prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Även färdigvarulagrenbedömdes i synnerligen stor omfattning som för stora avföretagen och man får räkna med en slark strävan att hålla dessa tillbaka underförsta . Företagens försiktiga produktionsplaner för första delenav 1972 i kombination med en prognoserad ökad inhemsk efterfrågan borde ocksåkunna leda till en bättre balans mellan produktion och efterfrågan och därmedtill mindre investeringar i färdigvarulagren . Härhar kalkylerats med en fortsall kraftigt avlagande ökning av färdigvarulagren så kraftigt att lagerökningen nästan helt upphör. För skogsindustriernaberäknas en relativt kraftig minskning av lagerhållningen ske. Lagren av varor i arbeteberäknas minska något . Minskningen hänför sigpraktiskt taget helt lill skeppsvarven, vilkas lager av varor i arbete svängermyckel kraftigt vid omfattande leveranser av fartyg. Utvecklingen är på nuvarande stadium betydligt svårare att bedöma och därförmycket mera osäker. Här har kalkylerats med en omsvängning för råvarulagrentill en ökning med . Färdigvarulagren beräknasliksom komma alt öka endast obetydligt. Lagren av varor iarbete väntas komma att öka ungefär lika myckel som råvarulagren, men dennaökning är nästan helt hänförlig till varvsindustrin. Industrins lo-tala lagerskulle därmed öka med säsongrensat sett ca 500 milj. kr. Sammantaget skullelagerökningen för hela industrin därmed komma att stanna vid drygt300 milj. kr. Som framgår avnedanstående tablå skulle lagren inom handeln omfattande detalj-, parti- ochnybilhandeln enligt nu tillgängliga uppgifter ha ökat endast svagt under1970. Under de tre första kvartalen 1971 tycks de ha minskal.Samma utveckling torde ha gällt även , eftersomhandelns inköp torde ha varit låga och konsumtionenberäknas ha ökat. Här har kalkylerats med en minskning för hela 1971 avhandelns totala lager med ca 230 milj. kr. förutseshandelslagren, främst mot bakgrunden av den höjda konsumtionsnivån, komma allöka relativt kraftigt. Tyngdpunkten i ökningen beräknas ligga 1972 säsongrensat sett. Skogsbruketslagerförändringar, beräknade som skillnaden mellan normal årlig tillväxt ochårlig avverkning, har minskal i ungefär samma takt under de senaste tre åren.Den beräknade starka minskningen av av- 1 Preliminär nationalbudget 177 verkningamaunder 1972 medför kalkylmässigt en relativt betydande ökning av lagren i skogsbruket. För jordbruket beräknas lagren ha minskalnågot medan lagren uppskattas bli oförändrade. Milj. kr.. 1968 ärs priser. 1969 1970 1971 1972 Summa 1849 4194 1252 760 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 178 Den offentliga verksamheten I. Vid presentationen av den offentiigasektorn i detta kapitel tillämpas i alltväsentligt samma definitioner och avgränsningar som i det institutionelltuppdelade nationalräkenskapssystemet. Sektom är uppdelad i tre delsektorernämligen staten, kommunema och socialförsäkringssektorn. Affärsverksamhetsom drivs av staten förs i huvudsak till förelagssektorn. Statens kapitaltillskott tillaffärsverken betraktas som en kapitaltransfereringav icke finansiell natur. Verksamheten som bedrivs i fas-tighetsfondemaoch vissa andra kapitalfonder uppfattas inte här som affärsmässig. Dessa fonderhar upplösts och deras transaktioner med andra sektorer än staten hänförs lillden statliga myndighetssektorn. När det gäller kommunema, betraktas derasaffärsdrivande verksamhet som en del av den kommunala myndighetssektom. Dettamedför att kapitaltillskottet från de kommunala myndighetema till affärsverksamhetenkommer att registreras som sektorintern realinvestering. Socialförsäkringssektorn har ställning avmellanled mellan å ena sidan staten och kommunerna och å andra sidanhushållsseklorn och företagssektorn.Inbetalningar av avgifter från hushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt viastaten, fram tiU socialförsäkringssektorn. Alla utbetalningar avsocialförsäkringsförmåner betraktas som utgående frånsocialförsäkringssektorn. Utbetalningar för detta ändamål som belastar statenseller kommunernas budgeter anses som transfereringar lillsocialförsäkringssektorn. Den offentligasektorn tar direkt i anspråk en betydande del av bruttonationalproduktens resurser i form avvaror och tjänster. I det följande skall göras en uppskattning av denoffentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster t. o. m. En del avde offentliga sektorernas utgifter består av transfereringar till andrasektorer. Dessa utgifter medför inte ulan vidare alt reala resurser tas ianspråk. Transfereringar från staten och socialförsäkringssektorn till kommuneroch hushåll ger dock i betydande utsträckning upphov till efterfrågan på varoroch tjänster. Den offentliga sektorn ställer inte bara direkta krav på realaresurser. I det följande redovisas ävenvissa uppskattningar av den påverkan på kreditmarknaden som kan utgåfrån den offentliga sektorn. Innebörden av denna påverkan utvecklas sektorvis ikapitlet om kreditmarknaden. För alt ge en samlad bild av denoffentliga sektorns reala och finansiella anspråk summeras de tredelsektorerna till en konsoliderad offentlig sektor. Avslutningsvis görs såvissa beräkningar över den offentliga 1 Preliminär nationalbudget I79 sektornsinverkan på den samlade efterfrågan, varvid sektorn utvidgas till att innefattaäven de av statsmakterna i stor utsträckning kontrollerade investeringsfondernaoch bostadsbyggandet. 1 tabell 1 harstatens inkomster och utgifter för kalenderår respektive budgetår redovisats. Som framgår avtabellen består statsinkomsterna i huvudsak av direkta och indirekta skattersamt s. k. övriga inkomster. Den senaregruppen utgörs bl. a. av inkomst från kapital och rörelse. Slatsinkomslemaberäknas ha vuxit relativt snabbt 1971 eller med inemot 17 0/0 aU jämföra medca 12 0/0 1970. väntas tillväxten bli avsevärt lägre, eller ca 9 0/0. De direkta skatterna utgörs till störstadelen av till staten inflytande skatter påinkomst och förmögenhet minskade med återbetalningar av överskjutandeskatt och kommunalskaltemedd. Dessutom borldras avgifter som visserligen uppbärs av staten men som är avsedda för socialförsäkringssektorn.De viktigaste av dessa är arbetsgivares och enskildas avgifter tillsjukförsäkringen saml enskildas folkpensionsavgifter. Ökningen av de direktaskatterna uppgick till inemot 25 0/0. beräknas däremot tillväxten så gott som helt ha uteblivit. Denmarkanta skUlnaden i utvecklingen förklaras iförsta hand av den skattereform som trädde i kraft och somvid införandet beräknades komma att medföra ett bortfall av direkta skatterför statens del på . Härtill kommer den jämfört med1970 svagare ökningen av lönesumman. Som framgått av kapitel VI fömtses lönesumman växa snabbare 1972 än . Bland annat som en följd härav kaninkomsterna på inkomslskalteliteln beräknas öka betydligt snabbare än 1971.Även utgifterna på inkomstskaltetiteln väntas dock stiga relativtkraftigt. Inte minst gäller detta de skatter som staten uppbär för kommunernasräkning. Dessa förs som avdragsposl i beräkningarna över statens inkomster. Orsaken tUl den förutsedda snabba stegringenav utbetalade kommunalskattemedel sammanhänger främst med attförskottsutbelalning-arna från statens sida grundar sig gamlainkomslförhållanden. Utbetalningarna lUl kommunerna av kommunalskattemedelutgår sålunda , med en stark tillväxt av inkomstskatteunderlaget.Nettot på inkomstskalleliteln, dvs. de direkta skatterna, har mot dennabakgrund antagits växa med ca 4 0/0 1972. De indirektaskatterna består i huvudsak av mervärdeskatten, punktskatter på vissa varoroch tjänster, tullar samt den allmänna arbetsgivaravgiften. Även den del avfordonsskatten som kan antas motsvara bushåUens andel har förts till dennakategori av skatter. De indirekta skatternasandel av de totala skatteinkomsterna har under det senaste Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VHI: 1. Statens inkomster ocb utgifter19701972 FinansieUt sparande (72) Utlåning och andra finan- Totalsaldo (1-2-4-4.1.) Nettoförändringar i transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsökning: ) -2 630' Beloppen förskatterna är något lägre än de belopp som återfinns i nationalräkenskapernaberoende på att olika registreringstidpunkter används. Nationalräkenskapernaredovisar de skatter som erläggs, medan här angivna tal avser belopp somströmmar in till staten i resp. period. Stigande beskattningsunderlag och viss fördröjning iuppbördssystemet ger upphov till differensen mellan de två beloppen. Vid omvandlingenav budgetsiffrorna för /73 till kalenderårssiffror för 1972måste delvis ganska approximativa metoder användas, varför en viss osäkerhetvidlåter uppskattningen av framför allt de enskilda utgiftsposternas storlek. Tabellensuppgifter i posterna I5 baseras på riksrevisionsverkels ochfinansdepartementets data, vilka till övervägande del är kassamässiga. Vissaundantag härvidlag föreligger dock, varför exakt överensstämmelse inte nås medriksgäldskontorels statistik rörande budgetutfallen, redovisad i post 7. Sådanöverensstämmelse nås först sedan totalsaldona i post 5 justerats förneltoförändringarna i iransaktionerna vid sidan av riksstalen här i form avresidualberäkning. 1Det preliminära budgetutfallet för avvek starkt, såväl vad gällerinkomstsidan som utgiftssidan, från tidigare prognoser.Det är dock ännu osäkert vilka poster som i första hand berörs varför det ocksåär oklart i vad mån detta återverkar på poslen 6 (neltoförändringar itransaktioner vid sidan av riksslaten)eller i vilken utsträckning det kan finnas anledning att även korrigera övrigaposter. årtiondet kraftigt ökat för att 1971 uppgå tillöver 50 o/o. Den takt med vUken de indirekta skatterna växer är av naturligaskäl starkt avhängig av förändringar i skatte- och avgiftssatser. Under 1970förekom uppjusteringar av mervärdeskatten för vissa varor.En när- 1 Preliminär nationalbudget 181 mare redogörelse för dessa höjningar återfinns i denpreliminära nationalbudgetenför 1971. I avsikt alt kompensera staten för del ovan nämnda bortfallet av direkta skatter som följde av skattereformens genomförandehöjdes mervärdeskatten generellt fr. o. m. . Del procentueUauttaget ökade från 10 till 15 o/o på de varor som låg utanför höjningarna under1970 (skattesatsen på 15 o/o motsvarar 17,65o/o på priset exkl. skatt). höjdes den allmänna arbetsgivaravgiften från 1 o/o till 2 o/o samlenergiskatten på främst den privataförbrukningen av elkraft. I första hand som en effekt av dessa höjningarberäknas de indirekta skatterna ha vuxit med ca 30 o/o 1971. har ingaförändringar i skalle- och avgiftsuttag antagits. De indirekta skatternastillväxttakt förutses på grund härav avta högst väsentligt eller lill knappt10 o/o. Övriga statsinkomster, som består avinkomster från rörelse och kapital,inkomster från vissa nominellt prissatta tjänster samt vissa kalkylmässiga poster, beräknas ha ökat med knappt 4 o/o1970. kan dessa inkomsterantas ha vuxit med drygt 20 o/o. Den kraftiga ökningen berodde i förstahand på en ojämn fördelning mellan hälfterna av respektive budgetår, vilketkom att medföra en osedvanligt låg nivå för dessa inkomster . För1972 förutses en tillväxt av ungefär samma omfattning som . De totalastatsutgifterna, exklusive finansiella transaktioner, beräknas ha ökat med ca10 o/o 1970. De konjunkturslimulerande åtgärder som vidtagits under loppet av1971 har bidragit till en snabbare tillväxt 1971. fömtses de totalastatsutgifterna öka med ca 10 o/o. Det bör idetta sammanhang observeras alt en rättvisande fördelning av statsutgifternamellan kalenderåren 1971 och 1972 är speciellt svår att åstadkommamed tanke på problemen alt tidsdatera effekterna av de konjunkturslimulerandeåtgärderna. Dessa och sammanhängande frågor behandlas mera utförligt iavsnittet om beräkning av budgeteffekter. Den tyngst vägandedelen av statsutgifterna, eller ca 60 o/o, utgörs av transfereringar. 1971 beräknas de totalatransfereringarna ha ökat med ca 15 «/o, medan tillväxten uppgick lUl 12o/o. förutses en ökningstakt om ca10 o/q. Överföringarna tillkommun respektive socialförsäkringssektorbehandlas närmare i avsnitten rörande dessa båda sektorer.Transfereringarna till hushållen ökade mycket snabbt, eller med ca 25 o/o under1971. Denna höga ökningstakt förklaras i första hand av beloppshöjningen avbarnbidragen . förutsesinkomstöverföringarna till hushållen stiga med knappt 11 o/o. Bostadstilläggen kan härvid väntas svara för enbetydande del av denna ökning. Ijanuari 1972 görs en särskUd utbetalning av de statliga bostadstilläggen till barnfamiljer uppgående tilltre gånger det belopp som-utbetalades . Detta väntasmedföra en ökning av de Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 182 StatUga bostadstilläggen med ca 125 milj. kr.Den 1 april 1972 träder ändrade regler i krafl för både de statliga ochkommunala bosladslill-läggen lUl barnfamiljer. Posten transfereringar lillföretag domineras av kapitaltransfereringar lill affärsverken. De ofördeladetransfereringarna innehåller, förutom vissa statistiska avstämningsposter,stalsränle-ulgifter samt bidrag lill internationell verksamhet. Den senareposten väntas visa en sedvanligt stark ökning . De statligakonsumtionsutgifterna består lill mer än hälften av personalkostnader. Under1971 beräknas den statliga konsumtionen ha vuxit med ca 17 o/o i värde och 5,5o/o i volym, vilket var avsevärt mer än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten . En stor del av skillnaden synes kunna förklaras avvidtagna konjunkturstimu-lerande åtgärder. Inte minst ökade statiigaindustribestäUningar torde härvidlag ha spelat in. Det kan sålunda nämnas allpraktiskt taget hela volymtillväxten för statlig konsumtion 1971 avsåg inköpför löpande förbrukning. De speciella omständigheter som bidragit till 1971 årskonsumtionsökning framgår också av all den tungt vägande delposten lönerendast växte med ca 1,5 o/o i fasta priser. förutses konsumtionensvolymökning begränsas lill knappt 3 o/o. Huvudparten av denna relativarelardalion faller på statens löpande förbrukning. Exklusive den löpandeförbmkningen förutses de statliga konsumtionsutgifternas tillväxt närmasttillta . Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat med ca 8 o/o i värde 1970. Så gottsom hela uppgången var all hänföra till kostnadsökningar och den volymmässigatillväxten kom att undersliga 1 o/o. De statliga investeringarnas utveckling1971 präglades i viss utsträckning av de ökade beredskapsarbeten och andrastimulansåtgärder som fastställdes och somfinns närmare återgivna i kapitel VII. Bland annat genom att effekterna häravhuvudsakligen beräknas falla torde dock tillväxten avde statliga myndigheternas investeringar 1971 ha begränsats lill ca 7 o/o ilöpande priser. Detta motsvarar en real nedgång om ca 1 o/o. väntasemellertid de statiiga investeringama komma att öka i snabb takt eller med 18o/o i värde och 13 o/o i volym. Enligt de beräkningar som redovisas i kapitelVII kan ungefär hälften av den antagna volymökningen tillskrivas redan vidtagnastimulansåtgärder. Från ovanståendeberäkningar av statens inkomster och utgifter kan ett finansiellt sparandehärledas. Som framgår av labell 1 har statens finansiella sparandekontinuerligt förbättrats från ett underskott om knappt 900milj. 1968 till ett överskoll om ca 1 600 milj. kr. väntasdenna tendens temporärt komma att brytas. Som tidigare redovisats beräknasstatsutgifterna växa någon procentenhet snabbare än statsinkomsterna. 1 Preliminär nationalbudget 183 ningar förutses en reduktion av statensfinansiella sparande 1972 om knappt 450 milj. kr. Nedgången torde i huvudsakkunna förklaras av konjunkturavmattningens återverkningar såväl på inkomstsidansom utgiftssidan. Omfattningen av utlåningoch andra finansiella transaktioner ökade myckel kraftigt . TUlväxtenuppgick till ca , vilket innebar alt de finansiellatransaktionerna detta år utgjorde . förutses definansiella transaktionerna bli av något lägre omfattning, eller ca 4,5miljarder kr. Det bör i detta sammanhang påpekas alt omvandlingen frånbudgetår till kalenderår är gjord under ganska stor osäkerhet varför utfalletså småningom kan visa sig medföra justeringar och förskjutningar mellan åren.Detta gäller framför allt utiåning och andra finansiella transaktioner. Totalbudgetens saldo,dvs. skUlnaden mellan statens samtliga inkomster och ulgifler, förbättradesunder 1970 med i runt tal 650 milj. kr. Utgifterna beräknas ha överstigitinkomsterna med . beräknas underskottet itotalhudgeten ha stigit med 650 milj. kr. till knappt 3 600 milj. kr. För 1972fömtses däremot en viss nedgång av detta negativa saldo. Kommunernas inkomster bestårlill drygt hälften av skatteintäkter. Statsbidrag och övriga inkomster svararför ca en fjärdedel vardera. I övriga inkomster ingår bl. a. inkomster frånförsäljning av avgiftssalla tjänster ocb inkomster från rörelse och kapital.Skatteinkomsterna, som ökade med inemot 9 o/o 1970, beräknas ha stigit nära nogdubbelt så snabbt 1971, eller med ca 16,5 o/o. Skillnaden mellan de båda årenförklaras så gott som helt av utvecklingen av den genomsnittliga kommunalautdebiteringen per skattekrona. Den senare höjdes 1971 med . beräknas utdebiteringen stiga med 1,24 kr.Tillsammans med ett ökat skatteunderlag torde detta medföra att de kommunalaskatteinkomsterna ökar kraftigt även . HärtUl kommer de ökadeförskottsulbetalningarna av kommunal-skallemedel till i huvudsakinflytlningskommuner som trätt i krafl vid ingången av 1972. Totalt beräknaskommunernas skalleinkomster växa med över 20 o/o 1972. Även statsbidragen kanväntas stiga snabbare 1 För att överensstämmelseskall nås mellan det finansiella sparande som kan beräknas utifrån förändringari kommunernas totala skulder och finansiella tiUgångar och det finansiellasparande, vilket erhåUs som resultat av beräkningar utifrån bl. a.kommunenkäterna, har en residualt bestämd korrektionspost av storleksordningen400 milj. kr. dragits från övriga inkomster . En post av motsvarandestorlek har införts även 1972. Det är dock ovisst om det är inkomsterna som ärför högt beräknade, eller om del är utgifterna som underskattats. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 184 Ökningen har skattats till 9o/o alt jämföra med drygt 40/0 1971. Däremot synes ökningstakten för övrigainkomster komma att bromsas upp något. För de totala inkomsterna skulle ovannämnda utveckling innebära en ökning med över 16 0/0 1972, dvs. avsevärt merän under de två närmast föregående åren, då motsvarande tillväxt uppgick tUldrygt 12 respektive 11 0/0. Den övervägande delen avde kommunala utgifterna består av konsumtionsutgifter, varav ca sju tiondelarutgörs av personalkostnader. Den kommunala konsumtionen beräknas ha vuxit iungefär samma takt 1970 och 1971, dvs. med drygt 16 0/0 i värde. I volym räknatuppvisar dock de båda åren en relativt olikartad utveckling med en ökning meddrygt 3 0/0 1971 att jämföra med en ökning om ca 9 0/0 1970. förutsesen värdemässig tillväxt av ungefär samma storleksordning som . En sådan utveckling skulle rätt väl överensstämma med de planersom kommunema själva redovisat. Till följd av de löneökningar och denlåglönesatsning som ingick i den senaste avtalsuppgörelsen kan en stor delhärav antas utgöras av kostnadsökningar. Volymtillväxten har sålunda sattstill drygt 3 0/0. Detta innebär att den dämpning realt sett av de kommunalautgiftsplanerna som starkt kom tUl uttryck kan väntas beslå under1972. Del kan nämnas att de kommunala konsumtionsutgifterna stigit med i genomsnitt knappt 8 0/0 i volym. Investeringsverksamhetenhos kommunala myndigheter och affärsverk steg med 7 0/0 i volymtrots det relativt strama kredilmark-nadsläge som kännetecknade delta år. Debegränsade möjligheterna till extern finansiering och den fortsatta neddragningenav kommunernas likviditet synes emellertid kraftigt ha påverkatinvesteringsulfallel . De kommunala investeringarna sjönk med knappt 100/0 i volym och 3 0/0 i värde. En mera utförlig redogörelse för orsakerna tilldenna svaga investeringsutveckling, som markant avviker från mönstret under60-talet, återfinns i kapitel VII, Kommunernasinvesteringsplaner har nedreviderals. Del kan antas alldelta huvudsakligen skett av finansiella skäl. Mot bakgrund av deinvesteringsfrämjande åtgärder som regeringen vidtog finns delemellertid anledning alt nu se något mer optimistiskt på kommunernasfinansieringsläge. utgår ökadestatiiga bidrag för kommunala beredskapsarbeten lill ett totalt belopp om ca500 milj. kr. Dessa medel har förutsatts generera ökade kommunala utgifter omett lika stort belopp. Härav beräknas ca 350 milj. kr. få karaktären avkommunala investeringar och 150 milj. kr. Även denstatliga bidragsprocenten for miljövårdande anläggningar har böjts för projektsom igångsätts . Volymmässigt kan ovanslående ål-gärderväntas bidra till en svag ökning av de totala kommunala investe- Tabell VIII: 2.Kommunernas inkomster och utgifter 19711972 (Exkl. bostäder, kommunala bolag och stiftelser) 21 820 9 720 7 750 4 900 860 690 6 800 2 980 2 610 26 120 7 870 3 720 Netto av mark-och fastighetsköp sparande (i4) Upplåning (567) 26 120 8 390 26 980 8 630 upplåningomfattar upplåning på och utanför kreditmarknaden. Procenttalen är avrundadetill jämna halva resp. hela procent. Källor: ,och . Tillväxten har liksom i kapitel Vllsatts till knappt 3 o/o i volym och drygt 8 o/o i värde. En summering avkommunernas konsumtions- och investeringsulgifter visar att dessa ökade med 11o/o 1971 all jämföra med 16 »/o 1970. I volym beräknas dessa utgifter i stortha varit oförändrade . förutses en viss acceleration, såväli värde som volym. Det torde i första hand vara på investeringssidan som deltakan väntas komma lill uttryck. Kommunernastransfereringsutgifter beräknas ha uppgått till . 1971.Den största utgiftsposten utgörs av transfereringarna till hushållen, vilkakan skattas till ca . väntas tillväxten för dessatransfereringar stiga med inemot 25 o/o. Även de ofördelade transfereringarna,dvs. överföringar som inte fördelats 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 186 på sektorer, har ökat kraftigt under senare år.De transfereringar som här avses består till en stor del av ränteutgifter. Detotala transfererings-utgifterna kan antas öka med knappt 16 o/o 1972 mot 8 o/o1971 och 15 o/o 1970. De finansiellakonsekvenserna av ovan redovisade beräkningar innebär att kommunernasfinansiella sparande förbättrats med ca 200 milj. kr. En fortsattlikvidiletsförsvagning synes dock inte ha kunnat undvikas. Förstärkningen avdet finansiella sparandet bör ses mot bakgrund av den försvagning om ca 1,3miljarder kr. som ägde rum . Framför allt som en följd av de snabbtökande inkomsterna torde en än mer markant förbättring av det finansiellasparandel vara all förutse . De reala kalkyler som bär presenteratsindikerar en förstärkning om knappt 900 milj. kr. Det måste dock framhållasatt dessa uppgifter är mycket osäkra. Såsom tidigare omnämnts avviker detfinansiella sparande som erhålls från nationalräkenskaperna från det somerhålls från kreditmarknadsstatisliken. I tabell 2 har därför en residualtbestämd korrektionspost om 400 milj. kr. dragils från övriga inkomster. Som närmare motiveras i kapitelIXkanförbättringen av det finansiella sparandel 1972 lill stor del väntas ta formenav en konsolidering av kommunernas likvida ställning. En sådan utvecklingskulle ligga väl i linje med erfarenheterna från tidigarekonjunkturförbättringar. Av tabell 2 framgår även alt en viss minskning av dentotala upplåningen bedömts som sannolik. Del bör dock framhållas alt bakomberäkningarna av kommunernas upplåning 1972 ligger etl antagande om en markantminskning av den omfattande tillfälliga upplåningen . Ennedgång av nettoupplåningen utesluter därför inte en ökad upplåning på denorganiserade kredilmarknaden. Tillsocialförsäkringssektorn har förts vissa verksamheter som kan anses utgöra ledi den samhälleliga trygghels- och socialpolitiken. Sektorn omfattar allmänsjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, frivillig sjukpenningförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering och frivillig pensionsförsäkring.Sektorn är till sin natur en statistisk konstruktion, varför dess gränser integenomgående sammanfaller med berörda institutioners.