prop · FV0316 · 1972-12-31 00:00:00 — Under motsvarande omständigheter som angivitskan lantbruksnämnden respektive fylkesmannen efter samtycke från myndigheten idet andra landet medge tillfälligt undantag från de bestämmelser som förbjuderanvändande i det egna landet av betesområden som är förbehållna renar från detandra landet. I 66 § behandlas frågan om ett fast utskott somföreslås skola tUlsättas av regeringarna med uppgift att följa den samiskarenskötselns utveckling och föreslå åtgärder som kan bidra till en effektivoch ändamålsenlig tUlämpning av konventionen. Detfasta utskottet bör fortlöpande skaffa sig en bild av rennäringens läge i debåda ländema och vara berett att på grundval härav föreslå erforderligaåtgärder av både engångsnatur och permanent art som gör att konventionenstUlämpning håller jämna steg med utvecklingen av renskötseln. Genom sinsammansättning, från vartdera landet en rennäringssakkunnig, en renskötandesame och därutöver en medlem jämte suppleanter, bör utskottet ha godamöjligheter att skaffa sig överblick över dessa frågor. Skriftväxling om framtida renbetning En väsentlig fråga under förhandlingarna har varitsamernas framtida renbetning över den svensk-norska gränsen efter utgången avden nya konventionen. Delegationerna har för det första enats om attföreslå att den nya konventionen skall ha en lång gUtighetstid, nämUgen (76 §). Därutöver föreslår delegationerna att senast före utgången avkonventionens giltighetstid skall, om en av avtalsparterna påkallar det, enblandad svensk-norsk kommission tillsättas för att utreda frågan om det enalandets renskötande samer har behov av fortsatt renbetning i det andra landet ide betesområden som omfattas av konventionen eller delar av dessa (69 §). Enförutsättning för att avtalspart skall begära att kommissionen tillsätts ärgivetvis att ett fortsatt betesbehov bedömes föreligga. För att fullgöra sin uppgift skall kommissionen ierforderlig utsträckning undersöka betestillgångarna inom Finnmarks, Troms ochNordlands fylken och i nordligaste delen av fylke samt iNorrbottens och och i nordligaste delen av län (70§). Mandatområdet överensstämmer således med mandatområdet för svensk-norskarenbeteskommissionen av 1964, som för Övrigt utgjort förebild för den nuföreslagna kommissionen. Kommissionen skall undersöka hur betestillgångarna utnyttjasinom dessa områden och hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas. tagastill andra samhälls- och näringsintressen. Inom denna allmänna ram bestämmerkommissionen själv hur utredningsarbetet skall bedrivas. Avtalspart som påkallar att kommissionen tillsättsskall underrätta den andra avtalsparten senast före tidsfristen förkommissionens tillsättande. Parterna skall därefter gemensamt utse ordförandefrån ett tredje nordiskt land och överenskomma om sekretariat m. m. Kommissionenskall bestå av, föratom ordföranden, tre medlemmar från vartdera landet samtpersonliga suppleanter. Gemensamma kostnader för kommissionens arbete fördelaslika mellan de båda ländema. Kommissionen har tiU disposition för attavge betänkande till regeringarna. Så snart kommissionens betänkande avgivits skall debåda ländernas regeringar inleda förhandlingar rörande den fortsatta rättentill renbetning i det andra landet efter utlöpandet av konventionensgiltighetstid (72 §). Förhandlingarna skall föras på grundval av betänkandet.Förhandlingarna skall ej omfatta det i 1 § A 4 konventionen angivna områdetAnjavassdalen om ej de båda regeringarna enas om att särskilda skäl talarhärför. Det kan tilläggas att området Anjavassdalen icke ingick i de områdensom enligt svensk-norska renbeteskommissions förslag skulle användasför svensk renbetning i . Förhandlingama mellan regeringama skall såvittmöjligt slutföras innan konventionen löper ut. Vidare har enighet uppnåtts om att föreslåregeringarna att i samband med konventionens undertecknande utväxla skrivelserinnehållande att de båda ländernas regeringar i fråga om samernas framtidarenbetning i det andra landet kommer att låta följande synpunkter vara vägledande.Samerna utgör en folkgrupp, som under utövandet av sin näring sedan urminnestid har fört sina renar fram och tillbaka mellan de båda länderna. Regeringarnahar för avsikt att, var och en för sig, så länge det finns samer i ettderalandet som för att bevara sin livsform och näring är beroende av renbete i detandra landet upprätthålla betesrätten över landgränsen. Om vitala intressennödvändiggör att betesmark, som brukas av norska samer i respektive avsvenska samer i , tages i anspråk, skall den svenska respektive norskaregeringen inom ramen för den vid varje tillfäUe gällande internalagstiftningen på bästa möjliga sätt tUlrättalägga förhåUandena för samernasbetesrätt så att de kan bevara sin livsform och näring. Mot bakgrund av ovannämnda bestämmelser ikonventionen och den föreslagna skriftväxlingen har delegationerna enats om attföreslå att konventionen angående flyttiapparnas rätt tUlrenbete m. m. upphör att gälla när konventionen träder i kraft (74 §). Däremotföreslår delegationerna icke någon uppsägning av lappkodicill. Denkvarstår som ett uttryck för samma grundsyn som den föreslagna skriftväxlingen. Konventionen föreslås träda i kraft den 1 maj 1972och gälla till och med . 11.Byggande och underhåll av spärrstängsel Enligt 42 § konventionen skall närmare bestämmelserom byggande och underhåll av spärrstängsel fastställas genom särskildöverenskommelse. Delegationerna har nedlagt ett omfattande arbete för att fåtill stånd såvitt möjligt detaljerade förslag till stängsel som behövs för attunderlätta efterlevnaden av den nya konventionens bestämmelser. Delegationernahar utarbetat förslag till protokoll om byggande och underhåll av spärrstängselför renar. Protokollet omfattar i artikel 1, 2 och 3 stängsel som föreslåsuppförda inom bestämda tidsfrister. 4 anges ett stängsel somskall byggas i den mån området tages i bmk för norsk vinterbetning i . Artikel5 avser ett stängsel inom området Havgavuobmi i Troms fylke. Detta stängselskall utgöra fortsättning på ett stängsel som är under uppförande i Sverigeoch som åtskiljer samebyarna . Från den svenskadelegationens sida har anförts att stängslet är nödvändigt för att även iNorge åtskilja Lainiovuomas renskötsel från Saarivuomas. Samrenskötsel inombyarna har bedömts icke vara genomförbar. Kostnaderna för att ersätta stängsletmed mänsklig arbetskraft är alltför höga för att en sådan lösning skallframstå som ett alternativ till stängsel. Vidare har den svenska delegationenanfört att det stängsel som är under uppförande i Sverigeskulle bli ineffektivt om det icke kan fortsätta in på norskt område. Dennorska delegationen har anfört starka betänkligheter mot uppförande av nämndastängsel inom området Havgavuobmi särskilt med hänsyn till naturvården. Föratt så långt som möjligt tUlmötesgå dessa norska naturvårdsintressen har densvenska delegationen i andra hand föreslagit en alternativ stängselslräckning,som anges i artikel 5, punkt 2. Ur svensk renskötselsynpunkt är emeUertid densträckning som anges i artikel 5, punkt 1, den lämpligaste. Medhänsyn till föreliggande särskUda omständigheter har de två delegationernastannat för att i detta område föreslå ett stängsel utgörande fortsättning pådet som är under uppförande i . För att så långt det är möjligttUlmötesgå norska naturvårdsintressen föreslås i artikel 5 två alternativasträckningar. Som ett led i den lösning som här före slagits ingår att den svenska delegationen avstår från att nu påyrka att i avtal reglera anläggande av vissa stängsel i en del andra områden. Artikel8 innehåller bestämmelser om vUka stängsel som skall uppföras, bekostas ochunderhållas av respektive av . Av bilaga 1 till denna rapportframgår de olika stängselsträckningarnas längd,beräknade kostnader för byggandet och kostnadernas fördelning. Protokollet innehåller vidare bestämmelser om hurstängselsträckningarna i detalj skall fastställas, om utsträckning av tidsfristernapå gmnd av oförutsedda omständigheter, godkännande av färdiga stängsel, tull-och skattefrihet, arbetsmarknadsförhållanden m. m. Artikel14 innehåller regler om vissa temporära avvikelser från bestämmelserna ombetesavgift i 52 § konventionen. Dessa regler om avvikelser har kommit tUl föratt mildra de omställningsproblem som uppkommer i samband med konventionensikraftträdande. Protokollet skall träda i kraft medkonventionen och ha samma giltighetstid. Protokollet skall ratificeras (artikel15). Förutomde stängselsträckningar som anges i protokollet har delegationema diskuteratytterligare ett antal stängsel. Delegationerna utgår från att det fastautskottet kommer att uppmärksamma behovet av dessa. Destängsel som varit föremål för diskussion framgår av bUaga 2. Bilaga tiU gemensam rapport om förhandlingama meUanSverige och om ny renbeteskonvention Fördelningav kostnader för uppförande av spärrstängsel Län/fyUce Stäng- Beräk- Beräk- Län/fyUce Stäng- Beräk- Beräk- sel nr nad nad sel nr nad nad enl. längd kost- enl. längd kost- proto- km nad proto- km nad kollet 1 000 kollet 1000 Bilaga tUl gemensam rapport om förhandlingama meUanSverige och om ny renbeteskonvention Förteckning över stängsel som diskuterats avdelegationerna. I Nordlands fylke och Från Vassijaure till Kateratvatn (). a) Längs den gränssom anges i 1 § B 1 a konventionen från Kateratvatn till östra änden avSelkajavrre (). b) Längs den gränssom anges under a från Selkajavrre till Cuno-javrre (). c) FrånCunojavrres östra ände över norr om riksröse 263 till befintligtspärrstängsel vid Roccokkajokk (). d) Längs den gräns som anges undera från Cunojavrre till bäck- sammanflödet vid punkt 716 i Kaliksdalen (). e) Längs den gräns som anges undera från Båtvatnets norra ände till Iptovatnets norra ände (). Tysfjords och GäUivare kommuner Längs den gräns som anges i 1 § B 1b konventionen från fjällbranten norr om tiU denna sjös norra ände,därifrån från samma sjös södra ände till riksröse 251, därifrån till Suorkejaure(sammanlagt ). a) Tre sträckorlängs mellan riksrösena 250 och 248, nämligen vid Jäknajaurats,fjället Katamurri och NjaUojaure (sammanlagt ). b) Tre sträckorlängs mellan Amasvagjavrre och riksröse 246, nämligen vidnyssnämnda sjö, meUan fjällen Rättjåkko och Ruonas samt mellan Ruonas ochSautsasvare (sammanlagt ). Från Eidevatnets sydöstra ände tiUPieskejaure (). a) Från Balvatnetsöstra ände till Ikisjaure (). b) Några kortareavsnitt längs den gräns som anges i 1 § B 3 a konventionen genom Skaitidalen(sammanlagt ). c) Från lämpUgpunkt på befintligt stängsel mellan och västerut till dengräns som anges i 1 § B 3 b konventionen i Dypenådalen (). B.I Nordlands fylke och Från lämplig punkt på mellan riksröse221 A och riksröse 223 tUl det i artikel 1 B 5 i protokollet angivna stängsletmellan och öster om riksröse 220 A (ca 7km). a) Från riksröse 215 längs till sjönKalven söder om riksröse 213 (). b) Förnyelse av befintligt stängsel från övreJovattnet till den gräns som anges i 1 § B 4 a konventionen mellan ÖstreKrutvatn och riksröse 210 vid Arevattnet (). c) Från lämplig punkt väster om på detstängsel som anges under b längs tUl riksröse 209 A och vidare isydostlig riktning till Amervardos östra del (). Från sjön vid Ranserelvas inflöde västeruttill det stängsel som anges i artikel 1 C i protokollet vid sammanflödet mellanRanser-elva och bäcken från Rotnan (). a) Längs rågången mot hemmanet Ankarvattnet från denpunkt där den gräns som anges i 7 § C 1 konventionen korsar det stängsel som angesi artikel 1 D i protokollet till och denna gräns söderut tillriksröse 199 (). b) Längs den gräns som anges för området Blåsjökilen i7 § C 2 konventionen från riksröse 199 tUl riksröse 177 A (). InnehåUsförteckningtill den gemensamma rapporten Förhandlingsdelegationernas mandat ochsammansättning .... 41 Organisationen av arbetet m. m......................... .. 42 Konventionsförslagets uppläggning ................. .. 43 Betesområdena och deras utnyttjande .............. .. 45 Renägare som får använda betesområdena i det andralandet .. 50 Samling och skiljning ...................................... 53 Särskilda rättigheter......................................... 53 Överträdelser av konventionen m.m.................... .. 56 Fast utskott ..................................... .. 58 Skriftväxling om framtidarenbetning 59 Byggande och underhåll av spärrstängsel............. .. 61 Bilaga 1............................................................ .. 63 Bilaga 2............................................................ 64 mellanSverige och om renbetning Den svenska och den norska regeringen har, pågrundval av det betänkande som avgivits av den svensk-norska renbeteskommissionenav 1964, fört förhandlingar om samernas renbetning och blivit eniga omföljande bestämmelser: mellomNorge og om reinbeite. Den norske og den svenske regjering har, på grunnlagav den innstilling som er avgitt av den norsk-svenske reinbeitekommisjon av1964, f0rt forhandlinger om samenes reinbeite og er blitt enige om f0lgendebestemmelser: I Troms fylke får följande områden användas försvensk renbetning: Tamok-Rosta, Devdisfjellet, Havgavuobmi, Anjavassdalen,Sarevuobmi och Salvasskardet. Områdena har följande gränser: Från riksröse 294 (Treriksröset) vid Gåldajavri,denna sjö och Breiddalen tUl Gåvdajavri, östra sidan av tUldess.nordligaste vik, därifrån en rät linje till Langvatnets västligaste vik,därifrån en rät linje i västiig riktning till Midterdalen, denna dal ochKitdalen till , denna fjord till utioppet av Sig-naldalselva, dennaälv till sammanflödet med Balsfjordelva, denna älv till Övergård, därifrån enrät linje i sydlig riktning till Nord-kjoselva, denna älv till Tamokvat-net,denna sjö tUl dess södra ände, därifrån en rät linje i: sydlig riktning tillTamokelva, denna älv I Troms fylke kan f0lgende om-råder brukes sombeite for svensk rein: Tamok-Rosta, Devdisfjellet, Havgavuobmi, Anjavassdalen,Sarevuobmi og Salvasskardet. Områdenehar f0lgende grenser: Fra riksr0ys 294 (Treriksr0ysa) ved Gåldajavri,dette vain og Breiddalen til Gåvdajavri, 0stbredden av Gåvdajavri tU vatnetsnord-ligste bukt, derfra en rett linje til Langvatnets vestiigste bukt, -derfraen rett linje i vestlig retning til Midterdalen, denne dal og Kitdalen tilStorfjorden, denne fjord tU uti0pet av Signaldalselva, denne elv til saml0petmed Balsfjordelva, denne elv til 0vergård, derfra en rett linje i s0rligretning til Nordkjoselva, denne elv til Tamokvatnet, dette vain til s0r-enden,derfra en rett linje i s0r-1ig retning tU Tamokelva, denne elv tU saml0pet med Rostaelva, tUlsammanflödet med Rostaelva, denna älv med Rosta-vatn till riksröse 287 iStuorra Råstajavri, därifrån tUlbaka till riksröse 294. Från riksröse 287 i Stuorra Råstajavri längssydgränsen för området Tamok-Rosta tUl sammanflödet mellan Rostaelva ochTamokelva, därifrån Målselva tiU sammanflödet med Divielva, denna älv tillsammanflödet med Skaktarjåkka, denna älv och Rav-dujåkka till Ravdujavri, dennasjö till dess södra ände, därifrån en rät linje till riksröse 285, därifrånriksgränsen tUlbaka till riksröse 287. Från riksröse 285 längs sydgränsen för områdetDevdisfjellet till Skaktarjåkkas sammanflöde med Divielva, denna älv tillMo-arsejavri, denna sjö till dess södra ände, därifrån en rät linje tillriksröse 283, därifrån tillbaka till riksröse 285. Från Moarsejavris södra ände längs västgränsen förområdena Havgavuobmi och Devdisfjellet tUl Divielvas sammanflöde med Målselva,denna älv tUl sammanflödet med Beinelva, denna älv och Beinelvdalen,Guovdelasvag-gi och Langedalen till Sandelv-vatn, denna sjö tUl dess södraände, därifrån en rät linje över punkt 896 till tjärn på Hubitdievat, därifrånen rät linje i sydvästlig riktning till sammanflödet mellan bäcken fråntjärnen vid punkt 829 och Maddajåkka, därifrån en rät linje till tjärn vidpunkt 918, vidare en rät linje över Måskan-javris östra ände till Helvetjavri,denna sjö och bäcken till Doarru-javri, denna sjö och Doarmjåkka till sammanflödet med MiUtu- denneelv med Rostavatn til riksr0ys 287 i Stuorra Råstajavri, derfrarikgrensen tilbake til riks-r0ys 294. Fra riksr0ys 287 i Stuorra Råstajavri längss0rgrensen for området Tamok-Rosta til saml0pet mellom Rostaelva og Tamokelva,derfra Målselva til saml0pet med Divielva, denne elv til saml0pet medSkaktarjåkka, denne elv og Ravdujåkka til Ravdujavri, dette vatn til s0renden,derfra en rett linje til riksr0ys 285, derfra riks-grensen tUbake til riksr0ys287. Fra riksr0ys 285 längs s0rgren-sen for områdetDevdisfjellet til Skaktarjåkkas saml0p med Divielva, denne elv til Moarsejavri,dette vatn til s0renden, derfra en rett linje tU riksr0ys 283, derfrariksgrensen tilbake til riksr0ys 285. Fra Moarsejavris s0rende längs vestgrensen forområdene Havgavuobmi og Devdisfjellet til Divielvas saml0p med Målselva, denneelv til saml0pet med Beinelva, denne elv og Beinelvdalen, Guovdelasvaggi ogLangedalen til Sandelwatn, dette vatn til s0r-enden, derfra en rett linje överh0yde 896 tU tjem på Hubitdievat, derfra en rett linje i s0rvestiig retning tUsaml0pet mellom bek-ken fra tjernet med h0yde 829 og Maddajåkka, derfra en rettlinje til tjern med h0yde 918, videre en rett linje över Måskanjavris 0st-endetU Helvetjavri, dette vatn og bekken til Doarmjavri, dette vatn og Doarmjåkkatil saml0pet med Multujåkka, derfra en rett linje til Moarsejavris s0rende. jåkka, därifrån en rät linje tUl Moarsejavris södra ände. Från riksröse 283 en rät linje till riksröse 280,därifrån tUlbaka tUl riksröse 283. Från vid Leina-vatn, denna sjö,Astuaedno och Altevatn till dammen vid sjöns västra ände, därifrån BarduelvatiU sammanflödet med Sördalsel-va, denna älv och Sördalen till riksröse 272,därifrån tillbaka till Leinavatn. Fra riksr0ys 283 en rett linje til riksr0ys 280,derfra riksgrensen tilbake til riksr0ys 283. Fra riksgrensen ved Leinavatn, dette vatn,Astuaedno og Altevatn til dammen i vestenden av vatnet, derfra Barduelva tilsaml0pet med S0rdalselva, denne elv og S0rda-len til riksr0ys 272, derfra riksgrensentilbake til Leinavatn. B. Nordlands och Nord-Tröndelags fylken 1 Nordlands och Nord-Tröndelags fylken får försvensk renbetning användas de områden som ligger mellan och nedanangivna gränslinjer: 1./ Ankenes, Ballangens och Tysfjords kommuner a) Från vid Kat-teratvatnets norrasida, denna sjö till dess västra ände, därifrån en rät Unje tUl järnvägsbronöver Hundalselva, denna älv till sammanflödet med Oallajokka, denna älv ochOallavagge till östra änden av Saelkajavrre, denna sjö och Saelkajokka tillCunojavrre, denna sjö och Cunojokka till sammanflödet med Sandelva, därifrånen rät linje till bäcksammanflödet vid punkt 716 i KaUksdalen, därifrån en rätlinje över punkt 1314 tiU sjön vid punkt llll, denna sjö och Coarwejokka tillNordre Coarwejavrre, denna sjö och bäcken till Söndre Coarwejavrre, denna sjötUl dess sydvästra vik, därifrån en rät linje i sydvästlig riktning tillnärmaste vik i Vannaks-vatn, denna sjö, Gautelisvatn, bäcken till Båtsvatn,denna sjö, Nuor-jujokka, Kobbvatn, Kobbelva och B. Nordland og Nord-Trndelag fylker. I Nordland og Nord-Tr0ndelag fylker kan som beitefor svensk rein brukes de områder som ligger mellom riksgrensen og de nedenforbeskrevne grenselinjer: 1.I Ankenes, Ballangen og Tys-fjord kommuner: a) Fra riksgrensen ved nordbredden avKatteratvatn, dette vatn til vestenden, derfra en rett linje til jernbanebruaöver Hundalselva, denne elv tU saml0pet med Oallajokka, denne elv ogOallavagge til 0stenden av Saelkajavrre, dette vatn og Saelkajokka tilCunojavrre, dette vatn og Cunojokka tU saml0pet med Sandelva, derfra en rettlinje til bekk-saml0pet med h0yde 716 i Kaliksdalen, derfra en rett linje överh0yde 1314 til vatn med h0yde llll, dette vatn og Coarwejokka til NordreCoarwejavrre, dette vatn og bekken tU S0ndre Coarwejavrre, dette vatn til detsS0r-vffstlige bukt, derfra en rett linje i S0rvestlig retning til nsermestebukt i Vannaksvatn, dette vatn, Gautelisvatn, bekken til Båtsvatn, dette vatn,Nuorjujokka, Kobbvatn, Kobbelva og S0relva tU sam- Sörelvatill sammanflödet med Tverelva, denna älv till Iptovatn, denna sjö tUl desssödra ände, därifrån en rät linje till norr omRarka-jaure. b)Från riksröse 255 tUl Kjår-davatnets norra ände, därifrån en rät linje tiUMiddagsvatnets södra ände, denna sjö tUl bäcken som rinner ut i sjön norr ompunkt 1262, från bäckmynningen en rät linje till Vabakkvatn, denna sjö ochbäcken till Forsvatn, denna sjö och bäcken till Sidas-javrre, frånbäckmynningen en rät linje i sydvästlig riktning över BaugefjeU, Baugevatn ochpunkt 1156 på Paurofjell till Paurovatn, denna sjö till utflödet från Naidi-vatn,denna sjö till dess sydvästligaste vik, därifrån en rät linje i sydvästligriktning över punkt 1150 till Björnvatn, denna sjö och bäcken till Röysvatn,denna sjö till dess östra ände, därifrån en rät linje till riksröse 251. I0petmed Tverelva, denne elv til Iptovatn, dette vatn til s0renden, derfra en rettlinje til riksgrensen like nord for Rarkajaure. b) Fra riksr0ys 255 til norden-den av Kjårdavatn,derfra en rett linje til s0renden av Middags-vatn, dette vatn til bekken somrenner ut i vatnet nord for h0yde 1262, fra bekkmunningen en rett linje tilVabakkvatn, dette vatn og bekken til Forsvatn, dette vatn og bekken tUSidasjavrre, fra bekkmunningen en rett linje i s0r-vestlig retning överBaugefjeU, Baugevatn og h0yde 1156 på Paurofjell til Paurovatn, dette vatn tiluti0pet fra Naidivatnet, dette vatn til dets s0rvestligste bukt, derfra en rettlinje i s0rvest-lig retning över h0yde 1150 til Bj0mvatn, dette vatn og bekkentil R0ysvatn, dette vatn til 0sten-den, derfra en rett linje til riksroys 251. /Sörfolds och Fauske kommu ner Från vid ,denna sjö tiU Blåmandsisen, längs Blåmands-isens östra kant till Småsorjusvatnvid punkt 958, denna sjö tUl dess södra ände, därifrån en rät linje till NedreDuoldagopjavrre, denna sjö till dess södra ände, därifrån en rät linje överpunkt 859 till Låmielva, denna älv, Låmi-vatn och Eidevatn till vidLåmitjern. / Saltdals och Råna kommuner a) Från vid Mel- lomvatnetssödra strand, denna sjö till dess västra ände, därifrån en rät linje tillDorrovatnets östra ände, denna sjö till dess sydvästra ände, därifrån en rätlinje till viken Kvebilok i Balvatn, denna sjö till Skaitidalen, denna 7 S0rfold og Fauskekommuner: Fra riksgrensen ved S0rbredden av Leirvatn, dettevatn til Blåmandsisen, längs 0stkanten av mandsisen til Småsorjusvatn medh0yde 958, dette vatn tU s0renden, derfra en rett linje til NedreDuoldagopjavrre, dette vatn til s0renden, derfra en rett linje över h0yde 859til Låmielva, denne elv, Låmivatn og Eidevatn til riksgrensen ved Låmitjern. 3./ Saltdal og Råna kommuner: a) Fra riksgrensen ved s0rbred-den av Mellomvatn,dette vatn til vestenden, derfra en rett linje til 0stenden av Dorrovatn, dettevatn til dets S0rvestlige ende, derfra en rett linje til bukten Kvebilok iBalvatn, dette vatn til Skaitidalen, denne dal med Skaitielva dal med Skaitielva till sammanflödet med Graddiselva,denna älv till . b) Från där dennakorsar Dypenåga, denna älv till sammanflödet med Lönselva, denna älv söderuttill , därifrån järnvägslinjen söderut till den plats därden korsar bäcken från Svangstjern, därifrån Randalselva tUl sammanflödetmed Virvasselva, denna älv till sammanflödet med Blerekelva, därifrån en rätlinje i sydvästiig riktning till punkt 834, därifrån en rät linje tillKvefsendalstjer-nens östra ände, denna tjärn och Kvefsendalselva tillKalvatnmaga-sinet, detta magasin till bäcken från Melkfjellet och Sandtjern,därifrån en rät linje till en punkt på öster om riksröse 220A. Från vid Grasvat-netssödra strand, denna sjö till Oksfjellelvas mynning, denna älv tillOkstindbreen, därifrån en rät linje i sydvästiig riktning till punkt 1435,därifrån en rät linje i syd-östiig riktning till Hulbekktjern, därifrån en rätlinje till Storfossen i Storelva, denna älv till riksröse 215.