prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 särskildafall kan stöd lämnas i övriga delar av landet, dock endast i sådant fall somnär avsevärda sysselsättningssvårigheter förutses eller har uppkommit tillföljd av industrhiedläggning i samband med omfattande branschrationaliseringeher av liknande orsak eller när särskilda skäl talar för att område medensidigt näringsliv eller isolerat läge bör tillföras ytterligare industri. Somallmänna förutsättningar för stöd gäller bl. a. att verksamheten skall bedömasmedföra varaktig sysselsättning för arbetskraften, få tillfredsställandelönsamhet och utövas i ort där goda förutsättningar finns för verksamheten. Stöd kan inom det allmännastödområdet lämnas till industri, industriliknande verksamhet ochindustriserviceverksamhet. Företag som flyttar sin verksamhet till ort inom detallmänna stödområdet kan erhålla ersättning för kostnader för flyttning avmaskiner, arbetsredskap och verktyg. Utanför stödområdet kan stöd utges endasttill företag med industriell eUer industrihknande verksamhet. Inom det allmänna stödområdet kanlokaliseringsstöd lån och i undantagsfall bidrag - utgå till investeringar ianläggningar inom turistnäringen. 1 statsmaktemas beslut motiveradesstödet med att turistnäringen erbjuder möjligheter att upprätthålla enskild ochsamhällelig service åt glesbygdsbefolkningen. Vidare framhölls att denlokaliseringspolitiska bedömningen av vilka orter som kan komma i fråga fördetta särskilda stöd givetvis blir en annan än den som ligger till grund vidindustrilokalisering. Det uttalades vidare att, i den mån lokaliseringsstödlämnas tUl turistanläggningar, det bör komma glesbygdsområdena i stödområdettill godo. I särskilda fall kanlokaliseringsstöd lämnas vid investering i industriell eller industriliknandeverksamhet som sker i rationaliseringssyfte, även om investeringen inte medförökad sysselsättning. Speciella krav är uppställda för stöd i sådana fall. Bidrag, avskrivningslån ochlokaliseringslån utgår vid ny-, till- eller ombyggnad av lokal eller annananläggning som är nödvändig för verksamheten. Lokaliseringslån kan dessutomerhållas vid anskaffning av maskiner, arbetsredskap och verktyg samt, omsärskilda skäl föreligger, vid förvärv av fabriksbyggnad. För anskaffning avomsättningstillgångar i inledningsskedet av verksamhet, för vilkenlokaliseringsstöd har utgått, kan, om särskilda skäl förehgger, lånegarantibeviljas industriföretag och företag med industriliknande verksamhet inom detallmänna stödområdet. Stödtagare kan beviljastidsbegränsad ränte- och amorteringsfrihet beträffande lokaliseringslån. Vidarekan lämnas lånegaranti för byggnadskreditiv, då stöd har beviljats för ny-,till- eller ombyggnad. Lokaliseringsbidrag ochavskrivningslån får uppgå till sammanlagt högst eller, om särskilda skälföreligger, av stödunderiaget. Bidrag, avskrivningslån och lokahseringslån får, såvidainte särskUda skäl föranleder annat, uppgå till högst två tredjedelar avstödunderlaget. Lånegaranti utgår med högst av det rörelsekapital sombehövs under verksamhetens inledningsskede. Ersättning vid flyttning av företaglämnas med belopp som motsvarar skälig kostnad för nedmontering, transport ochuppmontering av maskiner, arbetsredskap och verktyg. Ärenden om lokaliseringsstöd prövasav AMS. När stödet avser verksamhet utanför det allmänna stödområdet eller närden sammanlagda kostnaden för de investeringar och omsättningstillgångar stödetavser uppgår till minst 3 milj. kr., skall styrelsen hänskjuta ärendet tillKungl. Ifråga om omfattning och regional fördelningav beviljat lokaliseringsstöd har följande uppgifter sammanställts inominrikesdepartementet. Lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån härunder tidenden 1 juli 1965-den 31 december 1971 beviljats 804 företag med sammanlagt 1 654milj. Stödet fördelar sig med 324 milj. kr. i bidrag och 1 330 milj. kr. Enligt preliminära uppgifter har den 1 januari-den 30 juni1972 stöd härutöver beviljats 116 företag med sammanlagt 196 mUj. Från dehär lämnade uppgifterna för bortses i den fortsattaanalysen av stödets omfattning och fördelning. Antalet lokaliseringssatsningar somhar misslyckats i den meningen att företagen trots lokaliseringsstöd inte harkunnat bestå har varit relativt ringa. Av de företag som intih utgången av år1971 hade beviljats stöd har 43 gått i konkurs eUer lagt ned verksamheten.Dessa företag hade beviljats stöd med sammanlagt 28 mUj. kr., vilket motsvarar1,av det totalt beviljade stödet. Vidare kan nämnas, att 22 av deföretag som beviljades stöd ännu inte har börjat utnyttja stödet.I detta sammanhang kan erinras 1970 som villkor för lokaliseringsstödinfördes att investeringarna skall påbörias i regel från beslutetom stöd. Bortses från de nyssnämndaföretagen som har upphört eller ännu inte utnyttjat stödet, kvarstår 739företag som vid utgången av hade beviljats stöd under nämnda period. Avdessa är 709 företag inom industrisektom, därav sex industriserviceföretag, och30 turisthotellan-läggningar. Stödet till turistanläggningarna har beviljats iform av lokaliseringslän med sammanlagt 31 mUj. för beräknade investeringarpå ca 50 milj. kr. Sysselsättningsökningen vid dessa anläggningar beräknadestUl drygt 200 personer. Närmare tre fjärdedelar av stödet mom turistnäringenhar utgått tiU 17 företag i . De nyssnämnda 709 företagen inomindustrisektorn har beviljats lokaliseringsstöd med sammanlagt 1 574 milj. kr.,varav 314 milj. kr. i lokaliseruigsbidrag och I 260 milj. kr. Huvudparten av stödet har avsett utbyggnad av verksamhet vidredan existerande företag. Antalet nyetablerade företag är 139. Stödet tilldessa uppgår till 487 milj. kr., vilket motsvarar av det totalastödbeloppet. Av de nylokaliserade företagen ligger 109 inom allmänna stödområdet. 00 00 CO o 73 - OJ t-i ooOo\\o>o |tn'or-r(Nc-ro r>o Op-*iom0(N(NO>i0*OCCTCT\ 5CTn «t (Srn r- ( o\ O CN " 00 oq_ r oo (Nr u- rs oo, » 0\ "o O *t" O o ri o" " O o' '" O r-" cn o o oC ( oC cn oo' lo -' r" o' fnOTtoOOmunt*--ooOOOO(c-,\£)'Ot--00(NOu-iOonfNOOvorirjcO-firivo-t-HooOooooO P> ro Tt 00 ro o \0 m ro o t 1 00 " oo » 1 o 00 * ve m o OO vo 1 vo o M 00 "t UO o ro O ro (N CT *0 vo ( ro »O fO \0 - OrsoOO-OoocNrorscoTfTtovOrorooooo roOrorJ-omoOOro'0Orloo ro0orO'*Oa'(Nooooo-afNr»/0-0'-oo ro O ro in ef vo »o (N\oC00-rOiO-Hio*OTTtvor0-«tOTj-\o TttNfoov''! : iooofMC--fN'*'-r; \0 H ro Tta O C30 O 00 )£ " Os vo \o »-H Tt o (N ir->p-\oooooo ON-t Ui i>!! O 05 i S O Omfattningen och fördelningen på län avlokaliseringsstödet till industriföretag redovisas i tabell 5:6. Som framgår av tabell 5:7 ökadeantalet företag som beviljades stöd mycket starkt trots det dämpadekonjunkturläget. Den totala investeringskostnadenför de projekt till vilka lokaliseringsstöd har utgått t.o.m. harberäknats till 2 962 milj. kr. Investeringarna är tämligen jämnt fördelade påbyggnader och maskiner. Som jämförelse kan nämnas att de totalaindustrhnvesteringarna i landet uppskattas tUl 50miljarder kr. De investeringar som lokaliseringsstödet har medverkat tillmotsvarar således av landets totala investeringar i industri under dessaår. Vad angår stödets fördelning påmdustribranscher avser metall-och verkstadsindustri, massa- ochpappersindustri samt träindustri. Som framgår av tabell 5:6 harhuvuddelen av stödet beviljats företag inom det allmänna stödområdet. Äv de 709industriföretag som har fått stöd ligger 593 inom stödområdet. Dessa beviljades306 milj. kr. i bidrag och 917 milj. kr. i lån eller sammanlagt 1 223 milj.kr., vUket utgör av det totalt beviljade stödet. Stödområdet svarar ocksåför samma andel av investeringarna. De 109 nyetablerade företagen i stödområdetbeviljades lokaliseringsstöd med 344 mUj. kr., vUket motsvarar av stödetinom stödområdet. Tabell 5:7 Sysselsättningsförändring i industriföretagsom har erhållit lokaliseringsstöd 1.7.1965-31.12.1971. Stöd beviljat Antal Antal sysselsatta Faktisk ökning Ökning i Planerad ökning Faktisk ökning år företag vid ansökn.tiUf. framtiU % enUgt ansökan i % av planerad 1965 82 4 926 2 625 53 3 248 81 Summa 709 45 181 13 474 30 21493 ' För företag som har beviyats stöd efter 30.6.1971 harsysselsättningsförändringen inte noterats. Av intresse är att jämföra antaletstödföretag och antalet sysselsatta vid dessa med motsvarande uppgifter förhela industrin inom stödområdet. De senast tillgängtiga uppgifterna frånindustristatistiken avser . Detta år hade de företag inom det dåvarandestödområdet, som dittUls hade beviljats stöd, omkring 30 000 anställda. Enhgtindustristatistiken fanns i samma område omkring 2 000 företagmed ca 100 000 sysselsatta. Stödverksamheten har således berört en betydandeandel av industrin inom stödområdet. Det bör emellertid observeras att industristatistiken inte omfattar alla företag inom Det faktiska antalet sysselsatta inomdenna sektor är därför högre än 100 000. Ävenledes bör beaktas att ahastödföretag inte ingår i industristatistiken. har såväl antaletstödföretag som antalet sysselsatta i dessa ökat. 1 slutet av hadestödföretagen inom det nuvarande allmänna stödområdet ca 43 000 anställda,medan totalantalet industrisysselsatta i detta område enligtindustristatisriken uppgick tUl ca 125 000 personer. Av en jämförelsemeUan de anförda uppgifterna kan den slutsatsen dras att närmare en tredjedelav de industrisysselsatta inom stödområdet är anställda i företag som har fåttlokaliseringsstöd. Som framgår av tabeh 5:6 haromkring 300 milj. kr. eller av stödet beviljats företag i och närmare 200 milj. kr. eher vart och ett av ,och , medan i stödet uppgår tUl 92milj. Stödets regionala fördelningillustreras ytteriigare i figur 5:3 där cirklarna anger stödets storlek i deorter där stödföretagen är belägna. Figuren visar en viss koncentration avstödet till kustområdena och stödområdets södra gräns samt till centralaJämtland. Denna fördelning torde sammanhänga med att, som har nämnts,huvudparten av stödet har beviljats företag i samband med utbyggnad avbefintlig verksamhet. De nämnda områdena är befolkningsrika och har ett merautvecklat näringshv än övriga delar av stödområdet. Företagen har iansökningshandlingama beräknat att den utbyggnad som stödet har initieratkommer att medföra en ökning av antalet sysselsatta med 21 500 personer, därav15 000 inom det allmänna stödområdet. Av den beräknade ökningen svarar denyetablerade företagen för 7 900 personer, varav 4 500 inom stödområdet. EnUgt en undersökning som harutförts i med biträde av länsstyrelserna har antaletsysselsatta inom stödföretagen från ansökningstillfället fram till årsskiftet1971-1972 ökat med sammanlagt 13 500 personer. Äv ökningen faller på metall-och verkstadsindustrin, på träindustrin och på kemisk industri. Inomstödområdet har ökningen uppgått till 9 400 personer. Den faktiska ökningen ide skilda länen framgår av tabell 5:6. Den största ökningen redovisas iVärmlands län. 1 norrlandslänen med undantag av håller sigökningen 1 200-1 400 personer. Ökningen i är anmärkningsvärt högmed hänsyn till länets relativt låga andel av stödet. Den regionalafördelningen belyses vidare i figur 5:4. De redovisade siffrorna visar attnärmare två tredjedelar av den planerade ökningen hade inträffat vid utgångenav . Vid jämförelse mellan planerad och faktisk sysselsättningsökningbör uppmärksammas att investeringarna inte får påbörias förrän stödet harbeviljats och att personalökningen givetvis inte kan genomföras förrän den nyaeller utbyggda anläggningen har tagits i bruk. Ett betydande antal företag hadevid nyssnämnda tidpunkt ännu inte hunnit genomföra de planeradeinvesteringarna. Detta gäller framför allt de företag som Figur5:3Statligt lokahseringsstöd 1.7.1965-31.12.1971. Cirklarnaär proportionella mot summan av de lån och bidrag som beviljats företag 1200 1300 UOO 1500 1600 1700 Figur5:4 Faktisk syssclsättningsförändring per 31.12.1971 i företag som erhålhtlokahseringsstöd (inklusive stöd tiU turistanläggningar) 1.7.1965-31.12.1971.Cirklarna är proportionella mot antalet nyanstäUda på resp. ort. <»-. - »76 210 1200 1300 UOO 1500 1600 1700 ning tv intalat lytialiatta beviljades stöd men torde i hög grad ocksåavse företag som beviljades stöd . Planerad och faktisksysselsättningsökning med fördelning av företagen då stödbeviljades belyses i tabeh 5:7. I de företag som beviljades stödunder torde de planerade investeringarna helt eller till allrastörsta delen ha genomförts. Som framgår av tabellen har i dessa företag totaltsett av den planerade ökningen realiserats. Fram 1972 har i de företag som fick stöd och under åren 19671969sammanlagt av den planerade sysselsättningsökningen förverk-hgats.Ett markant undantag från denna höga nivå utgör det totala utfallet för deföretag som beviljades stöd . Någon entydig förklaring till detta kaninte ges. Differensen är givetvis inte genomgående för alla företag. Mer änhalva skUlnaden mellan planerad och faktisk sysselsättningsökning hänför sigtill ett fåtal större företag beträffande vilka fömtsättningama för expansionenmbbades kraftigt efter det beslutet om stöd hade meddelats. En bidragande orsaktorde vara konjunkturnedgången åren 19661967 som drabbade en del företag hårtoch ändrade möjligheterna att sedermera genomföra den planeradesysselsättningsökningen. Ett enda företag svarade för en differens på 500personer beroende på att utbyggnadsplanerna genom omdisponering sköts framåt itiden. Den faktiskasysselsättningsökningen bör emellertid jämföras inte enbart med den planeradeökningen. Äv intresse är också att jämföra stödföretagens utveckling medförändringen inom hela industrin. Liksom i de flesta industriländer minskadesysselsättningen inom industrin i senare del. ERU harpå grundval av industristatistiken sammanställt material, som belyserresultaten av den lokahse-ringspoUtiska stödverksamheten (Ds In 1972:14.) Detbör här anmärkas att endast 502 av de 709 företag inom industrin som harbevUjats lokaliseringsstöd ingår i industristatistiken. Sysselsättningsförändringen istödföretagen enligt ERU:s material redovisas i tabell 5:8. Denna visar denrelativa sysselsättningsutveckhngen i såväl stödföretagen som isamtliga industriföretag i skogslänen och i hela riket. Basåret är valt medhänsyn till att stödverksamheten till enskilda företag böriade detta år i formav att industrilokaler uppfördes som statskommunala beredskapsarbeten. En delföretag som erhöll stöd i denna form har senare beviljats lokahseringsstöd. Av tabellen framgår attstödföretagen tillhör en från sysselsättningssynpunkt expansiv gmpp inomnäringslivet. I regel har en kraftig sysselsättningsökning inträffat i sambandmed att stödet har utnyttjats. ERU har vidare undersöktstödföretagens hkviditets-, räntabilitets- och finansieringsförhållanden ochjämfört dem med företag i ett stickprov från industrin som helhet. Enligt ERU är räntabiliteten relativt likartad för debåda företagsgrupperna. En svag försämring konstateras ha inträffat för bådagrupperna . Försämringen i stödföretagen berortill stor del på att Tabell 5:8 Sysselsättningsförändring i stödföretagen åren19631970 med som basår (index 1963 = 100). beviljades 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1965 100 110 125 135 133 137 150 157 1966 100 111 124 143 133 135 146 150 1967 100 107 113 119 120 137 160 177 1968 100 107 110 108 110 122 130 139 106 (96) 100 (94) Anm. \ redovisningen avindustristatistiken fr. o. m. har näringslivsindelningen ändrats fråntidigare använda industrigruppskoder till standard för svensknäringsgrenindelning (SNI). Indelningarna är Inte helt jämförbara. För år 1967finns emehertid statistiken redovisad både enligt den gamla indelningen ochenligt SNI, vilket möjhggör jämförelser även . Siffrorna inomparentes avser uppgifter enligt SNI. betydande avskrivningar har gjorts. Vidare har skillnaderi likviditeten, vilken har varit sämre i stödföretagen, jämnats utnågot. Lönenivån i stödföretagen ligger lägre än riksgenomsnittet, men denutvecklas i takt med lönestegringen inom hela industrin. Lånegaranti för anskaffning avomsättningstillgångar har den 1 juh 1970 den 31 december 1971i samband med beslut om lokaliseringsstöd beviljats 38 företag för sammanlagt9,5 milj. kr. för anskaffning av omsättningstillgångar. Ersättning för kostnader förflyttning av maskiner m.m. Till företag som har flyttat sin verksamhet tillort inom det allmänna stödområdet har ersättning för kostnader för flyttning avmaskiner m.m. beviljats i 33fall med sammanlagt 4,6 milj. kr. Av dessa beviljades 21 företag samtidigtlokaliseringsstöd. Endast i 12 fall har enbart flyttnings-ersättning utgått medsammanlagt 2,2 milj. kr. Den planerade sysselsättningsökningen i dessa företaguppgår till 350 personer. Investeringsstöd vid utflyttning av central förvaltningfrån storstadsområden Är 1970 beslöt statsmakterna attstatligt stöd skulle kunna utgå för att stimulera utflyttning av centralaförvaltningsenheter inom den privata sektorn från storstadsområdena. Detta stödriktar sig till sådana företag som försäkringsbolag, koncemer,riksorganisationer m. fl. Maj:t kan bevilja företag som flyttar ut sincentrala administration stöd vid investeringar i byggnader efter motsvarande grunder somgäller för lokaliseringsstödet. Stöd får inte lämnas till investeringar för attöppna filialkontor eller starta annan lokal verksamhet. Någon ansökan om stöd i detta syfte har ännu inteaktualiserats. Utbildningsstöd utgår antingen soms. k. schablonstöd eller som individuellt stöd till mer kvalificeradutbildning. Stödet lämnas företag som nyanställer personal i samband mednyetablering eller utvidgning av verksamhet under fömtsättning att verksamhetenbedöms medföra varaktig sysselsättning för arbetskraften och fåtillfredsställande lönsamhet i ort, där goda fömtsättningar för företagetsverksamhet föreligger. Schablonstödet utgår med . förvarie nyanställd och arbetstimme . Det utges endast tillföretag inom det allmänna stödområdet. Den andra formen av utbildningsstödär ett individuellt bestämt stöd vid egentlig yrkesutbildning och utgår iförsta hand inom stödområdet för av högst . Stödbeloppet per elevoch arbetstimme bestäms från fall tUl fall med hänsyn tillutbildningskostnaderna och utbildningstiden. Ärenden angående utbildningsstödför verksamhet inom det allmänna stödområdet avgörs av AMS eller såvitt gällerschabionstöd, efter styrelsens bestämmande, av länsarbetsnämnden. Fråga omutbildningsstöd för verksamhet utanför stödområdet prövas av Kungl. Utbildningsstöd har underbudgetåren 1966/67-1969/70 beviljats företag för utbildning av omkring 15 000personer. Efter det att stödet till lokaliseringsutbildning förstärktes fr. o.m. Tabell 5:9 Utbildningsstöd 1.7.1970-31.12.1971. (tusental kr.) utbildningsvolymen ökat märkbart. Från nämnda datum t. o.m. beviljades 531 företag utbildningsstöd för sammanlagt11 400 elever, därav 9 200 inom det allmänna stödområdet. aveleverna var anställda hos företag inom metall- och verkstadsindustrin och 10 %inom vardera träindustri samt textil- och beklädnadsindustrin. Beviljat stöduppgick rill sammanlagt 78 milj. kr. Något mer än hälften av utbildningsstödetbeviljades i form av schablonstöd. Det bör observeras att det stöd som slutligtutnyttjas av hittillsvarande erfarenheter att döma avsevärt understiger detbeviljade. 1 tabeh 5:9 redovisas det beviljade utbildningsstödet med fördelningpå län. Är 1970 beslöt statsmakterna att påförsök införa sysselsättningsstöd i de delar av norra , därsysselsättningssvårighetema hade varit mest framträdande och övrigalokaliseringspolitiska åtgärder hade visat sig ge otillräckliga effekter. Sysselsättningsstöd utgår endasttill företag med industriell verksamhet i det inre stödområdet. Stödet omfattarenbart ökningar av arbetskraften och utgår , . Stödutgår till såväl företag som nyetablerar verksamhet i området som befintligaföretag som utökar sin arbetsstyrka. Som förutsättning gäller bl. a. attföretaget i fråga utger löneförmåner till de anställda enligt tillämpligtkollektivavtal. För varie kalenderår, under vilketsysselsättningen i ett företags verksamhet har ökat i förhållande till närmastföregående kalenderår, utgår sysselsätthingsstöd i form av förstaårsstöd. Harförstaårsstöd utgått, erhåller företaget stöd i ytterligare högst i denmån sysselsättningsökningen har kvarstått, s. k. fortsatt stöd. förvarje årsarbetskraft varmed sysselsättningen har ökat. Ändra året utgårytterligare . och tredje året . Har investeringsfond för konjunkturutjämningtagits i anspråk för investering i verksamheten utgår förstaårsstöd inte fördet år då investeringen avslutas och inte heller för året närmast efter. Sysselsättningsstöd utgick förstagången för den ökning av antalet årsarbetare som inträffade under år 1970.Sysselsättningsstöd beviljades därvid 172 företag, som sammanlagt ökade med 1508 årsarbetskrafter. Totalt uppgick det beviljade stödet till 7,5 milj. kr. För sysselsättningsökning under år1971 och kvarstående sysselsättningsökning har fram till utgångenav sysselsättningsstöd beviljats till 303 företag med sammanlagt10,1 milj. kr. Äv stödet har 5,9 milj. kr. utgått för en ökning av antaletårsarbetskrafter med 1 180 (förstaårsstöd) medan 4,2 milj. kr.avser 846 årsarbetskrafter som kvarstår från ökningen (andraårs-stöd). Flyttningsstöd till arbetskraft med kvalificeradyrkesutbildning Fr. o. m. utgårflyttningsbidrag i form av respenning, bortavistelsebidrag och starthjälp tillden som har kvalificerad yrkesutbildning och har fått stadigvarandeanställning vid sådant nyetablerat eller utvidgat företag i ort inom detallmänna stödområdet som bedriver industrieh eller industriliknande verksamhet.Som förutsättning gäller dock att arbetskraft med den behövliga utbildningeninte kan erhållas i orten. Stöd får vägras eller nedsättas under vad som eljesthade kunnat utgå om sökanden har flyttat och därvid har fåttflyttningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen eller flyttningsstöd. Ärenden om flyttningsstöd prövas avAMS eller, efter styrelsens bestämmande, av länsarbetsnämnden. För att främja de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i och övriga delar av detallmänna stödområdet inrättades ett transportstöd i syfteatt minska de kostnadsmässiga olägenhetema som följer med de långatransportavstånden. (SFS 1970:592, ändrad senast 1971:929). Dettatransportstöd utgår inom det allmänna stödområdet med undantag av ,för vilket särskilt transportstöd utgår, samt och kommunblock.Genom stödet avses näringslivet i dessa delar av landet få möjlighet att drivasin verksamhet under förutsättningar som är mer likartade dem som gäller förnäringslivet i andra delar av landet. Transportstödet omfattar järnvägs-och lastbilstransporter från orter inom det allmänna stödområdet på sträckoröverstigande . Vid internationella transporter är endast den svenskatransportsträckan bidragsberättigad. Av regional- och näringspolitiska skäl harstödet inriktats på hel- och mer bearbetade halvfabrikat. En förutsättning föratt stödet skall utgå är att varan har genomgått viss vidare förädling inomstödområdet. Bland produkter som är bidragsberättigade kan nämnasjordbruksprodukter och livsmedel, sågade trävaror, snickerier, papper och andraträprodukter, förädlade varor från verkstads-, plast-, textil-, läder-och denkemiska industrin. Transporter av , metaller, mera obearbetadehalvfabrikat inom jäm- och stålsektorn, träråvaror, pappersmassa, oljor ochbensin har undantagits från stödet. Endast sändningar vilkas bmttoviktöverstiger berättigar till bidrag. Vidare skall transporten ha skett iyrkesmässig trafik. Transportstödets storlek varierarmellan 15 och av erlagd frakt beroende på transportavstånd ochavsändningsortens geografiska belägenhet. Stödets storlek illustreras av figur5:5. Det högsta stödet -- utgår för transporter från ochVästerbottens län som överstiger . För och Västernorriands länär motsvarande stöd samt för övriga delar av stödområdet . Vid kortareavstånd ned - sänks nivån successivt till l5 % för samtliga delarav stödområdet. Figur 5:5 Transportstöd. Stödet administreras av en särskildmyndighet - fraktbidragsnämnden. För /uppgick det totahutbetalade fraktbidraget tih 40 milj. kr.