prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Således faller variationer i obetaldöverlid och viss korttidsfrånvaro utanför komponenten, och den påverkas avkalendariska förhållanden endast i den mån dessa påverkar lönerna. Vidareinverkar skillnader i sysselsättningsutvecklingenmellan sektorer med olika löneläge på komponenten. Allt detta gör alt sysselsättningskomponenten i lönesummeberäkningarnavarken är ett uttryck för den faktiska utvecklingen av antalet anställda ellerde utförda arbetstimmarna. Avtalet för industriarbetarna beräknas hamedfört limlöneökningar på 4,7 o/o . Därav skulle ca 0,7procentenheter bestå av kompensation för arbetstidsförkortningen.Löneglidningen avtog troligen successivtunder loppet av 1971, och etl hdårslal kring 4 o/o mellan genomsnitten1970 och 1971 är sannolikt. Industriföretagensarbetskraftskostnader för arbetare ökade utöver vad som här nämnts med 1,4 procentenheter.Dessa kostnadsökningar är resultatet av höjda ATP- och sjukförsäkringsavgifteroch en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften. har den utbetaldalönesumman totalt antagits komma alt öka med10 o/o. avtalsmässiga lönehöjningar - inklusive kompensation för arbetstidsförkortningen beräknas bidra med . Förskjutningen av deretroaktiva betalningarna medför ett tillskott därutöverpå 0,5 procent- Bil.1 Preliminär nationalbudget 139 Löneglidningen har satts till 1,5 o/o,och en negativ sysselsättningskomponent beräknas dra ned lönesummeökningen mednärmare lo/o. Som en avstämning harlöneglidningen beräknats även med hjälp av de tidigare nämndaekvationerna. Att döma av den ekvation, som utnyttjar både arbetsmarknadslägetoch den avtalsmässiga löneökningen som förklaringsvariabler, skulle överhuvudlaget ingen löneglidning vara att vänta . Man kanemellertid, som tidigare nämnts, ifrågasätta giltigheten av ekvationen. Deltagäller i speciellt hög grad , eftersom den avtalsmässiga löneökningenär betydUgt större 1972 än under estimalionsperioden.Dessutom är avtalskomponenten speciell i det den lill en inte obetydlig delbestår av kompensation för arbetstidsförkortningen och därmed endast delvispåverkar veckolönerna. Om man väljer den andraekvationen där endast arbetsmarknadsläget förklarar variationerna ilöneglidningen blir resultatet ett annat. Beroende på hur antalet ledigaplatser antas komma att utvecklas under loppet av 1972 erhåUer man här enlöneglidning på 1 1/2 o/o till 2 o/o. Det förstnämnda talet svarar mot enstagnation av vakansema på samma nivå som fjärde kvartalet 1971, medan detsenare förutsätter en uppgång i antalet lediga platser under loppet av 1972 iungefär samma takt som nedgången . Faktorinkomsten som ökademed knappt 11 o/o 19691970 beräknas 19701971 ha ökat i en betydligt lugnaretakt, 7 1/2 o/o. Till övervägande del beror denna avsaktning på den lägrelönesummeutvecklingen . De övriga i faktorinkomslen ingående inkomsternaberäknas även de ha utvecklats i ett lugnare tempo 19701971 än under närmastföregående år. De enskilda företagarnasinkomster ökade 19691970 med 6 o/o och antas ha ökat med 1,8 o/o mellan 1970och 1971. Främst beror denna neddragning på försämringen av förelagarhushållensdriftsöverskolt. Kapitalinkomsterna ökadekraftigt 19691970 eller med nästan 40 o/o. Trots de fyra diskontosänkningarnaunder 1971 synes ökningstakten 19701971 ha varit hög, 18 1/2 o/o. Dettaförhållande förklaras av att hushållens ränteutgifter påverkats snabbare avdiskontosänkningarna än deras ränteinkomster. De sistnämnda har hållils uppeav den kraftiga inlåningsökningen i bankerna . De egentligainkomstöverföringarna (barnbidrag, bostadstillägg, omskolningsbidrag m. ),som ökade med ca 8 o/o , beräknas ha ökat med 17 1/2 o/omdlan 1970 och 1971. Till denna kraftiga ökning bidrar framför allt höjningenav de allmänna barnbidragen i samband med skallereformen.Även omskolnings- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VI:1 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifter 19701972 MUj. kr., löpande priser -0,5 därav: Folkpensioner' Direkta skatter, avgifter m. m. tiU det offentliga (3-2) Disponibla inkomster (1-4-1-5-6) Sparande' (78) Sparkvot (9: 7) >Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknade pensionsavgifter förstatliga och kommunala myndigheter, kommunala affärsverk samt föricke-finansieUa företagär ej medtagna som löneförmåner i denna post. Summan av dessa avgifter uppgick1970 till 11 039 milj. kr. och beräknas uppgå tiU 13 094 milj. kr. 1971 och tiU14 185 milj. kr. direkt utbetalda pensioner från statliga affärsverk saml från industrioch handel. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder(exkl. skadeförsäkring). * Inkl. transfereringarfrån utlandet och utbetalda pensioner från stat och kommun. ' Exkl. kommunala bostadstillägg tiUfolkpensionärer. Inkl. kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer. ' Inkl. privatförsäkringssparande. Detta uppgick till 2 095 milj. kr. och beräknas uppgåtiU 2 332 milj. kr. 1971 och till 2 587 milj. kr. Källor: ochkonjunkturinstitutet. bidragen ökade i myckel snabb takt på grund avden betydligt utökade arbetsmarknadsutbildningen.Inkomstöverföringarna från kommunerna beräknas ha fortsatt att öka i storomfattning inte minst de kommunala bostadstiUäggen. Utbetalningarna frånsocialförsäkringssektorn (inkl. folkpensionerna) ökade kraftigt 19691970 ellermed 14,6 o/o till följd av stora basbeloppshöjningar för folkpensionerna under1970. beräknas ökningstakten ha stigit ytterligare tillknappt 17 o/o på grund av en kraftig ökning av antalet förtidspensionärer ochfortsatta höjningar av basbeloppet, främst orsakade av mervärdeskattenshöjning . 1 Preliminär nationalbudget 141 TabeU VI: 2. HusbäUens du-ekta skatter och avgifter 19681972 kr., löpande priser 5. överskjutande skatt Netto (3-f 4-5) Övriga skatter och avgifter Summa direkta skatter och avgifter (1 -f 2 -|- 6 -h 7) Källor: ,och . HushåUens inbetalningarav skatter, avgifter m. m. ökade till följd av sänkningen av den statligaskatten påtagUgt långsammare 19701971 än . Av de postersom redovisas i tabell 2 har endast preliminär A-skatt påverkats avskattereformen. När detta skrivs är utfallet för de fem första skalleterminemakänt och ett preliminärt utfall har beräknats för den återstående terminenavseende . Inbetalningar av preliminär A-skatt beräknas enligtdessa kalkyler öka med drygt 7 1/2 »/o lill 1971. Enligt en kalkyl, utfördav , kan de effekter på preliminär A-skatt som sammanhängermed övergången till ett nytt skattesystem 1971 beräknas ha reduceratpreliminärskatteökningen med knappt 9 o/o (2,8 miljarderkr.). Kommunalskatlehöjning-arna kan å andra sidan beräknas ha höjtökningstakten med ca 2 1/2 o/o (0,). Detta innebär alt om detstatiiga skattesystemet och den kommunala medelutdebiteringen varit oförändrademeUan 1970 och 1971, så skuUe den preliminära A-skatten ha ökat med uppskattningsvis14 o/o 19701971 medan lönesumman ökat med endast knappt 9 o/o. Detta innebären kraftig höjning av den makroekonomiska margi-nalskallekvoten.i Höjningen ärså kraftig alt man har anledning ifrågasätta om inte skalle- och lönekalkyleninnehåller felaktigheter på någon eller några punkter. Marginalskatlekvolenskulle exempelvis sjunka om den antagna lönesummeökningen vore för lågt satt,om beräkningarna ovan av skattereformens effekter vore överskattade eller omden praktiska tUlämpningen av de nya preUminärskattetabeUema skuUe ha medförtett mindre underultag än beräknat. Det är emellertid inte möjligt alt med hjälpav nu tillgänglig information avgöra om felaktigheter i nu nämnda avseendenföreligger i kalkylerna. Den preliminäraB-skatten, som baseras på den senast kända laxeringen, debiteras med 1/6 pertermin. Med hjälp av utfallet för de första 1 Den beräknade totalaökningen av preliminär A-skalt enhgt del gamla skattesystemet dividerad med totalalönesummeökningen 19701971. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 142 terminerna kan således en relativt god prognosgöras för de återstående terminerna. Ökningen 19701971 beräknas uppgå tiU 2,5o/o. Hushållens inbetalningar av kvar- och fyllnadsskatt ökade betydligtlångsammare 19701971 än meUan 1969 och 1970. Utbetalningen lill de enskildahushållen av överskjutande skatt inklusive ränta ökade också mindre änmellan de närmast föregående åren. Neltoinbelal-ningar av fyllnads-, kvar- ochöverskjutande skatt uppgick därmed till ungefär samma belopp som 1970.Övriga skaller och avgifter beräknas ha ökat med 14 o/o 19701971. De disponibla inkomsternaberäknas i löpande priser ha ökat något snabbare 19701971 än 19691970, dvs.med 9,7 o/o. Detia trots att faktorinkomslulvecklingen 19701971 förutses ökaknappt 3 Va o/o långsammare än mellan de två närmast föregående åren.Förklaringen ligger i de med skattereformen förknippade åtgärderna; sänkningenav den direkta statliga skatten och höjningen av barnbidragen, som trots denkraftiga höjningen av den genomsnittiiga kommunala utdebiteringen på ,resulterar i att hushållens nettoinbetalningar tUl det offentliga mellan 1970och 1971 beräknas ha sjunkit med närmare 4 o/o jämfört med en ökning på 23,1o/o 19691970. Prisuppgången 1970 1971 enligt implicitprisindex beräknas till6,7 o/o. Den reala ökningen av de disponibla inkomsterna 19701971 beräknasdärmed ha blivit något mindre än , eller 2,8 o/o. förutsesfaktorinkomslen öka något mer än 1971, drygt 8 o/o. Det är lönesummansberäknade snabbare ökningstakt som svarar för så gott som hela skillnaden itillväxttakten. Företagarinkomsterna väntas utvecklas i samma takt som under1971 medan kapitalinkomsternas ökningstakt beräknas bli betydligt lägre lillföljd av räntenivåns sänkning under loppet av 1971. väntas deegentliga inkomstöverföringarna öka i en något lägre takt än under föregåendeår eller med ca 16 o/o. Den högre ökningstakten 19701971 förklarashuvudsakligen av beloppshöjningen av barnbidragen . En betydandeökning av såväl de statiiga som de statsbidragsberättigade kommunalabostadstilläggen förutses dock . görs en särskUdutbetalning av de statliga bostadstilläggen uppgående till delbelopp som utbetalades . Detta väntas medföra en ökning av destatiiga bostadstilläggen med ca 125 milj. kr. träder ändraderegler i kraft för både de statiiga och kommunala bostadstilläggen tUlbarnfamiljer. Reformen väntas medföra en ökning av bostadstUläggen medytterligare ca 225 milj. kr. De totala bostadstiUäggen tUlbarnfamiljer väntas härmed komma alt öka med 66 o/o meUan 1971 och 1972. De kommunalainkomstöverföringarna exklusive bostadstillägg väntas komma allöka i ungefär samma takt som , dvs. med ca 18 o/o. Bil.1 Preliminär nationalbudget 143 Socialförsäkringsutfalletberäknas öka i något långsammare takt 1971 1972 än mellan de närmastföregående åren trots den beslutade en-gångsutbelalningen av ell särskilttillägg till folkpensionärerna . Anledningen till den lägreökningstakten är den förutsedda lägre prisuppgången detta år, vilket leder lillmindre basbdoppshöjningar än . Den preliminära A-skattenberäknas återigen öka snabbare än lönerna till följd avkommunalskaltehöjningar och den statliga skallens progressiva utformning. Denkommunala medelutdebiteringen har antagits öka med . mellan 1971 och1972, dvs. en något mindre ökning än . För skatteprognosen1972 har använts den metod som redovisades i höslrapport.Förändringarna i den totala makroekonomiska marginal-skattekvolen antogs därhuvudsakligen kunna förklaras med hjälp av skatlesatsförändringen ochsyssdsätlningsförändringen räknat i antal personer. Den förbättring avsysselsättningen som förutses förväntas således medföra enneddragning av marginalskatlekvolen 1971 1972 (beräknad vid oförändradeskattesatser från föregående år) jämfört med den mycket höga kvot som beräknatsför 19701971. De preliminära B-skalterna förutses öka avsevärt långsammare änA-skatterna till följd av den svaga ökningslakten av företagarinkomsterna (selabell 2). Den ökning av preliminärskatteuttaget som trädde i kraft i och medövergången lUl del nya skattesystemet 1971 kan förväntas medföra en lägreökningslakt av fyllnadsskatterna 19711972 . Av samma skäl kan denöverskjutande skallen 1972 förmodas öka något mer än normalt. Hushållensnettoinbetalningar av fyllnads-, kvar- och överskjutande skatt förutses trotsdetta öka något på grund av de stora inbetalningarna avkvarskatt 1972. Dessa inbetalningar utgör nämligen skatt på inkomster intjänadeunder 1970, dvs. skatter beräknade enligt det äldre skattesystemet. Enligt ovanslåendeberäkningar fömtses de disponibla inkomsterna öka med 6,6 o/o 19711972.Ökningstakten är något lägre än den som beräknats för 19701971, 9,7 o/o, mendenna drogs upp med ca 3 1/2 o/o av de effekter som sammanhänger medskattereformen 1971. Korrigerat för dessa effekter skulle såledesökningstakten 19711972 vara ca en halv procentenhet högre än meUan 1970 och1971. Den återstående skillnaden beror på den högre lönesummeulvecklingen ochlägre höjningar av kommunalskattesatserna 19711972 jämfört med 1971.Med hjälp av den prisprognos för implicitprisindex 19711972 på 4,2 o/o, somredovisas i det närmast följande avsnittet, kan de reala disponibla inkomsternaberäknas öka med 2 1/4 o/o 19711972. 1 Ökningen av preliminärA-skatt dividerad med ökningen av lönesumman mellan sammaår. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 144 Från december 1970till steg konsumentprisindex med 6,3 o/o. Inklusive den varjeår återkommande justeringen av bostadspostenfår en uppgång av konsumentpriserna med 6,8 o/o anses trolig för periodendecember 1970december 1971. 1971 harkonsumentprisnivån stigit med 6,8 o/o. Mellan genomsnittslägena förkalenderåren 1970 och 1971 kan prisnivåns uppgång beräknas till 7,4 o/o. k. implicitprisberäkning, då även förändringar i konsumtionenssammansättning kvartalsvis beaktas, erhålls en genomsnittlig prisökning med 6,7o/o. Prishöjningarnasfördelning meUan olika delar av konsumtionen belyses av sammanställningen nedan Genomsnittliga prisförändringar december 1970november1971 Tjänster (exkl. bostad) Den största uppgången redovisas för livsmedelspriserna.Dessa steg främst då höjd mervärdeskatt medförde en uppgång med närmare 6 o/o samt på grund avjordbruksöverenskommelsen och de lättnader som skedde iprisregleringen för distribution och förädling. Uppgången för tjänsterförklaras främst av laxehöjningarna inom post och samt resor ochtransporter . För grupperna kläder och skor, inventarier och husgerådsamt diverse varor har priserna stigithuvudsakligen lill följd av beviljade dispenser från prisstoppet.Bränslen och drivmedel har stigit betydligt långsammare än , bl. a.beroende på att den internationella prisstegringen på eldningsolja upphörtunder loppet av 1971. För bostäder redovisasen prisnedgång, vilket beror på de fyra diskontosänkningarna , aprU,med åtföljande effekter på egnahemsposten. I tabell 3 anges prognoser förkonsumentprisnivåns uppgång . Prognosen för den totalauppgången 1971 är densamma som i den reviderade nationalbudgeten. Vissa smärreförskjutningar mellan de olika priskomponenterna har dock inträffat.Bostadsposlen har dragils ned (med 0,3 o/o) till följd av räntesänkningarna iseptember och november. Den internationella prisuppgången har avstannat under 1 Preliminär nationalbudget 145 Tabell VI: 3. KonsumentprisnivånsprocentueUa uppgång, totalt därav hänförs till ändring i indirekta skatter ändring iintemationeUt bestämda priser ändring i jordbrukspriser ändring ibostadsprissättning ändring i diverse taxor trendawikelse i prisema för vissafärskvaror restfaktor -0,3 , vUket föranlett en mindrenedjustering (0,2 o/o).i Höjningarna av diverse taxor har blivithögre än vad som förutsågs i den reviderade nationalbudgeten 1971. Restfaktorn(exkl. taxor) föratses medföra en höjning av konsumentprisnivån med 1,9 o/o,vilket är något högre än prognosvärdet i den reviderade nationalbudgeten.Denna höjning har i sin helhet inträffat under liden fr. o. m. augusti 1971under inverkan av de lättnader som prisregleringen medgivit. Det kan nämnasatt augusti 1970juli 1971 restfaktorn faktiskt varitsvagt negativ, vilket tyder på alt prisstoppet varitverksamt. Vid bedömningen avprisutsikterna har liksom vid tidigare motsvarande tillfällen följandefaktorer beaktats (se tabell 3): Lönekostnadsstegringarnassannolika genomslag inom de från internationell konkurrens skyddadenäringsområdena (restfaktor och diverse taxor i tabellen). Speciella prisförändringarsom sker i anslutning till särskilda regler och beslut (avser bl. a. bostäderoch jordbruksprodukter). Direkta återverkningar avden internationella prisutvecklingen. Tillfällighetsbetonadeprisförändringar (posten trendavvikelse för vissa färskvaror i tabellen). Föreslagna förändringar iden indirekta beskattningen. (1) Med utgångspunkt frånavsnittet om lönerna har arbetsgivarnas kostnader i genomsnitt församtliga anstäUda antagils stiga . Lönekostnadernas genomslag inom defrån internationell konkurrens skyddade områdena förutsätts få ett för dennalönesleg- 1 De faktiskaimporlprisslegringarna har i prisbildningsmodellen kalkylmässigt fått slåigenom i den internationella prisfaktorn tiols alt även import-konkurrerandeverksamhetsgrenar berörts av prisstoppet. Prisregleringen har sålunda i vissutsträckning verkat återhållande på prissättningen ocksä inom de sektorer somenligt modellen har en inlernalionellt styrd prissättning. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 146 Delta blir alltså något högre än 1971, då prisregleringen i viss utsträckning förhindradesedvanliga konsekvensprisstegringar att slå igenom. Återverkan påtotalindex har satts till varav faller på ändring i diverse taxor. (2) Bostadsprisernaväntas öka med trolig inverkan på totalindex om . Kalkylen förutsätter oförändradräntenivå. En eventuell förändring av denna medför för varje procentenhet enändring i totalindex med ca 0,5 o/o. Jordbruksprisernas inverkan på totalindexhar tentalivt satts lUl . (3) De faktiskaimportpriserna och därmed de internationellt bestämda priserna påimportkonkurrerande varor beräknas i genomsnitt stiga även , men iavsevärt lägre takt än 1970 och 1971. Den di rekta inverkan påkonsumentprisnivån kalkyleras till , vilket är ungefär i nivå medgenomsnittet för den senaste . (4) Tillfällighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror som grönsaker, färsk fisk m. m. är svåraatt förutse. Som en möjlig effekt räknasmed en höjning av konsumenlprisnivån på grund av sådanaprisrörelser. Sammanfattas de olika priseffekternaunder punkterna 14 ovan erhålls som resultat en uppgång av konsumentprisernaunder loppet av 1972 . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1971och 1972 fås en trolig förändring . För implicitprisindex, varsprisförändringstal brukar påverkas av förskjutningar i konsumtionenssammansättning under loppet av året, har den årliga uppgången tämligensystematiskt varit något mindre än för konsumentprisindex. Mellangenomsnitlslägena har en förändring i implicitprisindex med4,ansetts rimlig. Hushållens sparkvot, som under 60-laletssenare hälft sjunkit markant, steg med knappt enprocentenhet tUl (se diagram 2). Hushållens disponibla inkomster ökadesåledes något snabbare än den privata konsumtionen som steg i värde. Den reala inkomstökningen uppgick tUl 3,1 o/o och denvolymmässiga konsumtionens uppgång stannade vid . UtveckUngen fördelposterna i den privata konsumtionen framgår av tabell 4. Ny inköpen av bilar sjönkmellan 1969 och 1970. För turistnettot redovisas en kraftig höjning med 31,1o/o. Som påpekats har sannolikt en del valutatransfereringar framförallt felaktigt registrerats som turistvaluta.Enligt en beräkning som redovisades i den reviderade finansplanen 1971 kanUnporten av turisttjänster antas ha överskattats med ca 300 milj. kr. Tabell VI: 4.Konsumtionsutvecklingen 19691971 Procentuella bidrag till totala konsumtionsvolymökningen 10 579 2 887 7 692 -7,0 -5,2 -4,3 -5,5 -0,2 -0,7 -0,2 -0,5 Icke varaktiga varor 42 262 Övriga icke varaktiga varor 21 958 -0,6 0 -1,2 -0,3 0 -0,3 13 920 13 942 -0,3, -0,3 -0,2 -0,2 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Sparandets andel av de disponibla inkomsternafortsatte att öka även trots avlagande inkomster.Räknat sjönk dereala disponibla inkomsterna säsongrensat med 0,2 o/o under det all denprivata konsumtionen föll med . Tidigarelagda varuinköp föremervärdeskattens höjning och torde endast mindre del kunna förklara den svagakonsumtionen . Den neddragning av sparkvoten som normaltsker vid en tillfällig minskning i inkomsterna uteblev således heltförsta och ersattes med en kraftig ökning. Det förefallersannolikt att det ovissa läget i de centrala avtalsförhandlingarna kraftigtbidrog till att begränsa hushållsinköpen. Den kraftigaökningen av sparandet här beräknad som skillnaden mellan hushållensinkomster och konsumtion framgår också av inlåningen ibankerna, som ökat kraftigt. Till en del yttrade sig sparandeökningen även i en neddragning av hushållskrediterna. Hushållensinköp av exempelvis nya bUar, som till viss del är avbetalningsköp, harsuccessivt sjunkit , vilket alltså har återspeglats i sparkvoten. SamtUga delposter iden privata konsumtionen utom bostäder låg klart lägre än etlår tidigare. En återhämtning inträffade . 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram VI: 1. Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19631972 /v ./H _.-- \ 1963 64 65 66 67 68 69 70 Källor: ochkonjunkturinstitutet. endast konsumtionen av varaktiga varor exklusivebilar lägre jämfört med samma kvartal 1970. Totalakonsumtionen var knappt 2 o/o lägre jämfört medförsta . Trots alt de centrala avtalsförhandlingarna avslutadestUl var konsumlionsökningen tredje kvartalet måttiig sedd irelation lill inkomstökningen. Endast livsmedelsinköpen och Ijänslekonsumlionenvar större än . Statistiskacentralbyråns preliminära beräkningar av konsum-lionsutfallet för de tre förstakvartalen visar att totala privata konsumtionen låg lägre än undermotsvarande period 1970. Utbetalningarna avretroaktiva lönehöjningar bidrog kraftigt till inkomstökningarna tredje ochfjärde kvartalen. Effekterna på konsumtionen av dessa torde huvudsakligen hafallit på fjärde kvartalet. Totala konsumtionsnivån kan därmed antas ha blivit1 1/2 o/o högre fjärde kvartalet 1971 än samma kvartal 1970. Mellan helåren1970 och 1971 beräknas den totala konsumtionsvolymen ha sjunkit med 1/4 o/otrots en tiUväxt av de reala disponibla inkomsterna på knappt 3 o/o. Den halvårsvisautvecklingen av disponibla inkomster och konsumtion 1963 1972 framgår avdiagram 1. Den privata konsumtionen 1965 har i dia- Diagram VI: 2. Hushällens sparkvot' 19541972 \ .-'\ /\ 1» \ 1 \ 1 ' Hushållens sparkvot ärberäknad som hushållssparandets andel av de disponibla inkomsterna. Sparandet har erhållits som skillnaden meUandisponibla inkomster och privat konsumtion. Källor: ochkonjunkturinstitutet. grammet utjämnats för de inköp som gjordesomedelbart före höjningen av omsättningsskatten . Den högasparkvoten som av flera orsaker kan betraktas somtUlfällig har antagits bli reducerad med ungefär en procentenhet andrahalvåret. De retroaktiva löneutbetalningarna, som genom sin karaktär avengångslillskott till inkomsterna sannolikt lill stor del tillfälligt går tillökat sparande, kan dock förmodas ha bromsat återgången till en lägre sparkvotunder . Den antagna inkomstökningen mellan halvåren 1971 påknappt 4 o/o beräknas ha resulterat i en konsumlions--ökning på drygt5 o/o räknat på säsongrensade värden. UtveckUngen är mycketanmärkningsvärd sedd mot bakgrund av tidigare erfarenheter om inkomsteroch konsumtion. Den svaga inkomstutvecklingen resulterade i enkraftig ökning av sparkvoten och den kraftiga inkomstökningen andra halvåretantas ha medfört en minskning av sparkvoten. Avtalsåren 1966 och 1969 visar detmotsatta och mer normala mönstret (se diagram 1). var arbetsmarknadslägelliknande det som rådde 1971. Det kanske tUl en del förklarar alt utvecklingenunder dessa båda år var likartad såtillvida alt sparkvoten inte sjönk dessaår, vilket den gjorde exempelvis 1969 (se diagram 2). Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram VI: 3. Privat konsumtion fördelad på varugrupper19681972 Index: 1968 = 100. 1968 1969 1970 1971 1972 1968 1969 1970 1971 1972 Källor: ochkonjunkturinstitutet.