prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — I flertalet kommuner ärbostadstillägget numera helt eUer delvis anknutettill pensionärens faktiska bostadskostnad. Närmare 700 000folkpensionärer hade kommunall bostadstillägg och av dessabodde omkring hälften i kommuner där bostads-tUläggetkunde uppgå till . eller mera beroende på bostadskostnadoch inkomst. Som framgår avriksförsäkringsverkets beräkning kommer antalet pensionstagare att öka med ca 35 000 . Ökningenav antalet ålderspensionäreröverensstämmer med trenden . Beträffandeförtidspensionärema har främst de vidgade möjligheterna till pension som infördes den lett tUl en ökning av antaletpensionstagare. räknar med en ytterligare ökningav antalet förtidspensionärer . Jag beräknarstatens sammanlagda folkpensionskostnader under nästa budgetår lill 9 390milj. kr., vUket innebär en ökning med 975 milj. kr. jämfört med anslaget för innevarandebudgetår. Av denna kostnadsökning hänför sig 190 milj. kr. lill den nyahöjningen av pensionstillskotten, medan 390 milj. kr. beror på en ökning avantalet pensionärer under innevarande budgetår jämfört med tidigareberäkningar saml en beräknad fortsatt ökning av antalet pensionärer under nästabudgetår. 395 milj. kr. är beräknadekostnader för värdesäkringen av folkpensionerna. Kostnaderna för de olikapensionsförmånerna framgår av följande tablå. jämfört med /72 Invaliditetsersättning (inkl. vårdbidrag) Kommunemas kostnader för de kommunala bostadstilläggentiU folkpensionärerberäknas för nästa budgetår uppgå liU omkring 1 150 milj. kr. Samhällets totala folkpensionskostnader /73 kommer därmed alt utgöra i runt tal 10 500 milj. kr. Härtillkommer ATP-utbetalningarna, som kan beräknas till 2 400 milj. kr.Jag hemställer att Kungl. att till Folkpensioner för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av 9 . Prop.1972:1 BQaga 7 30 Ersättning till postverket fiirpensionsutbetalningar 1970/71 Utgift 14 516 508 1971/72 Anslag 14 600000 1972/73 Förslag 18 400 000 Ersättning tiU postverketför utbetalning av allmänna pensioner erläggs halvårsvis i efterskott.Anslaget för /73 avser alltså kostnader förpensionsutbetalningar under . Pensionsutbetalningamagenom postverket fr. o. m. /68 framgår av följande sifferappgifter. Budgetår Antal ut- Totalkostnad, Därav på statsverket, kr. 1967/68 12 378 024 14977 409 13423 409 1968/69 12 376 838 14975 974 13170 974 1969/70 12 303 633 15502 578 13276 578 1970/71 12 270 869 17056 508 14516 508 1971/72 (beräknat) 12 500000 17375 000 14500 000 1972/73 ( » ) 12 800 000 17 792 000 14500 000 Den stagnation i antaletutbetalningar via pensionsanvisningar som trots ett växande pensionärsbeståndinträffat är primärt föranledd av att vissalöpande utbetalningar numera omkring 450 000 överflyttats påKommunernas Pensionsanstalt. Mera långsiktigt har utvecklingen dämpats av denpågående förskjutningen mot utbetalningar via postgiro. För kalenderåret 1972har verket räknat med högst 12,8 milj. utbetalningar genom pensionsanvisningar.Av dessa har antagits komma alt innefatta antingen folkpension jämtetiUäggspension eller en obetydlig andel enbart tilläggspension. För åren 1970 och 1971utgår ersättning till postverket för utbetalning och viss ur kontroUsynpunkterforderlig databehandling av pensionsanvisningar med sammanlagt 1: . I fråga om pensionsanvisningar, som förutom folkpensionäven innefattar tilläggspension, har verket föratsatt att halva ersättningentill postverket kommer att bekostas av medel ur allmänna pensionsfonden.Riksförsäkringsverket har utifrån en oförändrad ersättning under år 1972beräknat anslagsbehovet för /73 till 14,5 milj. kr. har därefter ien framställning begärt att ersättningen för pensionsutbelalningar under år1972 skall höjas lill 1: . per utbetald pensionsanvisning. Ersättning till postverket förutbetalning av allmänna pensioner skaU enligt Kungl. Maj:tsbeslut utgå med 1: . per utbetald pensionsanvisning.Den av postverket föreslagna ersältningsgranden för bör godtas. Medtillämpning av det föreslagna ersättningsbeloppet beräknar jag anslaget förnästa budgetår tiU 18,4 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning till postverket förpensionsutbelalningar för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 690 000 000 1971/72 Anslag 870 000 000 1972/73Förslag 870 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter för vissa sjukförsäkringsförmåner. Statsbidragutgår av kassornasutgifter för grundsjukpenning, barntillägg och mo-derskapspenning samtför sjukvårdsersätlning (utom sjukhusvård). utgick statsbidrag av nämnda utgifter. Till kassornasutgifter för frivillig sjukpenningförsäkring utgår statsbidrag med i regel . Statsbidraget till läkemedelsersättning utgör 1: . för varjeinskriven försäkrad. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1962: 381) om allmän försäkring (ändrad : 943), kungörelsen (1962: 402) om frivillig sjukpenningförsäkringhos aUmän försäkringskassa (ändrad senast 1971:946), lagen (1954:774)med särskilda bestämmelser om frivillig sjukpenningförsäkring i allmän sjukkassa (ändrad : 144) och förordningen(1954: 519) angående kostnadsfria eller prisnedsalla läkemedel (omtryckt1962: 405, ändrad : 206). Anslagsbelastningen för innevarandebudgetår beräknas nu lill ca 840 milj. kr.,vilket är 30 milj. kr. lägre än anslagsbeloppet. Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetårutgår från oförändrade bestämmelser. Befolkningsutvecklingen har antagitsmedföra en årlig ökning av huvuddelen av försäkringskassornas utgifter med omkring en procent. Härutöver beräknas en vissökning av utgifterna för sjukvårdsersättningar. beräknas statsbidraget rill845 milj. kr. och för till 887 milj. kr. Anslagsbehovet för budgetåret1972/73 beräknas därmed tUl 870 milj. kr. Riksförsäkringsverketsberäkningar framgår av följande tabell. Utgifter,grupperade med hänsyn till utgående statsbidrag Försäkringskassornas utgifter samtstatsbidrag, milj. kr. Statsbidragmed {är 1970 ) Läkarvård inkl. uiom riket Sjukvärdande åtgärder enl. 2 kap. 6 § AFL till kommun m. m. enl. 2 kap. 7 8 AFL Summa utgifter med 40 resp. statsbidrag Tilläggssjukpenning för anställning D:o för annat förvärvsarbete D:o för moderskap Sjukhusvård Förvaltningsutgifter 1 964,8 130,2 247,0 213,9 316,7 2 150 135 295 225 353 2 279 142 313 227 381 2416 149 332 229 411 40 resp. av utgifter enligt ovan av utgifter enligt ovan . Fördelningen av statsbidrag på budgetår 1969/70 529 1970/71 690 1971/72 (beräknat) 840 1972/73 ( » ) 870 Jag har inte något att erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Anslaget bör föras upp med 870 milj.kr. Jag hemställer att Kungl. alt tiU Bidrag lillsjukförsäkringen för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1972:1 Bilaga 7 33 Vissa yrkesskadeersättningar m. m. 1970/71Utgift 1488 041 1971/72 Anslag 1 500 000 1972/73Förslag 1 500 000 Från anslaget bekostas tiUägg på vissaäldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefaU, där ersättning pågrand av speciella författningar ellersärskilda beslut helt eller delvis utgår av statsmedel. Anslagsbelastningenför /71 uppgick riU . vid ett genomsnitdigt basbelopp på ca . att hänföra lUl uppräkning och värdesäkringav vissa äldre livränteförmåner som utgårfrån yrkesskadeförsäkrings- resp. fiskarförsäkringsfonden. 839 000 kr.avser ersättningar utgivna enligt vissasärskUda författningar, exempelvis ersättningar i anledning av skada ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret ellervid brandsläckning. För /73 beräknasmedelsbehovet för uppräkning av äldre livräntor till . och förersättningar enligt särskilda författningarriU . eUer tUlsammans avrundat 1,5 milj. kr. Jag har inte något att erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jag hemställer att Kungl. att till Vissayrkesskadeersättningar m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av 1 500 000kr. 1972:1 Bilaga 7 34 C EKONOMISKT STÖD ÄT BARNFAMILJER M. Samhällets direktaekonomiska stöd åt barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag,bostadstillägg, bidragsförskott, bosättningslån samt moderskapsförsäkring ochbarnpensioner inom den allmänna försäkringen. Genom de allmännabarnbidragen får alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt tillskott.Barnbidragen utgår till omkring 1 milj. barnfamiljer med ca 1,8 milj. barnunder . Barnbidragsbeloppel höjdes fr. o. m. med 300kr. per barn och år. Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgårlill 2 170 milj. kr. De StatUga och kommunalabostadstilläggen utgör ell betydelsefullt komplement till barnbidragen förfamiljer med lägre inkomster och familjer med flera barn. Över 450 000barnfamUjer med 900 000 barn uppbär nu bostadstillägg. Den reform som beslutatsvid förra årets riksdag (prop. 1971: 156, SoU 1971: 45, rskr 1971: 327)innebär kraftigt förbättrade förmåner fr. o. m. den 1 aprU för debarnfamiljer som bäst behöver slöd, främst familjer med många barn och familjermed höga boendekostnader. De stadiga liUäggen höjs då lill . förvarje barn som reglerna förenklas. höjs åldersgränsen från16 till . Vidare förstärks de stalsbidragsberältigande kommunalabostadstilläggen kraftigt. De hyresanknutna bostadstilläggen fördubblas ochkommer att läcka av hyreskostnaderna från . och upp tillvissa övre hyresgränser. Barnfamiljer med låga inkomster får därmed ökadeekonomiska möjligheter alt skaffa sig moderna och rymliga bosläder.Anslagsbehovet för bostadstillägg för barnfamiljer beräknar jag lill 815 milj.kr. för nästa budgetår. Som en engångsåtgärdkommer en särskild utbetalning att göras tUl de barnfamiljer somhade statligt bostadstillägg . Genom dennaengångsutbetalning tillförs barnfamiljerna 125 milj. kr. De nya skatteregler somgäller fr. o. m. föranleder ändringar i reglerna för beräkning avbostadstillägg för . Förslag i denna fråga bör läggas fram tillvårriksdagen i en särskild proposition. Utöver de tidigare nämndastödformerna är barn vars föräldrar lever åtskilda garanterade ett särskiltekonomiskt grundskydd genom bidragsförskotten. Den ekonomiska tryggheten fördessa barn är därför inte beroende av den underhållsskyldige förälderns förmågaatt betala underhållsbidrag. Bidragsförskotten höjdes från30 % lill av basbeloppet och uppgår nu till . 1972:1 Bilaga 7 35 och år vid nuvarande basbelopp 7 100 kr.Samtidigt höjdes den övre åldersgränsen för bidragsförskott från tiU 18år. Statens kostnader för denna utbyggnad av förmånerna, ca 75 milj. kr. perår, kommer i enlighet med bestämmelserna för ersättning till kommunerna förutgivna bidragsförskott alt belasta statsbudgeten första gången nästa budgetår. Följande sammanställningvisar omfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna (milj. En allmän översyn av defamiljepolitiska stödåtgärderna görs av familjepolitiska kommittén. a. undersöka effektiviteten av olika stödformer och pröva derasinbördes sammansättning och avvägning. Ett slutbetänkande från kommittén väntaskomma . Därvid kommer kommittén även att redovisa förslag i frågaom ett bosladssocialt slöd till låginkomstgrupper utan barn. 1970/71 Utgift 1859 799 125 1971/72 Anslag 2 160 000 000 1972/73Förslag 2 170 000 000 Allmänna barnbidrag utgårför barn med . Kostnaderna bestrids helt avstatsmedel. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947: 529) om allmännabarnbidrag (ändrad : 593). beräknaranslagsbehovet för /73 tUl 2 175 milj. kr. Beräkningarna grundaspå befoLk-ningsprojektion (Be 1971: 6) med enneltoimmigration av 20 000 . Enligt beslut vid 1970års riksdag höjdes barnbidragsbeloppet den med . tiU 1 200kr. per barn och år. 1972:1 Bilaga 7 36 syn tUl att invandringen varit lägre än vadsocialstyrelsen räknat med isin anslagsframställning beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår tiU 2170 mUj. Jaghemställer att Kungl. att till Allmänna barnbidrag /73 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Ersättning till postverket för utbetalning avallmänna barnbidrag 1970/71Utgift 4 748 612 1971/72Anslag 4 800 000 1972/73Förslag 6 700 000 Från anslaget utgår ersättning tiUpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag. Ersättningen erläggshalvårsvis i efterskott. Anslaget för /73 avser alltså kostnaderför utbetalningar under . Ersättningen tUlpostverket har för utgjort 1: . för varje utbetaldbambidragsanvisning. Med utgångspunkt i de för tUl-lämpade ersättningsgranderna beräknarsocialstyrelsen anslagsbehovet för nästa budgetår tUl 4,9 milj. kr. hardärefter i en framställning begärt att ersättningen för utbetalning av barnbidragen under år 1972skall höjas till 1: . för varje utbetald barnbidragsanvisning. Ersättningtill postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag skallenligt Kungl. Maj:ts beslut utgå med 1: . för varjeutbetald barnbidragsanvisning. Den av postverket föreslagna ersättningsgrandenför bör godtas. Anslagsbehovet förnästa budgetår beräknar jag tiU 6,7 milj. kr. Jag hemställer att Kungl.Maj:t föreslår att till Ersättning till postverket förutbetalning av allmänna barnbidrag för /73 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 7 37 Bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. 1970/71Utgift 554 841028 1971/72 Anslag 1535 000 000 1972/73 Förslag 815 000 000 Från anslagetbekostas statliga bostadstUlägg för barnfamiljer och statsbidrag tUlkommunala bostadstUlägg för barnfamUjer. Bostadstilläggen, som ärinkomslprövade, syftar tUl att ge barnfamUjer med lägre inkomster och famUjermed flera barn ett förstärkt ekonomiskt stöd. De statsbidragsberättigande kommunalabostadstUläggen är anknutna tUl bostadskostnaderna.Bidragsbestämmelsema återfinns i kungörelsen (1968:425) om statliga bostadstiUägg och kungörelsen (1968: 426) om statsbidrag till kommunala bostadstUlägg tUlbarnfamUjer. föreslår vissa ändringari fråga om dels möjligheterna att bevilja bostadstillägg retroaktivt, delsreglema för utbetalning av bostadstiUäggeni vissa fall samt dels möjligheterna tiU kontroU av sökandensförmögenhet. Vidare anser styrelsen att inkomstgränseraa såsom skett bör anpassas tUlinkomstutvecklingen så att stödsystemethålls på oförändrad nivå. beräknar anslagsbehovet förnästa budgetår tUl avmndat 600 milj. kr. Styrelsen föreslår att . fårdisponeras för information om bostadstUlägg m. m. riksdag harnyligen beslutat om en kraftig höjning av bostadstUläggen fr. o. m. den 1 april1972 (prop. 1971: 156, SoU 1971: 45, rskr1971: 327). Höjningarna tar främst sikte på familjer med flera barn och familjer med höga boendekostnader. De stadigabostadstUläggen förenklas och förbättras genom att de nuvarandegrandbeloppen och de bostadsanknutna tUläggsbeloppen ersätts av ett enhedigtinkomstprövat slöd med . för varje bam. Åldersgränsen förbostadstilläggen höjs från tiU . Den störstaförstärkningen tUlförs bamfamUjema genom de statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen, som är knutna till bostadskostnaden.Fr. o. m. kommer dessa tUlägg att kunna utgå av dendel av hyran som överstiger . upp lill en hyra på . imånaden för famUjer med ett eller två bam, . för famUjer medtre eller fyra bam och . för familjer med fem eller flera barn.Statsbidraget till kommunernas kostnader för de statsbidragsgrundande tiUäggenhar höjts från . Prop.1972:1 Bilaga 7 38 Både de statliga och dekommunala bostadstilläggen är inkomst-prövade. Denna prövning sker på grundvalav familjeförsörjarens beskattningsbara inkomst lill statlig inkomstskattenligt den senaste taxering som det finns uppgift om vid beslutslillfället.Bidragsrätten för är således normalt beroende av den inkomst under år1970, som faststäUts vid taxering. Genom de nya skattereglersom gäller förändras innebörden av den beskattningsbarainkomsten. En anpassning av reduceringsreglerna för bostadstilläggen tUl denya skattereglerna bör därför göras i avvaktan på den översyn som görs inomfamiljepolitiska kommittén. Utgångspunkten bör därvid vara att för år 1973behålla boslads-tilläggssystemet på i huvudsak oförändrad nivå jämfört med omtidigare skatteregler gällt. Förslag i denna fråga bör läggas fram tillvårriksdagen i en särskild proposition. Som jag nämnt görs enallmän översyn av inkomstprövningsreglerna inom familjepolitiska kommittén.Bostadsstyrelsens framställning om ändringar i bidragsbestämmelserna haröverlämnats till kommittén. Kommittén beräknas redovisa sina förslag underdetta år. Anslagsbehovet för nästabudgetår beräknar jag till 815 milj. kr., varav i runt tal 600 milj. kr. avserstatliga bostadstillägg och 215 milj. kr. statsbidrag till kommunalabostadstiUägg. Jag har även beräknat . för fortsattupplysningsverksamhet om bostadstilläggen. Jag hemställer att Kungl. att lill Bosladsdllägg för barnfamiljer, m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslagav . 1970/71 Utgift 78067 297 1971/72 Anslag 93 000 000 1972/73Förslag 169 000 000 Från anslaget bekostasersättning lill kommunerna för utgivna bidragsförskott. Bidragsförskott utgårtUl barn som endast den ena av föräldrarna har vårdnaden om ellersom står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ettgenerellt underhåll, som i regel motsvarar av basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1964: 143) ombidragsförskott (ändrad : 902). I den mån ersättning förbidragsförskott inte kunnat tas ul av den un-derhåUsskyldige, bekostasbidragsförskotten lill tre fjärdedelar av staten och till en fjärdedel av denkommun, vars bamavårdsnämnd beviljat bidragsförskottet. Statsbidrag söks avkommunerna för kalenderår i efterskott. 1972:1 Bilaga 7 39 Anslagsbehovet /73 bestäms i huvudsak av kommunernas nettokostnader för bidragsförskott . beräknar antalet barn med bidragsförskott år1971 tUl ca 130 000 vUket motsvarar av lotala antalet barn under 18år. Medelbeloppet per barn beräknas till ca . vid basbeloppet 6 900 kr.De underhållsskyldiga beräknas betala tillbaka av utbetaldabidragsförskott. Kommunernas nettokostnader för beräknas tiU ca 225milj. kr., varav staten skall svara för . På grundval härav föreslårsocialstyrelsen att anslaget för / 73 förs upp med 169 milj. kr. Den 1 januari 1971höjdes bidragsförskotten från riU av basbeloppet enhgt lagen om allmänförsäkring. Vid samma lidpunkt höjdes också maximiåldernför rätt till bidragsförskott från till . Till följd av attersättningen lill kommunerna utbetalas förkalenderår i efterskott påverkar höjningarna anslagsbehovet först fr.o. m. /73. har beräknat de ökade kostnaderna /73 tiU 76 milj. kr. Jag har ingenerinran mot beräkning. Totalt kan anslagsbehovet för nästabudgetår beräknas lill 169 milj. kr. Jag hemställer alt Kungl. all lill Ersättning för bidragsförskottför /73 anvisa ett förslagsanslag av . Omkostnader för statens bosättningslån 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bekostas ersättningar lillriksbankens ortsombud och till för arbetet med bosällningslånen.Ersättning till ortsombud utgår med i regel . för varje låneansökan, övervUken orts-ombud yttrar sig. Ersättningen till utgör . för varjelån som uleslår delbudgetår ersättningen avser. Ersättningsgranderna återfinns ikungörelsen (1937: 810) angående ersättning åtorlsombud för yttrande över ansökningar om statliga bosätlningslån (ändradsenast 1968: 17) och i brev . 1972:1 Bilaga 7 40 Med utgångspunkt i oförändradeersättningsregler beräknar riksbanksfullmäktigeanslagsbehovet för /73 tUl . Därav utgörersättningen lill ortsombuden . och ersättningen liU . Jag beräknar ilikhet med riksbanksfullmäktige medelsbehovel under nästa budgetår till 540 000kr. Jag hemstäUer alt Kungl. att lill Omkostnader för statensbosätlningslån för /73anvisa ett förslagsanslag av . De sociala serviceåtgärderna för främståldringar och bamfamiljer utgör en vikrigdel av socialpolitiken. Kraftigt ökade resurser har under de senasteåren satts in på en utbyggnad av dessa områden. Inom åldringsvården harutbyggnaden skett efter de riktUnjer som drogs upp reformprogram (prop. 1964: 85, SU 1964: 108, rskr 1964: 245). Denöppna vården har därigenom fått allt större betydelse. Utbyggnaden av densociala hemhjälpen tiU åldringar och handikappade har medfört alt antalethjälpta personer ökat från ca 145 1965 tUl omkring 275 000 under år1971. Dessutom pågår en utbyggnad även av andra åtgärder inom den öppnaåldrings- och handikappvården, t. ex. matdistribution, färdtjänst, fotvård,hårvård, molionsgymnastik och olika former av sysselsättning för personligaktivering och meningsfull samvaro. Den sociala hemhjälpens utveckling under1960-talet framgår av följande sammanställning. (milj. tim.) Hemhjälpsverksamhelenberäknas fortsätta all öka. Omkring 300 000 åldringar och handikappade kan beräknas få social hemhjälp iår. I det följande kommer att förordas en höjning av anslaget till kommunernashemhjälpsverksamhet med 50 milj. kr. tiU totalt 250 mUj. En omfattandeförsöksverksamhet med särskilda insatser för vård och service i glesbygderbedrivs med medel från anslaget tUl bidrag tiU social hemhjälp. De gjorda insatsernahar redan varit tiU praktisk hjälp för många som bor ute i glesbygderna.Försöksverksamheten bör fortsätta även under nästa budgetår och jag kommer idet följande att beräkna 10 milj. kr. för detta ändamål. Uppraslningen av åldringarnas bosläderfortsätter som ett viktigt led i den öppnaåldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödet i form av räntefriaförbättringslån utgår från anslag under inrikeshuvudtiteln. Denna långivningsker utöver det övriga bostadsbyggnadsprogrammel. 2* 1972.1 samL Nr 1. 1972:1 Bilaga 7 42 dan har sådana förbätlringslån hillillsbeviljats tUl över 100 000 åldringsbostäder. Denna bosladsuppruslning fortsätteroch förslag om medelsanvisningar läggs fram av chefen för . Äldringsvårdsprogrammetgår ut på att jämsides med de nämnda insatserna inom den öppna vården ocksåöka vårdmöjligheterna på ålderdomshem och sjukhem inom långtidsvården.Utvecklingen av antalet vårdplatser vid sjukhem och ålderdomshem framgår avföljande sammansläUning. Antal värdplatser pä sjukhem 6 400 25 000 6 700 30 500 7 900 39 200 8 200 43 500 8 400 45 400 8 400 46 400 Utbyggnaden avlångtidssjukvården har underlättats genom olika åtgärder. Det särskUdalånestöd lill sjukvårdshuvudmännen, som infördes och som avsåg nyasjukhemsbyggen som påbörjats före har omfattat ca 15 000 nyavårdplatser vid sjukhem. Den förtur som inom ramen för byggnadsregleringen hargetts sjukhemsbyggandet har skapat utrymme för denna expansion. Utbyggnaden avlångtidssjukvården ges fortsatt prioritet inom ramen för byggnadsregleringen. Etl nytt system föravgifter i ålderdomshem genomfördes . Genom en garanliregeltillförsäkras alla pensionärer i ålderdomshem en bestämd andel av pensionenoch andra inkomster för egen disposition. En utbyggd barnomsorg ärell väsentligt inslag i familjepolitiken. Följande sammanställning visar hurdenna samhäUets service för bamfa-miljerna byggts ut sedan 1960-talets början.Sammanställningen avser platsantalel i mitten av resp. år. 1972:1 Bilaga 7 43 Den utveckling som kommiti gång innebär att antalet platser för tillsyn av baramed förvärvsarbetande eller studerande föräldrar ökat från ca 23 1965tiU över 100 000 . En enkät lUl kommunernahösten 1971 visar alt en utbyggnad med sammanlagt närmare 28 000 nya platser idaghem och fritidshem är planerad i kommunerna för innevarande och nästabudgetår. För all ge kommunerna ökade finansiella resurser att snabbt genomföraell sådant byggnadsprogram och stärka sysselsättningen på byggarbetsmarknadenunder vintern har möjligheter öppnats för förskottsutbe-lalning av län tillanordnande av barnstugor för platser som påbörjas under liden den I oktober1971den . För anordnings-bidragen tillämpasförskottsulbelalning enligt gällande bidragsbestämmelser. Del har ocksåöppnats möjlighet all t. o. m. bygga barnstugor som kommunallberedskapsarbete föratsatt alt byggandet utgör etl tillskott till denlångsiktiga byggnadsplanen i kommunen. Kommunernas möjligheterallt fullfölja utbyggnaden av barnomsorgen har vidare underlättats genom denhöjning av statsbidragen tiU barnstugor som genomfördes i år.Bidragen till driften av daghem höjdes därvid från . perplats och år och bidragen till driften av fritidshem från . till 2 000kr. per plats och år. Tillsammans med ökningen av platsantalel innebär dettaatt anslagsbehovet för bidrag till driften av barnstugor ökar från 130 milj.kr. tiU 216 milj. kr.