prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Chefen förförsvarsdepartementet tillkallade hösten1970 sakkunniga för att överväga inriktningen av den svenska säkerhets- ocliförsvarspolitiken försvarsutredning. Utredningen beräknas avlämnasitt betänkande . Efter beredning i försvarsdepartementetkommer förslag i ärendet att föreläggas i särskild proposition. 1avvaktan härpå beräknas för nästa budgetår en utgiftsram för del militäraförsvaret om 6 848 milj. kr. och för civilförsvaret om 126,8 milj. kr. Förövriga ändamål föreslås anslag om 21,1milj. De totala utgifterna inom departementets verksamhetsområde beräknashärigenom bli 6 995,9 milj. kr., vilket är 302,1 milj. kr. mer än /72. Anslagen ökar dock med 451,2 milj.kr., vilket beror på att 149,1 milj. kr. av utgifterna för /72 utgörs avreservationsmedelsförbrukning. 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 3 Försvarets nya planerings- ochbudgeteringssystem Sedan det grundläggandeutredningsarbetet avseende försvarets nya planerings- och budgeteringssystemavslutades är 1969 har omfattande förberedelser vidtagits för att systemetskall kunna införas vid avsedd lidpunkt, . Som ett led i dettaarbete har överbefälhavaren och kommit inmed bl. a. perspektivplaner för perioden /731986/87 och programplaner förperioden /731976/77. Dessa planer har överlämnats till försvarsutredningensom underlag för dess överväganden och förslag. Införandet av det nyasystemet innebär genomgripande förändringar av tidigare rutiner. Ambitionsnivånför har därför måst sättas jämförelsevis lågt, bl. a. i frägaom kravet på informationsmängd i programplaner och andra dokument.Erfarenheterna från införandeskedet fär därefter läggas till grund för successivaändringar och förbättringar. Övergängen till det nyabudgeteringssystemet medför stora förändringar beträffande utformningen avfjärde huvudtiteln. Underlaget för beslut i anslagsfrågor kommer ifortsättningen att vara indelat efter program och produktionsområden. Antaletanslag har kunnat minskas kraftigt, från 215 enligt riksstaten för innevarandebudgetår till ca 70. Pä grund av attförsvarsutredningens förslag om det militära försvarets och civilförsvaretsframlida inriktning ännu inte har avlämnats har ett flertal anslag tills vidareförts upp med beräknade belopp. Slutliga förslag läggs nu i huvudsak fram ifråga om anslag under huvudprogrammen Central och högre regional ledning samtGemensamma myndigheter och funktioner och beträffande anslag som inte omfattasav utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaret. Ökningarnaunder dessa anslag beror i allt väsentligt på pris- och löneförändringar. Förändringarna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /72 framgår avföljande sammanställning. Beloppen för /72 har erhållits genom att anslagen för detta budgetår hartransformerats till programbudgetanslag. Beloppen anges i milj. kr. 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Försvarsdepartementet m. m. Försvarets fastighetsfond Diverse kapitalfonder 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Utdrag av protokollet över försvarsärenden,hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 3 januari1972. Närvarande: statsministern , ministern förutrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , . Chefen för försvarsdepartementet,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1972/73 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och anför. Ramberäkningar m. m. Utfallet för /71 m. m. Anslagen till detmilitära försvaret för /71uppgick -med frånräknande av anslagsmedel av prisregleringskaraktär och anslagsom har beräknats utöver ramen - till5 117,6 milj. kr. Till följd av prisökningar skallanslagen enligt nettoprisindex räknas upp med 9,. 1 medelprisläge /71 gick anslagen alltså upp till [5 117,6 + (9,32 x 5 117,6):100] avrundat 5 594,6 milj. kr. Detta belopp, som alltså motsvarar anslagsramenefter kompensation för prisökningar, skall ökas med 254,8 milj. kr. i reservationsmedelsförbrukningenligt följande. Återtagning /67 + 90,0 Justering m. h. t.övergång till nettoprisindex + 160,0 Underskridande avutgiftsramen för /69 + 8,4 +258,4 Vi.ssaavskrivningskostnader (prop. 1970:56, SU 1970:109, r.skr 1970:275 och prop. 1971:43, FöU 1971:10, rskr 1971:141) - 1,0 Vissaprojekteringskostnader m. m. Avräkning av vis.saAMS-arbeten - 0,4 - 3,6 Vid beräkningen av detdisponibla utrymmet skall hänsyn vidare tas till att Kungl. Maj:t underbudgetåret beslutade att försvarets byggnadsverksamhet av konjunkturskälskulle minskas med 33,1 milj. kr. Av samma anledning senareladesmaterielbeställningar till ett belopp av 8,5 milj. kr. Besparingar till följdav dessa åtgärder skulle få återtas, när konjunkturläget så medger. Utgiftsramen för det militära försvaret utgjordealltså (5 594,6 + 254,8 Prop.1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 6 - 33,1 - 8,5) 5 807,8 milj. kr. Enligtbudgetredovisningen för /71uppgick utgifterna inom ramen för det militära försvaret inkl. anslagetReglering av prisstegringar till avrundat 5 740 milj. kr. Till utgifterna borvidare föras utbetalda retroaktiva löner som avser menbelastar anslagen för innevarande budgetår. De retroaktiva lönerna beräknas f.n. till ca 70 milj. kr. De till budgetåret hänförliga utgifterna utgör därför 5810 milj. kr. Utgifterna överstigeralltså utgiftsramen med (5 810,0 - 5 807,8) 2,2 milj. kr. Med hänsyn till attde medel som i konjunkturanpassande syfte innehölls under /71 kommer att återtas redan underinnevarande budgetår, bör utgiftsramen för /73 enligt gällandeprinciper minskas med ett belopp som motsvarar det tidigare nämnda överskridandelav ramen för /71. Iavvaktan pä slutlig uppgift om storleken av de retroaktiva lönerna börramjusteringen för överskridandet beräknas till 2 milj. kr. Innevarande budgetär ärdet sista som omfattas av försvarsbeslut. Pä grund härav vill jag idetta sammanhang lämna några kommentarer till utvecklingen underbeslutsperioden. Jag tar då först upp det ekonomiska utfallet för det militäraförsvaret. försvarsbeslutangav för vart och ett av budgetåren 1968/69-1971/72en utgiftsram i prisläge . 1 följande tabell redovisas dessa ramaromräknade till medelkostnadsläge för resp. budgetår och med beaktande av deramjusteringar som har gjorts på grund av överföringar avuppgifter till och frän andra huvudtitlar och till följd av olika åtgärder ikonjunkturanpassande syfte m. m. 1 tabellen redovisas vidare utfallet för deolika budgetåren enligt budgetredovisning samt över-eller underutnyttjandet av ramen. Tabellen ger därmed för budgetåren 1968/69-1970/71 en sammanfattning av deutfallsberäkningar som har lämnats i prop. 1970:1 (bil. 6 s. 11) och 1971:1(bil. 6 s. 11) och i min redogörelse i det föregående. För /72 anges ram och utfall enligtberäkningarna i prop. 1971:1 (bil. UtfaU för det militära försvaret (löpandepriser; milj. 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 Summa Utgiftsram 4995,4 5 425,1 5 807,8 6 165,0 22 393,3 Utfall 4987,0 5 330,4 5 810,0 6 165,0 22 292,4 resp.-) -8,4 -94,7 +2,2 - -100,9 till godoräknat underutnytt jande 8,4 9,1 - - 17,5 resp.-) ± O -85,6 +2,2 - -83,4 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 7 De redovisade siffrornapekar mot att man bör kunna räkna med att utgiftsramen enligt försvarsbeslutetoch senare vidtagna jämkningar kommer att bli praktiskt taget helt utnyttjad.Utgifterna för /72 ärvisserligen endast beräknade belopp, men jag utgår från att det verkligautfallet inte kommer att avvika mer från det beräknade utfallet än atthelhetsbilden blir i stort sett den antydda. Jag räknar därför med attunderutnyttjandet av ramen för hela perioden kommer att bli ca 80 milj. kr. Målet för det militäraförsvarets utveckling var enligt försvarsbeslutet att vårmilitära styrka vid periodens början i stort skulle vidmakthållas. Detta målhar i allt väsentligt uppnåtts, inte minst genom en omfattandematerielförnyelse. Utvecklingen innebär sammanfattningsvis attvår militära styrka ocksä under den närmaste programplaneperioden kan behållaspå en hög nivå. Vårt försvar kan därför fortsätta att fylla sin uppgift attvara fredsbevarande, vilket är en av grundtankarna i vår säkerhets- ochförsvarspolitik. En viktig del av våraförsvarsansträngningar avser anskaffning av materiel för försvarsgrenarna. Medhänsyn härtill är det av intresse att se hur försvarsbeslutets intentioner idetta avseende har kunnat fullföljas. 1 följande tabell redovisas de enligtförsvarsbeslutet beräknade beloppen för materielanskaffning efter omräkningtill medelkostnadsläge för resp. budgetår och med beaktande av 1969 årsavlösningsbelopp i samband med övergången till nettoprisindex. Vidare redovisasutfallet på motsvarande anslag inkl. medel av prisregleringskaraklär.Utgifterna för budgetaret 197 1/72 är av naturliga skäl beräknade och grundaspå samma antagande om prisutvecklingen som har utnyttjats i de tidigareredovisade beräkningarna av det totala utfallet för perioden. Materielanskaffning (löpande priser; milj. 1 751,8 1 819,9 1 948,8 1 931,0 2 127,6 2 098,1 2 286,9 2 245,6 8 115,1 8 094,6 Över- eller underutnyttjande (+ resp. -) -41,3 Som framgår av tabellen kommer de totala utgifterna förmaterielanskaffning i stort sett att nä upp till den ekonomiskanivå som försvarsbeslutet och därefter vidtagna ramjusteringar innebär. Ett problem om man villhålla materielanskaffningens omfattning uppe är de ökande utgifterna förpersonal och s. k. gemensamma ändamål. 1 tabellen belyses detta avdifferenspostens utveckling. Denna tendens är inte ny utan har i vissutsträckning gjort sig gällande redan tidigare. 1 fortsättningen måsteemellertid problemet ägnas ökad uppmärksamhet och åtgärder vidtas för attmotverka och bryta denna utveckling. Jag vill i detta sammanhang också ta upp ett annatproblem i samband med materielanskaffningen, nämligen förhällandet mellankostnader och teknisk utveckling. Den tekniska utvecklingen har inte bara iSverige utan 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 8 över hela världen successivt lett fram till attalltmer avancerade och komplicerade vapen och vapensystem kan framställas. Föratt belysa hur detta har påverkat kostnaderna har inom försvarsdepartementetgjorts vissa undersökningar av kostnadsutvecklingen inom materielområdet tmderåren 1955-1970. steg priserna på den allmänna marknaden sådanade avspeglas i konsumentprisindex tUl i stort sett det dubbla. I fråga omstörre och mera komplicerade objekt inom försvars-materielsektorn somstridsvagnar, torpedbåtar och flygplan steg kostnadema per enhet i löpandepriser relativt måttligt under periodens första del men låg redan i början av1960-talel 23 gånger nivå. Steget fram tUl de objekt som äraktuella t. ex. stridsvagn 103, torpedbåt Spica 11 och flygplan 37 - medfördedärefter en ytterligare stegring så att kostnadsnivån låg 36 gångeröver priser. Skillnaden mellan vapensystemens kostnadsutveckling ochutvecklingen av den allmänna prisnivån kan ses som etl tecken på krigsmaterielenskvalitetsförbättring. Den utveckling jag härhar skisserat är inte begränsad till utan förekommer även utomlands,där de snabbt stigande materielkostnaderna i mänga fall utgör ett stortproblem. 1 har vi hittillsförsökt möta de ökande kostnaderna med bl. a. en medveten avvägning mellankvalitet och kvantitet. Med utgångspunkt i principen att en minskning avantalet enheter kompenseras av de nya materielsystemens bättre prestanda, hardet därvid bedömts möjligt att låtaantalet enheter gä ned. Om man mot denna bakgrund drar ut tendensen förmaterielkostnadernas utveckling i ett längre perspektiv, står det fullt klartatt olika avvägningsfrågor - bl. a. avvägningen mellan kvalitet och kvantitetinom givna ramar - måste få ökad betydelse och därmed kommer attutgöra centrala problem i kanske större utsträckning än . Trots den beskrivnakostnadsutvecklingen på materielsidan har en betydande anskaffning kunnat skeunder försvarsbeslutsperioden. Inom armén har pansarbrigaderna förstärkts genomleveranser av stridsvagn 103 och pansarbandvagn 302. Armén har vidare fått bl.a. nya pansarvärnspjä-ser och bärbara luftvärnsrobotar. Bland materiel som harlevererats till marinen kan nämnas de sista ubåtarna i sjöormenklassen och minfartygetÄlvsborg. Kustartilleriet har tillförts nya lätta batterier och materiel förrörliga spärrförband. För flygvapnet har radarstationer och annan materiel förstridsledning anskaffats. Flygvapnet har också fått ytteriigare Drakenflygplanoch de första leveranserna av flygplan 37 i attackversion. För samtligaförsvarsgrenar har vidare fattats anskaffnings-och utvecklingsbeslut som färeffekt först efter försvarsbeslutsperioden. För civilförsvaret angavförsvarsbeslutet inte någon utgiftsram på samma sätt som för det militäraförsvaret utan i stället en anslagsram. Tillgängliga reservationsmedel fårdärför disponeras efter behov. Jämfört med det militära försvaret föreliggervidare den skillnaden att priskompensationen inte sker under löpande budgetårutan först i efterhand. I följande tabell angesbudgetärsvis civilförsvarets anslagsramar enligt försvarsbeslutet med tilläggför priskompensation och med hänsyn tagen 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 9 till de ramjusteringar som har skett underperioden. I tabellen redovisas ocksä utfallet och över- eller underutnyttjandetav ramen för de olika budgetåren. Beträffande utfallet för /72 har pä grundval av inhämtadeupplysningar förutsatts att ca 45 milj. kr. av reservationsmedel kommer atttas i anspråk utöver anslagsramen. UtfaU för civilförsvaret (löpande priser; milj.kr.) Formellt över- eller underutnyttjande (+ resp. -) -21,3 -22,0 -9,1 Verkligt över- eller underutnyttjande (+ resp. -) -0,6 Med de antaganden som pågrundval av inhämtade upplysningar har gjorts beträffande utfallet förinnevarande budgetär kan de totala utgifterna för civilförsvaret i stort settberäknas stämma överens med anslagsramen för perioden.Reservationsmedelsförbrukningen under /72 hänför sig framför allttill materielanslaget, vars behållning kan väntas minskamed drygt 46 milj. kr. På anslagen till bidrag till byggande av skyddsrum ochanordnande av branddammar beräknas behållningarna öka med ca 38milj. Som mål förcivilförsvarets utveckling angavs i försvarsbeslutet att denplanerade organisatoriska uppbyggnaden i stort skulle avslutas. Målet har ihuvudsak nåtts i fråga om personal och materiel, där uppbyggnadsgraden kanberäknas till ca 85 resp. . Påanläggningssidan har däremot planerna inte kunnat realiseras i lika storutsträckning. I fråga om skyddsrum finns ca 3,3 milj. platser i enskildaskyddsrum i anslutning till bostäder. Antalet skyddsrumsplatser i anslutningtill arbetsplatser o. d. beräknas till ca 1,1milj. Som harredovisats i prop. 1970:97 kommer ett nytt system för planering och budgeteringinom försvaret att införas . Vid anmälan av prop. 1971:1 (bil. 18) har Jag lämnat en sammanfattande redogörelse för förberedelserna föratt införa det nya systemet. Dessa förberedelser har i slutskedet varit näraknutna till utredningsarbetet rörande försvarets framtida inriktning. Enligt direktiv som jaghar meddelat med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande har överbefälhavaren ochcivilförsvarsstyrelsen under är 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 10 1971 kommit in med perspektivplaner för perioden1972/731986/87, programplaner förperioden /73-1976/77 ochanslagsframställningar för /73.Perspektiv- och programplanerna har överlämnats till försvaisutredningsom har haft till uppgift att bl. a. granska perspektivplanerna och överväga omde tillgodoser kravet på tillräcklig framtida handlingsfrihet för vårsäkerhets- och försvarspolitik. Försvarsutredningenberäknas avlämna sitt huvudbetänkande . Betänkandet kommerdärefter att beredas i försvarsdepartementet. Förslag i ämnet bör föreläggasriksdagen senare i vår. Preliminära ramberäkningar för budgetåret1972/73 1 de tidigare nämndadirektiven för programplanearbetet har överbefälhavaren ålagts att vidplaneringen utgå från en utgiftsram för det militära försvaret som i prislägefebruari 1971 motsvarar ett belopp av 6 380 milj. kr. för vart och ett avbudgetåren 1972/73-1976/77. 1 direktiven föreskrevs vidare att en översiktligplanering skulle redovisas enligt tre alternativa ramar, nämligen en sominnebär en ökning av utgiftsramen med 100 milj. kr. per budgetär, en sominnebär en ökning av utgiftsramen med 50 milj. kr. per budgetår och en sominnebär en minskning av utgiftsramen med 50 milj. kr. per budgetår, allt fr. o.m. 1 planeringen har dessutom fått förutsättas attsammanlagt 110 milj. kr. kommer att ställas till förfogande utöver utgiftsramenunder budgetåren 1972/73-1974/75. För civilförsvaret har påmotsvarande sätt angetts två alternativa utgiftsramar, som efter omräkning till prisläge uppgår till 138resp. 1 I 8 milj. kr. för vart och ettav budgetåren 1 972/73- 1976/77. I planeringen har civilförsvarsstyrelsenvidare fått förutsätta en medelsförbrukning utöver utgiftsramarna om 30 milj.kr. under budgetåren 197 2/73-1974/75,om så skulle behövas för att betala gjorda åtaganden. I de programplaner somhar getts in till Kungl. MaJ:t har både överbefälhavaren ochcivilförsvarsstyrelsen valt att redovisa ytterligare en nivå utöver deutgiftsramar som innefattades i mina direktiv. Dessa förslag innebär /73 en utgiftsram för det militära försvaret på 6 940 milj. kr.och för civilförsvaret pä 154 milj. kr. I avvaktan påförsvarsutredningens förslag i fräga om det militära försvarets ochcivilförsvarets framtida inriktning anser jag att endast preliminära förslagtill ramberäkningar nu bör föreläggas . Ranibe-räkningarna bör därvidutgå från de utgiftsramar som har angetts i direktiven förprogramplanearbetet, vilket för det militäraförsvaret innebär ett basbelopp av 6 380 milj. kr. För civilförsvaret börberäkningen grundas på det lägre alternativet, dvs. 1 18 milj. kr. Med dessa utgångspunkterberäknar Jag den preliminära utgiftsramen för det militära försvaret för nästabudgetår till 6 . 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 11 Basbelopp 1972/73 (prislägefebruari 1971) 6380 000 000 Vissa kostnader förregionmusiken + 2 000 000 Kostnader för militärsjökartläggning + 1 385 000 Avskrivningskostnaderinom försvarets del fond av statens datamaskinfond + 1000 000 + 4 385 000 a) prel. avdrag /71 (prop. 6 s. 13) b) belastning på anslaget XI B12 tor 1970/71 - 8 295 000 c) slutlig överföring tillelfte huvud titeln -15 200 000 Vissa kostnader förfamiljebidragsverk samheten - 50 000 Avrundning - 840 000 - 14 385 000 Justerat basbelopp1972/73 (prisläge ) 6370 000 000 Beräknad priskompensationfebruari 1971 - medelkostnadsläge 1972/73 480000 000 Beräknat överskridande avutgiftsramen /71 _ 2 000 000 Utgiftsram (beräknatutfall ) 6848 000 000 Till rambeloppet kommerdel av de 110 milj. kr. som enligt program-planedirektiven bör ställas till förfogande utöver utgiftsramenunder budgetåren 1972/73-1974/75. 1 anslutning till ramberäkningen vill jag iövrigt lämna följande kommentarer. I samband med inrättandetav statens datamaskinfond godkände ärs riksdag (prop. 13,SU 1970:4, rskr 1970:4) attutgiftsramen fr. o. m. /72justeras med ett belopp som motsvarar nästföregående budgetårs avsättningartill värdeminskningskonto föt försvarets delfond av datamaskinfonden. Syftetmed denna post är att undvika att utgifterna för datamaskinanskaffning belastarramen två gånger. Genom att medel för dessa avsättningar ingår i basbeloppetoch ramen därutöver har tillförts 1 milj. kr. kan ramkorrigeringen enligt detidigare reglerna upphöra. I ramberäkningen ingårvidare att kostnaderna för vapenfriatjänstepliktiga fr. o. m. nästa budgetär slutligtförs över till elfte huvudtiteln. Den sista avräkningen på den militära ramen av belastningen pä elftehuvudtitelns anslag till vapenfriverksamheten skall avse /72. Beträffande kostnadernaför att flytta de myndigheter inomförsvaret som berörs av den beslutade omlokaliseringen av viss statlig verksamhet vill jag anföra följande.Förberedelserna för omlokaliseringen pågår f. n. inom organisationskommittéeroch andra organ. Jag räknar med att kostnaderna för denna verksamhet skallbelasta den militära utgiftsramen. Kostnaderna för erforderliga investeringarm. m. bör däremot beräknas utanför ramen. 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 12 Systemet ined utgiftsramhar inte tillämpats förcivilförsvaret. Som framhölls i prop. 1970:97 (s. 41) blir det dock aktuelltatt i samband med införandet av försvarets nya planerings- och budgeteringssystemgå över till en utgiftsram också för verksamheten inom civilförsvaret. Iavvaktan på försvarsutredningens förslag i fräga om civilförsvarets framtidainriktning beräknar Jagcivilförsvarets preliminära utgiftsram för nästa budgetär till 126,8 milj. kr.,varav 118 milj. kr. utgör basbelopp och 8,8 milj. kr. beräknad priskompensationfrån prisläge till medelkostnadsläget för /73. Härtill kan komma del av de 30milj. som i planeringen har fått förutsättas vid behov utgå utöverutgiftsramen. Utöver rainbeloppen böranslag om . beräknas för följande ändamål. Beredskapsstyrka förFN-tjänst 8000 000 Viss anskaffning förmilitära anläggningar m. m. Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kontroll 1400 000 Viss signalskyddsmateriel 1750 000 Hyror m. m. för vissaskyddsrumsanläggningar 2500 000 Anskaffning av vissaskyddsruinsanläggningar 1300 000 An.skaffning av vissamilitära anläggningar 500000 Summa 21 075 000 För ändamål inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde bör alltså anvisas eller preliminärtberäknas anslag om totalt (6 848 000 000 + 126 800 000 + 21 075 000)6 . Övergången till det nyabudgeteringssystemet innebär stora förändringar beträffande utformningen avfjärde huvudtiteln. Underlaget för beslut i anslagsfrågor kommer ifortsättningen att redovisas enligt indelningen i organisatoriska huvudprogram.Som följd härav har det fallit sig naturligt att låta vart och ett av de sex huvudprogrammen utgöra ensärskild avdelning (littera) underhuvudtiteln. Till dessa avdelningar kommer ytterligare tvä som inte omfattas avverksamheten under huvudprogrammen. Huvudtitelns disposition i stort blirdärmed följande. A. Försvarsdepartementetm. Central och högreregional ledning F. Gemensammamyndigheter och funktioner 1972:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 13 A-F och lill.H är anslagen i princip hänförliga till ett av de fyra produktionsområden somgäller för det militära försvaret. G förekommer endast ett anslag ochdetta täcker samtliga de produktionsområden för civilförsvaret som berördriftbudgeten. Pä kapilalbudgelen tasunder statens allmänna fastighetsfond resp. försvarets fastighetsfond upp ettinvesteringsanslag för varje huvudprogram. För var och en av dessa fonderföreslås vidare ett investeringsanslag för sädan verksamhet som inte omfattasav huvudprogrammen. På kapitalbudgeten tas slutligen under statensdatamaskinfond upp ett investeringsanslag för anskaffning av datamaskiner.Samtliga kapitalbudgetanslag hänförs till produktionsområdet Anskaffning avanläggningar m. m. Genom anknytningen lillprogram och produktionsområden har antalet anslag kunnat minskas frän 215 enligt riksstaten för innevarandebudgetår till ca 70. Särskilt markant är minskningen inom produktionsområdetLedning och förbandsverksamhel, där verksamheten inom varje försvarsgrentidigare finansierades från etl fyrtiotal anslag men i fortsättningen kommeralt betalas frän endast ett. Som Jag harnämnt väntas försvarsutredningen avlämna sina förslag under Januari månad.Förslagen skall därefter tas upp till beredning. Vissa andra frågor är ocksäunder beredning. På grund härav bör de anslag som anges i följandesammanställning tills vidare föras upp med beräknade belopp. A 5 Reglering av prisstegringar för det militära försvaret A 6 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret B 1 Arm(iförband: Ledning och förbandsverksamhel B 2 Armétorband: Materielanskaffning B 3 Armciförband: Iståndsättning av befästningar ochkaserner B 4 Arméförband: Forskning och utveckling C 1 Marinförband: Ledning och förbandsverksamhel C 2 Marinförband: Materielanskaffning C 3 Marinförband: Iståndsåtlningav befästningar och kaserner C 4 Marinförband: Forskning och utveckling D 1 Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet