prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Investeringarna beräknassvara för den mest expansiva delen av den samlade efterfrågan . Enpåtaglig uppgång av de offentliga investeringarna förutses, men tyngdpunkten iökningen väntas ligga inom näringslivet. Industriinvesteringarna i likhet med investeringarna totalt ligger på en mycket hög nivå i vårtland i förhållande till de flesta andra industriländer. Den nuvarande nivån påinvesteringarna motsvarar ett betydande årligt tillskott lill industrinskapitalstock. Begränsade förändringar av investeringsverksamheten påverkardetta tillskott endast obetydligt. Trots detta i och för siggynnsamma utgångsläge framstår dock, som jag tidigare nämnt, en ytterligareökning av industriinvesteringarna som angelägen. Även om uppgången iindustriinvesteringarna nu Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 synesbli mindre än man hade anledning räkna med tidigare, får dock de resultat somuppnåtts anses som i stort sett tillfredsställande. Underde tre har sålunda industrUnveste-ringarna ökat med sammanlagtnära 20 o/q. Den mycket svaga efterfrågeutvecklmgenoch det lägre kapacitetsutnyttjandet inom industrin möttes med enrad åtgärder för att hålla industrins investeringar uppe. Som tidigare nämntsgällde det bl. a. lättnader i kreditpolitiken, skatteavdrag för maskiner ochfrisläpp av investeringsfonder. Under inverkan härav kunde investeringarna hållasuppe vid en ökning med 5 o/q under1971. I jämförelse medutvecklingen i andra industriländer har näringslivets investeringar i vårt landunder 1971 visat en expansiv utveckling. Industriinvesteringarna i vårt land har vidare hållits bättreuppe än som varit vanligt under tidigare avmattningsperioder. Dessaförhållanden tyder på att man inom det svenska näringslivet med tilltro ser påden ekonomiska utvecklingen i vårt land. I det längre perspektivet öppnas storamöjligheter för svensk exportindustri i och med att det nu finns anledningutgå från att vårt land skall kunna få fritt tillträde till den storaEEC-marknaden för praktiskt taget alla industrivaror. är detoundvikligt att vissa delar av industrin kommeratt ställas inför omställnings- och anpassningsproblem genom hårdarekonkurrens utifrån. fattade beslutom att förlänga det 20-procentigaskatteavdraget för maskininvesteringar till att gälla även . Vidareavser regeringen att även medge användning av investeringsfondernainom industrin på samma sätt som för sådana investeringar sompåbörjas före . TUlsammans med den ökade tillförsikt somklarheten i fråga om valutaproblemen och det västeuropeiska handelssamarbetetbör innebära torde dessa åtgärder kunna medverka till att hållainvesteringarna på en hög nivå även . Del tidigare nämndalångsiktiga problemet med balansen i de utrikes betalningarna och den höga omställningstakten inom industrinställer anspråk på mer långsiktiga industripolitiska åtgärder. Väsentiiga delarav de senaste årens näringspolitik bör ses mot denna bakgrund. Man kan härskilja mellan strävanden av två slag, vilka ofta griper in i varandra. Det gäller för det första att underlättaoch initiera insatser som främjar en fortsatt utbyggnad av svensk industri.Detta är en förutsättning för bibehållen internationell konkurrenskraft ochdärmed för syssdsätt-ningstrygghet ochvälståndsutveckling. Genom undersökningar och utredningar avstrategiska industribranscher förbättras underlaget för beslut om investeringar och insatser av olika slag.Genom investeringsbankens finansieringsverksamhet och detutvecklingsstöd som styrelsen för 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 23 teknisk utveckling lämnar främjas långsiktigainvesteringar i potentiellt expansiva förelag och branscher. Dennainvesterings- och utvecklings-stödjande verksamhet tillförs ökade resurser. För det andra måstestagnerande och tillbakagående sektorer av näringslivet på etl tidigt stadiumbli föremål för karlläggning och analys. Härigenom skapas fömtsättningar föråtgärder ägnade att underlätta en nödvändig strukturanpassning och att mildraomställningarnas konsekvenser för de anställda och för särskUt hårt drabbadeorter. De mstru-menl staten förfogar över på detta område avses blikompletterade med ytterligare en slödmöj lighet. kommer regeringensålunda att lägga förslag om ett system med strukturgarantUån avsett att stunu-leratill och finansiellt underlätta en önskvärd strukturomvandling inom vissabranscher. I första hand kommer de mindre och medelstora företagen attomfattas av detta system. I fråga om handelnsinvesteringar förutses en kraftig uppgång . I stor utsträckningbetingas uppgången av att investeringsavgiften slopades och debetydande frisläpp av oprioriterat byggande inom handel och kontor som gjordesunder våren och sommaren detta år för att stimulera sysselsättningen. Totaltförutses en uppgång med 14 o/q förhandeln. Industriinvesteringarna väntas öka med 3,5 o/o. Sammantaget beräknas en ökning med ca 10 o/q för näringslivets investeringarunder detta år. Årets förslag tillbostadsbyggnadsplan överensstämmer med fjolårets. Det bör kunna leda till entotal igångsättning av storleksordningen 100 000 lägenheter. Det innebär attdet program för att bygga 1 miljon lägenheter , som tidigareantagils, bör kunna infrias med god marginal. Den påtagliga ökning avde statliga och kommunala investeringarna som förutses är nästanhelt en följd av de särskilda påslag som gjorts i syfte att stimulerasysselsättningen. Uppgången kommer därför att koncentreras . Under större delen av1970 rådde en uttalad arbetskraftsbrist. Efterfrågan på arbetskraft dämpadeskraftigt . Detta tog sig uttryck i en nedgång av såväl antaletlediga platser som antalet företag med brist på arbetskraft. Trots dettakvarstod en betydande efterfrågan på yrkesutbildade arbetareinom vissa delar av industrin. somkonjunkturavmatlningen bidrog tiU ett minskat utnyttjande av arbetskraftensynes de senaste årens snabba strukturomvandling av det svenska näringslivetha fortgått i hög takt. Sålunda steg antalet varsel om planeradepersonalinskränkningar kraftigt, främst inom 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 metall- och verkstadsindustrin. En markantminskad sysselsättning noterades inom såväl industrin sombyggnadsverksamheten. Den snabba tillväxten avdet totala arbetskraflsutbudel fortsatte trots att det tidigarebetydande nettotillskottet av utländsk arbetskraft reducerades väsentligt.Ökningen i arbetskraftsulbudet föll så gott som helt på de gifta kvinnorna. Som en följd av denfortsatta ökningen i arbetskraflsutbudel och den minskade efterfrågan påarbetskraft steg arbetslösheten väsentligt . 1 december1971 registrerades hos arbetsförmedlingarna 73 600 arbetslösa jämfört med 44500 året innan. Under årets sista månader synes en visssuccessiv stabilisering ha inträtt. Den relativt sett kraftigaste ökningeninträffade för de oförsäkrade arbetslösa. Men även för de försäkrade stegarbetslösheten. Andelen arbetslösa kassamedlemmar ökade från i medeltal 1,5 o/q till 2 o/o ,vilket är samma tal som noterades under . Den kraftiga ökningen förde oförsäkrade föll i huvudsak på gruppen nytillträdande arbetskraft, ungdomaroch gifta kvinnor. För huvuddelen av dessa två grupper var det dock fråga omrelativt korta arbetslöshetsperioder. Detta gällde framför allt nylUlträdandemed yrkesutbildning och längre teoretisk utbildning. Väsentiigt allvarligarevar situationen för de grupper som hade en dålig utbildningsbakgrund ellersociala handikapp av olika slag. Arbetslösheten bland de äldre var inte påfallandehög i jämförelse med andra åldersgrupper. Däremot hade de äldre betydligtstörre svårigheter alt erhålla ny anställning. Trots del allmäntförsämrade lägel på arbetsmarknaden var antalet sysselsatta högre änunder 1970. Som jämförelse kan nämnas all under konjunkturavmatlningen 1967minskade antalet sysselsatta med 1 o/q.Antalet sysselsatta kvinnor ökade med 30 000 medan antaletsysselsatta män minskade med drygt 15 000. I och med att det blevklarare att läget på arbetsmarknaden gradvis försämrades förstärktes densysselsättningsstimulerande politiken stegvis . Jag har i det föregåendenärmare redovisat inriktningen och omfattningen av de allmäntsyssdsättningsstimulerande åtgärder som vidtogs. Även de direktaarbetsmarknadspolitiska insatserna i form av beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning, skyddad sysselsättning m. m. utvidgades kraftigt. Desyssdsätlningspolitiska åtgärderna får sin maximala effekt på sysselsättningenunder 1972. De direkta arbelsmark-nadspolitiska insatsernaberäknas ge sysselsättning åt totalt ca 120 000 personer,exkl. Härtill kommer en beräknad sysselsättning för ca 50000 personer genom utvidgad byggnadsverksamhet, frisläpp av investeringsfonderoch offentliga industribeställningar. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 25 Det är f. n. svårt allförutse när och med vUken styrka ell omslag i konjunkturen blir märkbart påarbetsmarknaden. Flera faktorer är här av betydelse. En efterfrågeökning iekonomin kan, lill följd av fortsatt betydande lagerhållning, antas först medviss eftersläpning leda till ökad efterfrågan på arbetskraft. Liksom inedgångsfaser kan förändringar i arbelskraftsefterfrågan inträffa medväsentliga tidsskillnader mellan olika regioner och näringsgrenar. Samtidigtkan de senaste årens strukturomvandling av näringslivet väntas fortsätta i högtakt. De flesta som berörs av driftinskränkningar finner vanligen snabbt nyttarbete. Äldre, handikappade och ej yrkesulbUdade arbetstagare drabbas dock oftaav en längre tids arbetslöshet. Därför måste beredskapen även fortsättningsvisvara hög såväl för all underlätta arbetskraftens geografiska och yrkesmässigarörlighet som för att vidta syssdsättningsstödjande åtgärder i vissa orter ochregioner. Utvecklingen inombyggnadssektorn, som är av särskild betydelse för sysselsättningen, är på vägatt stabUiseras som resultat av de vidtagna åtgärderna, och en påtagligt höjdaktivitet förutses . Inom tjänstesektorerna kan väntas en fortsaltsysselsättningsökning. Denna uppgång är särskilt betydelsefull för kvinnornassysselsättningsmöjligheter. Den arbetstidsförkortningsom genomförs under innevarande år är av stor betydelse för den fortsattasysselsättningsutvecklingen och bör leda lill en påtagligt ökad efterfrågan påarbetskraft inom byggnadsverksamheten, den offentliga sektorn saml det privatatjänsteområdet. Lägel på arbetsmarknadenunder bör sålunda kunna successivt bli mera balanserat, även om en vissytterligare säsongmässig uppgång av arbetslösheten kan inträffa . Skogslänen synes under1971 ha haft en relativt sett förmånligare sysselsättningsutveckling än övrigadelar av landet. Sysselsättningsutvecklingen framstår som någotmera oklar. steg produktionen av skogsprodukter kraftigt. Under 1971låg avverkningen kvar på en fortsatt hög nivå, vilket höll sysselsättningen iskogen väl uppe. Med hänsyn till produktionsinskränkningar inom främst massaindustrinberäknas i den preliminära nationalbudgeten avverkningarna minska med ca 7 o/q . Den betydande uppgång iexporleflerfrågan på papper och massa som väntas , torde successivtstabilisera sysselsättningssituationen inom industrin och torde med någonfördröjning åter förbättra sysselsättningen i skogen. För upprätthållandet avsysselsättningen i skogsbruket 1972 kan del tillfälliga lagerstödet och detsärskilda utbildningsslöd som fattade beslut om bli avsärskilt intresse. Ett centralt mål förarbetsmarknadspolitiken har varit att bereda nya grupper tillträdetill arbetsmarknaden som stor uppmärksamhet ägnats åt de äldressysselsättningssiluation. Även i årets budgetförslag ligger tyngdpunkten iinsatserna på att stödja de 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 äldre och de i olika hänseenden handikappade.Arbetsmarknadsverkets arbetsförmedlande och arbetsvårdande insatser förstärksytterligare som den skyddade verksamheten byggs ut.ArbetsmarknadsulbUd-ningen utvidgas och förbättrasutbildningsbidragen. Beredskapen för syssdsättningsstimulerande åtgärderupprätthålls. Under de senastedecennierna har kommunerna kommit alt spela en allt mer väsentiig roll isamhäUsekonomin. Människornas anspråk på vård, utbildning och övriga kollektivatjänster har ständigt stigit i takt med graden av samhällsutveckling. Genom attden kommunala sektorn framstått som naturligt ansvarig för tillmötesgående aven betydande del av dessa anspråk har allt större uppgifter och etl successivtökat ansvar lagts på denna. Inför perspektivet av den långsikliga utvecklingenav svensk ekonomi krävs emellertid en stark återhållsamhet i fråga om deoffentliga utgifterna. Mot denna bakgrund vill jag därför la upp den kommunalautgiftsexpansionen. Den kommunala sektorn hartUlvuxit mycket snabbt . uppgicktUlväxten i fasta priser tUl i genomsnitt 5 o/qom året. Under 1960-lalet har den successivt accelererat från nära 7 o/q i årlig ökningstakt under förstahälften liU ca 8 o/q underdess senare del. Detta innebär alt den kommunala sektorn vuxit med en takt somvida överstiger tUlväxten i de samlade produk-lionsresursema. Delta har i sintur inneburit alt den kommunala sektorn tagit i anspråk en ständigt växandeandel av såväl sysselsättningen som de totala produktionsresurserna. 1950 vardrygt 4 o/q av de sysselsattaverksamma hos kommuner och landsting, exkl. deras affärsverk. Denna andel hadefram till 1970 vuxit tUl drygt 12 o/q. För att finansiera dessasuccessiva ökningar har den kommunala utdebiteringen stigit i en accelererandetakt. låg den kommunala utdebiteringen perinkomstskattekrona på något . Fram tUl 1960 hade den vuxit till 14:63, 1965 till 17: 25. Enligt nu fattade beslut kommer den att uppgå till 23: 78för 1972. Dessa ökningar i den kommunala utdebiteringen har fått vidtas trotssnabba uppgångar i den statliga bidragsgivningen till kommunerna. Ar 1950erhöll den kommunala sektorn knappt 600 milj. kr. sammanlagt i bidrag frånstaten. Ar 1960 hade detta belopp ökat till . för att 1970uppgå lill . i relation tiU summan av de statiigakonsumtions- och investeringsulgifterna har dessa kommunala bidrag ökat frånca 20 o/q 1950 till drygt 30 o/q 1960 och tUl drygt 50 o/o 1970. Omman i stället sätter dessa bidrag i relation lill de totala, kommunalainkomsterna visar det sig att bidragens andel ökat från icke fullt 20 o/o vid1950-lalets början till inemot 30 o/q 1970. En väsentiig förklaring lill de snabbaökningarna i kommunernas fi- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 27 nansieringsanspråk ligger i den reala aktiviletsökningsom redan tidigare berörts,men utöver denna tUlkommer även förhållandel alt den kommunala kostnadsutvecklingen uppvisat en iförhållande till flertalet andra verksamhetsområden ogynnsam utveckling. Underpraktiskt taget hela perioden uppvisar den kommunala konsumtionen enkostnadsutveckling som är nästan dubbelt så snabb som den som gäller förexempelvis privat konsumtion. Delvis är delta en följd av det sätt på vilketresultatet av den kommunala verksamhetenstatistiskt registreras, nämUgen enbart genom de däri nedlagdakostnaderna, vilket innebär att förekomsten av en ökad produktivitet inte ges möjlighet alt komma till uttryck. Äandra sidan kan man konstatera att den kommunala kostnadsutvecklingen, som och av1960-talel låg på i stort sett samma nivå som den statliga, omkring åren19631965 började bli successivt mera oförmånligtrots alt beräkningssättet i fråga om produktivitetsförhållandena är detsammai de båda sektorerna. senare del uppgick den kommunalakostnadsstegringen till inemot 8 o/o om åretmedan den för den statiiga sektorn uppgick tUl ca 5 "/o. En viss del av skillnaden beror på den störreandelen lågavlönad personal, vilken haft en snabbare lönestegring än övriga.Även sedan hänsyn tagits till detta kvarstår emellertid en beaktansvärdskillnad i kostnadssleg-ring. Desnabba ökningarna i kommunernas reala resursförbrukning och i skattesatser ochbidragsanspråk utgör enligt min mening ett växande problem. På längre siktframstår en fortsatt expansion av sammastorlek som den vi haft senare del som klart oförenlig medkravet på en balanserad samhällsutveckling. En fortsatt utveckling isamma takt kommer att i aUtför hög grad beskära andra sektorersutvecklingsmöjligheter och även alltför kraftigt begränsa de privata hushållensköpkraft. Takten i den kommunala ulgiftsexpansio-nen måste således nedbringas till en nivå som står i bättre överensstämmelsemed tillväxten av landets totala inkomster och produktionskapacitet. Jag hargivit en särskild kommitté uppdrag alt mot bakgmnden av en analys av de uppgifter som lagts på kommunerna undersökamöjUghetema att åstadkomma en sådan dämpning av den kommunala utgLftsexpansionen. En del av utgiftsökningarna sammanhängermed beslut som fattats av regering ochriksdag. tog emellertid regeringen ett väsentligt stegi riktning mot ett minskat tryck på de kommunala utgifterna genom alt begränsade statliga myndigheternas rätt all meddela nyaråd och anvisningar för den kommunala verksamheten. I den revideradefinansplanen 1971 framhöll jag nödvändigheten av alt alla centrala beslut somhar koslnadskonsekvenser för kommunerna prövas med stoi noggrannhet. Underhösten 1971 har inom i samråd med be- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 rörda departement och med och inletts en översyn av tidigaremeddelade regler och anvisningar i syfte att kunna nedbringa vissa kommunalautgifter. Under arbetet med budgeten /73 har även eftersträvats alt påaUa de områden där delta varit möjligt utforma budgeten så att den inte driverfram ytterligare kommunala utgiftshöjningar. Statens upplåningsbehovunder /71 uppgick som framgår av tabell 3 till drygt 2,6miljarder kr. Beloppet överstiger med ca . del underskoll jagräknade med i fjolårets reviderade finansplan. Inkomstulvecklingenöverskattades något lUl följd av att bl. a. förelagens skatteinbetalningar blevlägre än beräknat. Totalbudgeten 1970/71- -1972/73 1970/71 Utfall 1972/73 Statsverksprop. Inkomster 45 637 Utgifter 48 269 52 147 56 466 55 831 59 110 Budgeten för delinnevarande budgetåret innebär en kraftig expansion av utgifterna.Upplåningsbehovet kan nu beräknas till i runt tal , eller enökning med ca . från föregående budgetår. Del är dock inteosannolikt att upplåningsbehovel kan ytterligare stiga något. Utgifterna /72 kan nu beräknas bli . större än somangavs i den reviderade finansplanen. I dessa kalkyler medtogs i avvaktan påavtalsuppgörelsen inte några belopp för höjda löner till de statsanställda.Ökade statsutgifter på mer än . har nu upptagUs i budgeten fördetta ändamål. Den viktigaste orsaken lill den i förhållande till denreviderade finansplanen stora utgiftsökningen är givetvis dekonjunkturslimulerande insatser som igångsattes . Jaghar redogjort för innehåll och omfattning av dessa åtgärder.Statsutgifterna kan beräknas öka med inemot . innevarandebudgetår till följd av åtgärderna. Häri ingår dels medel på tUläggsstat, delsökad medelsförbrukning på vissa förslagsanslag. Utöver utgiftshöjningar tillföljd av lönehöjningar för statsanställda och kostnader förkonjunkturslimulerande insatser har utgifterna räknats upp på grund av beräknadökad meddsförbmkning och anslag på tiUäggsstat. a. gäller dettafolkpensioner, bostadstillägg för barnfamiljer och investeringar i kraftverk.Förbrukningen av reser- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 29 vationsmedelsbehållningar och ökningen idisposition av rörliga krediter beräknas också bli större än som angavs i denreviderade finansplanen. Den beräkning överstatsinkomsternas storlek under innevarande budgetår som gjorts innebär enmycket liten nedjustering drygt 100 milj. kr. jämfört med den kalkyl sompresenterades i den reviderade finansplanen. Jag vill i deltasammanhang också peka på att några av de i konjunkturslimulerande syfteinsatta åtgärderna leder till uteblivna statsinkomster. Företagenfår enligt särskilda regler vid taxering göra ett 20-procentigl avdrag förmaskininvesteringar och har också i vissa fall möjligheter att få nedsättningav energiskallen. Hänsyn härtill liar tagits vid inkomstberäkningarna. Denslatsfinansiella belastningen under innevarande budgetår i form av såväl ökadestatsutgifter som uteblivna statsinkomster för de aktivitetsstimulerandeinsatserna insatta uppgår därmed lill . Budgetförslaget /73 innebär en omsvängning av finanspolitiken i åtstramanderiktning. Upplåningsbehovet beräknas bli reducerat med . iförhållande till innevarande budgetår och skulle därmed uppgå till knappt 3,3miljarder kr. De kalkyler som läggsfram anger en total utgiftsökning med ca . eller drygt 4,5 o/ojämfört med del beräknade utfallet för innevarande budgetår. Delta innebär enavsevärt lägre ökningstakt än under innevarande budgetår då utgiftsökningenfrån föregående budgetär kan beräknas bli inte mindre än 17 o/q. Även om man bortser frånutgiftsökningar under innevarande budgetår som har sin orsak ikonjunktursfimulerande insatser kommer statsutgifterna enligt det budgetförslagsom nu läggs fram att öka betydligt långsammare nästa budgetär. En ökning istatsutgifterna är ofrånkomlig till följd av utgiftsökningar av automatiskkaraktär inom tungt vägande områden. Särskilt gäller detta folkpensionerna. Jagvill också erinra om att kompensationen till kommunerna för skattebortfallet,som följer av det nya skattesystemet, börjar utbetalas . Inkomsterna beräknas stigamed ca 7 o/q eller med inemot 3,7miljarder kr. Delta är en avsevärd nedgång från den ökningstakt på drygt 14o/o som beräknats för innevarande budgetår och även lägre än deninkomsltillväxt som kan förutses för /74 vid oförändrade skatte-och avgiftsregler. Dämpningen av inkomsternas ökning /73förklaras bl. a. av effekterna av skattereformen. Jag har i det föregåenderedovisat de nu aktuella beräkningarna av statens uppläningsbehov. Ett annatuttryck för finanspolitikens inriktning är utvecklingen av statens finansiellasparande, vilket motsvarar bud-getsaldot beräknat med bortseende frånfinansiella transaktioner av typen utlåning. Del finansiella sparandet /71 till ca . och beräknas under innevarandebudgetår sjunka till Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen irunt tal 700 milj. kr. För nästa budgetår förutses en uppgång lill ca 1,7miljarder kr. I försörjningsbalansen sammanfattas den produktionstillväxtoch resursanvändning som i den preliminära nationalbudgeten förutses föl 1972.Bruttonationalprodukten som ökade endast obetydligt väntas under1972 förete en mer normal uppgång eller med drygt 3,5 o/o. Dessutom kommer en betydande del av standardökningen under 1972alt tas ut i form av ökad fritid. Större delen av den beslutade arbetstidsförkortningen från 42 1/2 till 40timmar faUer nämligen på innevarande år. Enligt tillgängligakalkyler motsvarar arbetstidsförkortningen en kapacitelsförlust pådrygt 2 o/o av bruttonationalprodukten. Mot denna bakgrund framstår denberäknade tillväxttakten som tillfredsställande. -5,1 Förbruttoinvesteringarna fömtses en uppgång med drygt 7 o/q. Av särskUtintresse är att byggnadssektorn kommer att kännetecknas av en ökad aktivitet.Mot en minskning i byggnadsinvesteringarna med 5,5 o/o står en ökning 1972 med ca 6 "/o i huvudsak en följd avde sysselsättningsstimulerandeåtgärder som vidtagits . Maskininvesteringarnas tillväxtväntas öka från 2,5 till 9 o/q. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 31 Seklorsvis utgörs delmest expansiva inslaget av näringslivets investeringar, som väntas öka mednära 10 o/q. För industrins delberäknas en volymuppgång med ca 3,5 o/q.Härvid har hänsyn tagits till bl. a. frisläppen av investeringsfonderoch den utsträckta liden för del extra maskininvesleringsavdraget.Investeringarna inom verkstadsindustrin som ökat kraftigt under senare årväntas fortsätta att öka 1972. För järn- och stålverken förutses åter enuppgång efter en viss nedgång 1971. Däremot synes en viss minskning inom massa-och pappersindustrin troUg. In-vesleringama i handelsflottan beräknas blifördubblade och skulle därmed uppgå till ca . Handelnsinvesteringar förutses öka med ca 14 "/o, främst till följd av högigångsättning efter det att invesleringsavgiften avvecklats. De statligainvesteringarna väntas öka med ca 7 o/q,bl. a. på gmnd av de vidtagna stimulansåtgärderna sominnefattar tidigare-läggning av affärsverkens investeringar och ökatvägbyggande.