prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Industriella beredskapsarbeten.Länsstyrelsen i anför beträffande industriella beredskapsarbetenatt bör ges personella resurser för marknadsbearbetning.För att kunna erbjuda äldre ortsbunden och handikappad arbetskraft ett merdifferentierat utbud av sysselsättningsmöjligheter, anser iVästerbottens län att industriella beredskapsarbeten bör påbörjas i länet.Härvid bör valet av tillverkningsobjekt ske med försiktighet så att intekonkurrensen påverkas pä ett inte önskvärt sätt. De industriellaberedskapsarbetena i statlig regi bör enligt i länges en offensiv inriktning i den meningen att de skall motverka en ensidiguttunning av befolkningen i de yngre åldrarna. anser vidare atteftersom verksamheten medför oundvikliga kostnader för samhället är det avutomordentlig betydelse att statsmakterna vid utvärderingen läggersamhällsekonomiska synpunkter på detta slag av verksamhet. Flera länsstyrelserdäribland [ställer krav på en utökning av antaletindustriella beredskapsarbeten. i länanser att de olika formerna för särskilda beredskapsarbeten bör utredas isyfte att höja Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 339 volymen och förenkla administrationen. En generösarestatsbidragsgivning till kommuner, landsting och enskilda skulle verkastimulerande. Behovet av arkivarbeten kan inte tillgodoses. Decentralt uppgjorda ramarna bör därför successivt ökas. Gruppsysselsättning iform av kontorsarbetscentraler bör tillskapas. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i , som anser att kontorsarbetscentraler bör inrättasi samtliga regioncentra i länet. i länframhåUer att nuvarande system för ersättning till kommunala arbeten försvårplacerade med en fastställd dagsverkskostnad försvårar möjligheterna attfinna rimliga arbetsuppgifter. anser att avtal bör ingås mellanlänsarbetsnämnd och kommun som innebär att kommunen förbinder sig attsysselsätta ett visst antal svårplacerade personer mot bidrag enligtfastställda grunder. Flertaletlänsstyrelser påtalar allmänt behovet av ökad skyddad sysselsättning. I vissafall hänför sig detta behov till speciella kommuner. i anseratt bidrag i ökad utsträckning bör utgå till finansieringen av den skyddadeverksamheten. i framför liknande synpunkter.Länsstyrelsen i anser att större driftsbidrag bör utgå tillde skyddade verkstäderna samt att viss försiktighet av konkurrensskäl böriakttas vid val av tillverkningsobjekt. Utredning om ökning av antaletskyddade verkstäder föreslås av bl. a. i län.Länsstyrelsen i påtalar behov av fler platser i skyddadeverkstäder och föreslår att dessa platser förbehålls personer som inte kanplaceras inom halvskyddad sysselsättning. Behov av fler platser i skyddadeverkstäder redovisas dessutom av länsstyrelserna i ,, , , , , , , , , , ochNorrbottens län. Krav påhöjning av statsbidragen för den halvskyddade verksamheten framförs avlänsstyrelserna i , och . En höjning avstatsbidragen anser i behövlig för att i högregrad stimulera företagen, specieUt inom det inre stödområdet, tillnyanställning av handikappad arbetskraft. i och anser att arbetsgivarna bör informeras om behovet av halvskyddad sysselsättningoch om nödvändigheten av att anpassa arbetsplatsen till arbetstagaren så attbl. a. äldre arbetskraft kan få anställning. En ökning av antalet platser inomhalvskyddad sysselsättning framförs som behövlig av länsstyrelsema iÖstergötlands, , , , , Västerbottensoch . Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 340 En ökad omskolning ocharbetsmarknadsutbildning kräver länsstyrelserna i och Malmöhuslän samt i län där framhåller att utbildning är det mesteffektiva arbetsmarknadspolitiska medlet för att åstadkomma sysselsättningäven då det gäller äldre personer och individer med arbetshinder. i länframhåller att omskolning- och uppskolningsverksamhet bör decentraliseras såatt kvinnorna ges större möjligheter att delta i utbildningen. Olika slag av följdverksamheter börförläggas i anslutning till de i och belägnaomskolningsverkstäderna, anser i . Enligt i Värmlandslän skulle en generösare bidragsgivning inom arbetsmarknadsutbildningeninnebära att fler arbetssökande kunde intresseras för utbildning inombristyrken. i länföreslår att landets utbildning av arbetskraft för det högmekaniseradeskogsbruket förläggs till . Ett av regionalpolitikenshuvudsyften är att öka graden av jämlikhet i olika avseenden. Regionalpolitikenmåste därför även innefatta åtgärder för att skapa goda levnadsförhållanden iområden där en vikande utveckhng ter sig ofrånkomlig. 1 ett särskilt avsnitt ilänsprogrammen klarläggs var och i vilken omfattning speciella åtgärder behöversättas in dels för att åstadkomma en tillfredsställande serviceförsörjnuig ochdels för att skapa sysselsättning för i första hand svårplacerad eller av andraskäl ortsbunden arbetskraft. Den sistnämnda typen av åtgärder tas upp i dettaavsnitt. Vissa glesbygdsåtgärder har behandlats i avsnitt 9.4.6. Frågorbeträffande serviceförsöriningen i glesbygden tas upp i avsnitt 9.5.5. i förfram förslag till åtgärder i skärgården som redovisats i särskildskärgårdsutredning och som i sammanfattning omfattar följande. Fler tjänsterbör inrättas för tillsyn av allmän mark. Rationaliseringar inom lots-, fyr- ochtullväsendet bör vägas mot sjösäkerheten, minskat underlag för befintligservice samt minskat skatteunderlag för berörda kommuner. Om sådanarationaliseringar eller indragningar äger rum bör det undersökas om vård ochtillsyn av fyrar m. m. kan ge kompletterande sysselsättningsmöjligheter.Hemslöjd och konsthantverk bör stimuleras på olika sätt. Den kommunalamarkberedskapen bör förstärkas. Detta för att de höga markpriserna inte skallutgöra ett hinder för utveckling av lovande projekt. Arbetet med att stimuleralämpliga special- och trädgårdsodlingar bör intensifieras. Skärgårdsborna böri större utsträckning intresseras för sådana investeringar som turisterefterfrågar t. ex. serveringar, motions- och rekreationsanläggningar. I syfteatt underiätta detta bör lån eller bidrag utgå till upprättande av byggnadsplaner.Den hantverks- och servicekatalog som Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 341 har sammanstähts och distribuerats tiU turister m. fi. ochsom upptar den service som erbjuds bör utvidgas till att omfatta ytterligaredelar av skärgården. anser dessutom att skärgården bör få medelfrån reservationsanslaget för särskilda stödåtgärder i glesbygder. Detta böräven gälla anser där. När det gäller länkonstaterar att det finns en dold arbetslöshet bland den äldreoch ortsbundna glesbygdsbefolkningen inom jordbmket samt bland kvinnoma i denöstra delen av länet. föreslår att fler beredskapsarbeten erbjudsarbetslösa i glesbygden och att åtgärder som sänker resekostnaderna förarbetslagen vidtas. Vidare för fram förslag om att glesbygdsstödbör utgå som punktinsatser i glesbygdsområden även utanför stödområdet förtillverkning av hemslöjds-och konsthantverksobjekt. i länkräver en prövning av att i glesbygdsområdena tillämpa en särskild ränte- ochkreditpolitik. i länanser att det speciella glesbygdsstödet är både nödvändigt och konstruktivt.Större effekter bör dock kunna erhållas. Om hemindustriverksamheten kan ges enbättre organisation kan den outnytriade arbetskraftsreserven tas till vara.Länsstyrelsen föreslår ett "distribunalsysteni" förhemindustriverksamhet. Förslaget innebär att en "meUanhand"(distribunal) skah organiseras, som tar ansvar för den hemindustriellaverksamheten gentemot arbetsutläggande företag. Kostnaderna för de resursersom distribunalen måste erhålla för att ta detta ansvar behöver inte överstigade redan tillgängliga stödformerna med undantag för initialskedet dåigångsättningsbidrag torde bli nödvändigt. Distribunaler med tekniker ochadministratörer placeras i ett antal centralorter i länet förslagsvis så attinte avståndet meUan arbetsplatsen (hemindustri- eller byarbetsplats) ochdistribunalen överstiger sex till sju mU. I vissa fall kan det vara lämpligtatt lyfta ut en mindre tillverkningslinje och organisera en byarbetsplats inedlagd skola eller liknande. Från distribunalema utgår material och tjänstertill arbetsplatserna. De färdiga produkterna transporteras (kansamordning ske med andra transporter) sedan tillbaka tiU distribunalen icentralorten. Den organisatoriska uppläggningen av distribunalsystemetföreslås ske i samarbete med industriorganisarioner. föreslår attdistribunaler i första hand inrättas i , och . Därvidskulle, om man räknar med distribunalregioner med sex tiU sju mils radie enbetydande del av de områden täckas där specieUa åtgärder måste komma ifråga. Enförsöksverksamhet förordas baserad på ca 50 anställda vid hemarbets- ochbyarbetsplatser med distribunal i tätorten . Utgångspunkten är därvidatt 2 000-3 000 personer i områden på mer än frånkommunblockscentra, måste sysselsättas . En betydande satsningpå hemindustrieli verksamhet framstår, enligt uppfattning somett realistiskt alternativ till beredskapsarbeten av stor omfattning. Dettaförutsätter dock en genomtänkt administration av marknadsföring, uppläming ochdistribution. i redovisar också exempel påmöjlighe- Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet teratt åstadkomma kompletterande sysselsättning för befolkningen på landsbygdenfrämst med syfte att bereda den kvarboende glesbygdsbefolkningen i åldrarnaöver sysselsättning. Vissa av dessa förslag för att åstadkomma enkombinationssysselsättning har också redovisats i de avsnitt som behandlarrespektive ämnesområde. En rad näringsgrenskomponenter bör enligtlänsstyrelsens uppfattning kunna kombineras för att åstadkomma kompletterandesysselsättning. Åtgärder som underlättar detta bör vidtas. Hemslöjd, inkl. sameslöjd Investerings-och produktionsstöd Åtgärder i enlighet med den antagnarennäringslagen Produktions- och avsättningsstöd Avsattningshjälp Fraktstöd, fiskevård och inplantering av fisk. Deltids- och säsongsysselsätining genom intensifieradskogsvård. Småjordbrukare bör, i vissa fall med hjälp av statsbidrag beredastillfälle att köpa skog av domänverket Utökande penningbidrag för verksamheten Industriföretag lägger ut kortare eller längre delar aven produktionslinje till små enheter administrerade av ett särskilt företag Förbättrad marknadsföring, ordnade råvaruleveranser,utbildning och produktionsstöd Lokaliseringsbidrag, förbättrad marknadsföring,utbildning och uppförande av drifts- och infrastrukturanläggningarÅterställande av naturen t.ex. nedlagda flottleder. Statliga bidrag bör täckaiständ-sättningskostnaderna för att hålla nedlagd jordbruksmark öppenBeredskapsarbeten dirigeras efter sysselsättningspolitiska behov ochturistiska ändamål Åldringsvården bör inordnas i det glesbygd skollektivamönstret. Tvä eller flera personer kan t. ex. hjälpa en åldring Statsunderstödtill ungdoms- och studieverksamhet i glesbygden. Äldre personer kan t. ex.anställas som ledare av bostäder för turistiska ändamålm. Om utkomstmöjligheterna trots dessainsatser visar sig otillräckliga bör, anser , kontantunderstödkunna utgå som kompletterande inkomstförstärkning. Detta kontantunderstöd bördärvid som regel kunna utgå med maximalt belopp enligt gällande bestämmelser iavvaktan på de nya regler, som har föreslagits av utredningen om försäkring och 1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 343 annat kontant stöd vid arbetslöshet (SOU 197 1:42 och 43). Länsstyrelserna i såvälVästernorrlands som tar upp den hemindustriella verksamheten ochser den som ett komplement rill jordbruket. i länföreslår en försöksverksamhet med en utökad regional och lokal organisation avhemarbetsverksamheten. Organisationen skulle handha uppgifter somadministration, objektsanskaffning, produktutveckling, kontroh samt skolning avden lokala arbetskraften. i anseratt en översyn bör göras av hemarbetscentralernas organisation medanlänsstyrelsen i Kristanstads län framför att hemarbetscentraler knutna till deskyddade verkstäderna bör inrättas i länet. Dessa hemarbetscentraler skulle bl.a. handha organiserandet av hemarbeten, lämna ut och samla in produkterna samtgöra inköp av maskiner, redskap och dylikt. Enligt iVästerbottens län bör hemarbetscentraler inrättas i varje kommunblock i länet i anseratt stödet till hemarbete är ett nödvändigt komplement till övrigasysselsättningsskapande åtgärder för den lokalt bundna och svårplaceradearbetskraften i länet. Nya typer av arbetstillfällen förden ortsbundna arbetskraften bör tihskapas anser [län.Den försöksverksamhet med intensifierad sysselsättningsplanering iglesbygdsutredningens regi som har bedrivits i kommun bör allmänt kommatUl stånd. Kommunala initiativ i denna fråga bör följas upp med statligabidrag. i framhåller att försöksverksamhet medkommunal sysselsättningsplanering bör påbörias i samtliga kommunblock i länetsinland. Försöksverksamheten i har visat att positivasysselsättningseffekter kan uppnås. 9.5 Serviceförsörjning 9.5.1 Allmänt Utgångspunkten för länsstyrelsernasbedömning av serviceförsörjningen i länen och de krav som stäUs påkomplettering av denna har varit främst en promemoria från glesbygdsutredningensom bifogades anvisningarna för upprättande av länsprogram1970. I denna promemoria diskuteras befolkningens servicestandard utifrånkvaliteten på serviceutbudet och dess tillgänglighet. Tre servicenivåerbehandlas i promemorian nämhgen närhetsservice, kommuncentrumservice ochregioncentrumservice. Avgörande för länsstyrelsernasbehandhng av servicefrågorna är det mål för samhähets regionalpohtik, som syftartill att åstadkomma en sådan fördelning av välståndet att människorna i olikadelar av landet får en tUlfredsstäUande social och kultureh service. Även den av länsstyrelsernaupprättade ortsklassificeringen har haft stor betydelse framför allt vid bedömningenav serviceförsörjningen i de utpekade storstadsalternativen. Den servicenivå det här är fråga om 1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 344 behandlas inte i glesbygdsutredningens promemoria. De kravpå kompletteringar av skilda verksamheter som ställs syftar i många fall tillatt skapa ett utbud av serviceverksamheter som är hkvärdigt med de nuvarandestorstädemas (detta framgår även i avsnitt 9.3). Krav på exempelvis högreUtbUdning ställs för flertalet av de utpekade storstadsalternativen. TUlgång påsådan utbildnmg ses också som en betydelsefull faktor för att åstadkommautveckhng av näringslivet. Några länsstyrelser redovisarallmänna synpunkter på serviceförsörjning. i länframhåher att vid dimensionering och lokalisering av offentlig service fömtomföretagsekonomiska även samhähsekonomiska och sociala överväganden måste ingå.Liknande synpunkter framförs från flera länsstyrelser. iÖstergötlands län föreslår att vid risk för nedläggning av offentlig serviceobligatoriskt samråd införs mellan berörda serviceinstitutioner och demyndigheter som svarar för regionalpolitiken. bör då speciella regionalpolitiskamedel ställas tUl förfogande på varje berört område att tas i anspråk förtäckning av de förluster som uppkommer vid bibehållande av verksamheten.Länsstyrelsen i påpekar att den institutionella servicenunder senare år i rationaliseringssyfte har centraliserats till ett mindreantal orter. De i många fall tämligen magra rationaliseringsvinster som härvidhar uppnåtts uppväger sällan de effekter av negativ art som har uppstått ivissa regioner. Även i diskuterar detta spörsmåloch menar att utveckhngen i kommunema är beroende av vilka serviceinrättningar,offentliga och privata, som kan erbjudas i kommunernas centralorter. Enligtlänsstyrelsens mening är den offentliga servicens lokalisering i regel anpassadtill befolkningens fördelning och den ekonomiska utvecklingen men endast iobetydlig utsträckning använd som regionalpoUtiskt medel. pågårcentralisering av ohka verksamheter inom såväl den privata som offentligasektorn med indragningar som följd. En viss decentralisering av den offentligaservicen är enhgt nödvändig för att i kommunernas centralorterkunna tillhandahåha den service som krävs av företag och enskilda. OlUca orter bör få denserviceutrustning de har underlag för, anser i , somvidare framhåller att servicebehovet i de expansiva områdena inte fåreftersättas. Likartade tankegångar framför i , sombetonar att utbyggnaden av serviceanordningar måste följa industritillväxten.Enligt i län måste alla garanteras en vissminuniservicenivå inom rimligt avstånd och tUl rimhga kostnader. Normer härförbör fastställas centralt. i län anför lUcnande synpunkteroch uttalar att den nuvarande servicestrukturen i tätorter med mer än I 000invånare bör garanteras . i anseratt i de fall serviceförsöriningen på sUct inte kan säkerstäUas i strategiskaserviceorter bör staten vara beredd att vidta direkta servicestödjande åtgärderoberoende av befoUcningsunderlaget för att säkra servicens fortbestånd. Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 345 Krav på nyetablering ellerutbyggnad av skUda former av eftergymnasial utbildning, oUka typer avhögskoleutbildning eller universitetsfilialer framförs av 18 länsstyrelser. Somlokaliseringsorter för sådan utbildning föreslås , , ,, /, , , , Trestad(UddevaUa-Trollhättan-Väners-borg), , , , ,/, / , , och . Med hänsyn till länsgynnsamma läge i förhållande till storstadsregionen bör ohka typer aveftergymnasial utbildning kunna lokaliseras till länet, anser . i anföratt av rättviseskäl inget län bör undanhållas dylUc utbUdning. Specielltmissgynnat beträffande den högre utbildningen anser i länatt den sydöstra delen av landet är. Universitetsfilialen i har t. ex.inte verkat märkbart höjande på den låga högskolefrekvensen i denna del avlandet. i framhåller att statsmakternasintentioner att bygga upp ett storstadsalternativ i inte bör urholkasgenom att viktiga delar av den högre utbildning som lokaliseras tillbottenviksregionen onödigt splittras. i strykerunder det angelägna i ett utökat samarbete med beträffande den högreutbildningens och universitetens utbyggnad. 1 anslutning thl de allmännaönskemålen om högre utbildning till en viss ort framförs också vissa specieUaönskemål. Sålunda begär i en utbyggnad inom dennaturvetenskapliga sektorn vid universitetsfilialen i samt ohkayrkesinriktade kurser för t. ex. sjukvårdsadmmistratörer och socionomer. i länåberopar en undersökning av flyttnings-rörelserna för ungdomar i åldrarna 20-24år, enligt viUcen visar en negativ bild, och stöder ett yrkande avHalmstads kommun om eftergymnasial utbildning för teknUcer och samhällsvetare,konstnärhg och musikalisk utbildning samt idrotts- och fritidsledarutbildning. Universitetsfilialen i börenhgt i byggas ut med naturvetenskapliga ämnen samten fullständig lärarhögskola. har med hänsyn tUl sinstorlek och funktion en svag servicesektor och speciellt saknas högreundervisningsanstalter, påpekar i . Regionen ärexpansiv och har en jämförelsevis hög andel ungdomar. Enligt länsstyrelsenföreligger behov av universitetsfilial eUer högskoleutbildning.Mot bakgrund av den starka koncentrationen av tekniskt högkvalificerad industribör det därför vara angeläget att utveckla institutioner för teknisktutvecklingsarbete och forskning. Staten och näringslivet bör i samverkan byggaupp ett centrum för teknisk utveckling med undervisning, forskning ochproduktion. Dessutom bör tiU lokaliseras 1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 346 a. en ochgymnasieingenjörer med inriktning på försäljning och export, yrkestekniskhögskoleutbildning, andra anstalter för teknisk och merkantil utbildning samthögre konstnärlig utbildning. i länframhåller att /är en lämplig ort för högre utbUdning som haranknytning till näringslivet i regionen. Sålunda bör ett centrum för statligskoglig utbildning, forskning och förvaltning lokaliseras dit liksom tekniskmetallurgisk forskning med hänsyn till att stålindustrin är koncentrerad tilldessa delar av landet. Även högre utbildning inom sport- och idrottsliv börkunna lokaliseras till /Boriänge, När det gäller länanför i länet att i finns goda förutsättningarför högre teknisk utbildning, som bör vara fyraårig. Denna utbildning börkompletteras med en produktinriktad forsknings- och utvecklingsenhet inomtransport, forskning, logistUc m. m. 1 SundsvaU finns vidare godaförutsättningar för att förlägga en av yrkesutbUdningsberedningen föreslagenettårig vidareutbildningen av medicinska laboratorieassistenter. Länsstyrelsenföreslår att utbildning av sjuksköterskor prövarmöjligheterna att i bedriva lärarutbildning och kursverksamhet. Ävenutbildning av arbetsterapeuter föreslås av ske i . TUlHärnösand bör en produktinriktad forsknings- och utveckhngsenhet inom bygg- ochanläggningsverksamhet förläggas och bör byggas ut med en linjeför förskollärare. Vidare bör förläggning av ytteriigare eftergymnasialmusikutbildning till övervägas. Enligt finns godaförutsättningar för att förlägga högre teknisk utbildning till . Omytterligare en idrottshögskola inrättas inom landet bör den lokaliseras tillSollefteå. i föreslår en central för akademiskforskning och utbildning av idrotts- och fritidskonsulenter samtfritidspedagoger i . Ett medicinskt forskningscentrum med viss specialinriktningsamt en livsmedelsteknisk utbildning med ett livsmedelsteknologiskt bibliotekföreslås också lokaliserade till . i länuttalar att det på grund av det industriella utvecklingscentrum (lUC) som harförlagts till är angeläget att yrkesteknisk högskoleutbildningförläggs tUl denna ort. i länanser att verksamhetsfältet för den nya tekniska högskolan i bör breddas,i första hand genom utbildning inom naturproduktion, främst geoteknik, samtgenom ett utökat samarbete med geofysiska observatoriet i . Även enutökad humanistisk utbUdning efterlyses samt en idrottshögskola och högrekonstnärhg utbildning. i länredovisar några allmänna synpunkter på skolplaneringen och anför att deskolreformer som har genomförts Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 347 under har haft som primärt syfteatt för de enskUda eleverna utjämna skillnaderna i fråga omutbUdningsmöjligheter. Syftet har varit inte minst att undanröja de geografiskahindren och utjämna förhållandena mellan landsbygd och tätort samt mellanlandets olika delar. anser emellertid att det råder enmotsatsstäU-ning i skolans målsättning att dels få en skola som når aUa och attdels få ett elevunderlag stort nog att erbjuda någorlunda acceptabla valmöjligheterför eleverna. De hittillsvarande besluten inom skolans område -baserade pånuvarande pedagogiska och skolpohtiska målsättningar - har enligtlänsstyrelsens mening lett till en centralisering av skolväsendet och medverkattUl en skärpt differentiering av olika orters attraktivitet och servicemässigabetydelse. De negativa följder som detta får för ett stort antal orter medomland kan inte anses bli kompenserade av de förbättrade förhållanden somuppstår i ett fåtal större tätorter. Vid framtida utformning av skolanslokalisering måste därför de regionalpohtiska aspektema beaktas i högre gradän hittUls. 1 detta sammanhang framhåller att kommande forskningoch planering borde kunna inriktas på en utveckling av pedagogiska och tekniskametoder, vilka ger möjligheter till avancerade studier även utanför gymnasieorterna. Gymnasieorternas upptagningsområdenbehöver revideras, anser i . iSödermanlands län framhåller att minst en ort i länet bör utrustas med samtligagymnasiala utbildningsalternativ. I västra delen av föreliggerenhgt i länet behov av ytterligare gymnasiala utbildningsenheter.Länsstyrelsen i län förordar att gymnasieskola inrättas iSimrishamn, och i uttalar sig för en försöksutbildninginom automatisk databehandling vid gymnasieskolan i . Den pågåendeförsöksverksamheten med glesbygdsgymnasiet i bör enligt länsstyrelseni stödjas av statliga och kommunala myndigheter.Länsstyrelsen i anser att bör erhålla komplettgymnasieskola. Ökad samverkan meUan gymnasieskolor, t. ex. mellan ochHedemora, är nödvändigt för att större differentiering skall kunna erbjudas,påpekar i . i menaratt gymnasiala utbildningsmöjligheter bör bibehållas i . Dessutom börkorrespondensgymnasiet i bevaras i någon form. För att upprätthålla enacceptabel skolservice i inlandet anser i detnödvändigt att gymnasieskolorna i och kvarstår i nuvarandeform utan inskränkningar.