund och hänvisarsom sina yttranden tiU ett inom Lantbrukets skatledelegation upprättatullålande. åberopar vad anfört i sitt yttrande. Inkomst av jordbruk med binäringar räknas vid denstatliga och kommunala beskattningen till det inkomstslag som ulgör inkomst avjordbruksfastighet [21 § kommunalskattelagen (1928: 370), KL, och 2 § förordningen(1947: 576) om statUg inkomstskatt, SI]. Inkomsten beräknas separat för varjesärskild förvärvskälla. I allmänhet sammanfaller den skattemässigaförvärvskällan med taxeringsenhet som vid fastighetstaxering hänförts tillkategorin jordbmksfastighet. kan dock flera fastigheter eller fastighetsdelari ägarens eller brukarens hand vara en förvaltningsenhet. I sådant fall skaUintäkter och kostnader i jordbruksdriften redovisas gemensamt såsom från enförvärvskälla (18 § KL). Inkomsten av jordbruksfastighet kan redovisasantingen enligt s. k. kontanlprincip eller enligt bokföringsmässiga grunder.Varje jordbrukare kan i princip begagna den metod som han finner lämpligast.Han kan även gå över från det ena till det andra systemet. För rätlen att användabokföringsmässig redovisning fömtsätts dock att räkenskaper förs i denomfatlning som anges i förordningen (1951: 793) om skyldighet för vissa idkareav jordbrak eller skogsbruk att föra räkenskaper såsom underlag för taxering(jordbraksbokföringsförordningen). Det åligger även den som yrkar att blitaxerad enligt bokföringsmässiga gmnder alt i förväg göra anmälan härom tillskattechefen i länet [30 § 2 mom. taxeringsförordningen (1956: 623), TF]. Kontanlprincipen som redovisningsmetod för inkomstav jordbmksfastighet antogs i och med tillkomsten av inkomst- ochförmögenhetsskatteförordning. Den överfördes sedan utan nämnvärda ändringartUl KL och har behållits i stort sett oförändrad. Bestämmelser om bokföringsmässig redovisninginfördes genom lagstiftning (prop. 1951:191, BeU 1951: 63, rskr 1951:360, SFS 1951: 790). Redan tidigare hade emellertid sådan redovisning godtagitsi praxis. Flertalet jordbrukare tUlämpar alltjämt kontanlprincipen somredovisningsmetod. Vid taxermg torde sålunda omkrmg 13 000 jordbmkareeller av landets jordbrukare ha redovisat inkomsten enligtbokföringsmässiga grunder. Som inkomst av jordbruksfastighet skall enligt 21 §KL tas upp vad som kommer ägaren eller brukaren till godo genom löpandeförsäljning av levande eller döda inventarier och produkter eller i form aversätlning för utförda arbetsprestationer såsom körslor e. d. TUlskattepliktig inkomst hänförs även värdet av bostadsförmån och andranaturaförmåner som jordbrakaren åtnjutit för sig och sin familj. a. inkomster av jakt och fiske, inkomster genom utnyttjande avnaturtillgångar på fastigheten, exempelvis ler- eller gras-tag, ochersättningar för upplåtelse av arrende eller annan nyttjanderätt. Kontanlprincipen innebär all del skattemässigaresultatet av jordbruksdriften fastställs med hänsyn till vad jordbrakarenuppbär kontant för djur, inventarier och produkter oberoende av omlikviden utgör ersätlning for årets eller tidigare års produktion ellerförskott på kommande år. Från inkomsterna får avdrag göras för utgifter somerlagts för driften. Avdrag medges även för beräknad värdeminskningav byggnader och täckdikningsanläggningar i jordbruket. Däremot tas ingenhänsyn lUl balansposter i form av in- och utgående lager av skörd, fodervarore. inträffade förändringar i fråga om fordringar och skulder ijordbrakel beaklas ej heller vid inkomstberäkningen. I fråga om djur och inventarier gäller som nämntsatl vad som inflyter vid normal omsättning av sådana tiUgångar, s. k. löpandeförsäljning, beskattas som inkomst av jordbruksfastighet. Försäljningen avhela eller större delen av en djurbesättning, exempelvis i samband medupphörande av jordbruk eller övergång till kreaturslös drift, hänförs tillrealisation. Detsamma gäller om avyttring av etl hell inventariebestånd. Isådana fall är reglerna om skatt på realisationsvinst i princip tillämpliga.Vinslbeskattning sker, om försäljningen avselt djur eller inventarier, somförvärvals genom köp eller därmed jämförligt fång och varit i denskattskyldiges ägo mindre än . Om innehavstiden ligger meUan två och femår tas vinslen till beskattning med viss reduktion enligt en fallande skala.Säljarens innehavstid beräknas med ulgångspunkl från den tidpunkt näranskaffningen av djur respektive inventarier först skedde, den ursprungliganyuppsättningen, och avser således ej just de djur eller inventarier som sålts.Om innehavstiden beräknad på detta sätt överstiger , är ersätlning vidrealisation av djur eller inventarier skattefri. Gränsen mellan realisation, å ena sidan, och vadsom enligt kontanlprincipen är att anse som skattepliktig löpande försäljning,å andra sidan, har imder senare år förskjulUs i den praktiska tUlämpningen såvittavser djur som anskaffas för uppfödning och försäljning. Som löpandeförsäljnmg anses numera i praxis all försäljning av djur som är föremål försnabb omsättning. Hit räknas i första hand köttdjur, svin, höns och får medundantag av eventuella stamdjur. Djur som ingår i produktionen för avsalubenämns numera i aUmänhet omsättnings-djur. I s. k. blandade nötkreatursbesättningar, dvs.sådana besättningar som används för såväl mjölkproduktion som uppfödning avdjur för försäljning, anses i praxis en del djur numera alltid ha karaktärenav omsätt- ningsdjur.I dessa fall delas besättningen upp i en slamdjursdel och enomsättningsdjursdel. Till stamdjuren hänförs mjölkdjursbesättningen, beslåendeav mjölkkor och tillhörande rekryteringsunderlag i form av ungnöt i olikaåldrar, medan överskjutande djur betraktas som omsäll-ningsdjur. Därvidtillämpas en schablonregel som innebär atl rekryteringsunderlaget i regelberäknas till lika många ungnöt som anlalet kor.