prop · FV0382 · 1972-12-31 00:00:00 — Jagföreslår en principiell reglering som för här avsedd lärare innebär ettbibehållande av den pensionslön som gällde eUer skulle ha gällt för honom vidkvarstående i samma tjänst som han innehade vidfolkskoleseminarium eller övningsskola för dess nedläggning. Detbör emellertid förutsättas att läraren antingen under sammanlagt ,räknat t. o. m. nämnda dag, har innehaft samma, likvärdig eller högre tjänstinom lärarutbildningen eller hade högst kvar tUl den tidpunktnär han har eller skulle ha haft rätt att avgå med ålderspension. Kungl.Maj:t bör, om det behövs, få besluta om en motsvarande pensionslöneregleringför lärare vid det folkskoleseminarium, som upphörde , och defolkskoleseminarier som ännu inte har lagts ner. Kungl.Maj:t bör inhämta bemyndigande att besluta om förbättradepensionsförmåner åt här avsedda f. d. lärare vid folkskoleseminarier m. fl.utbildningsanstalter enligt vad jag nu har förordat. B. F. d. förvaltaren F.d. förvaltaren vid flygvapnet är född den 1 oktober 1910.Efter sju års anställning vid flottan övergick han tUlflygvapnet. Där var han anställd t. o. m. , då han avgick medpension. Han hade dock avsked , den 1 febraari 1946den 31januari 1949, för tjänstgöring vid det etiopiska flygvapnet. Isin anställning vid det svenska flygvapnet fuUgjorde Brinkhagen flygtjänstgöringsom flygsignalist den 1 november 1936den och fr. o. m. den 1 febraari1949 t. o. m. , då han tiUträdde förvaltartjänst. Även somanställd vid det etiopiska flygvapnet fullgjorde han flygtjänstgöring. VidfuUgörande av flygtjänstgöringen vid det svenska flygvapnet er-höU Brinkhagen avlöningstUläggi form av flygtraktamente för tiden t. o. m. och flygtUläggför tiden därefter. Prop.1972: 82 13 Maj:ts beslut har tiden för Brink-hagenstjänstgöring i fått tillgodoräknas för löneklassplacering. Tiden förflygtjänstgöringen i har inte beaktats vid bestämmande av pensionslönåt honom, eftersom han inte uppfyller villkoret i bilagan till statens pensionslöneförordning(1959: 286) om flygtjänstgöring vid flygvapnet med rätt tillflygtillägg. Iskrivelse den 12 januari 197rhar Brinkhagen anhållit att för erhållande avförhöjd pensionslön få anses ha fullgjort flygtjänstgöring vid svenskaflygvapnet med rätt till flygtillägg under de tider han fullgjort flygtjänstgöringdär med rätt till flygtraktamente eller tjänstgjort vid det etiopiskaflygvapnet. Yttrandeni ärendet har avgivits av chefen för flygvapnet , avförsvarets civilförvaltning och av statenspersonalpensionsverk . Chefenför flygvapnet framhåller att han bedömer den åberopade flygtjänstgöringen viddet etiopiska flygvapnet som likvärdig med flygtjänstgöring vid det svenskaflygvapnet. tillstyrker bifall till ansökningen. erinrar om att Kungl. Maj:t med stöd av riksdagsbemyndigande(prop. 1968: 95, SU 1968:112, rskr 1968: 262) för visst fall medgivit att tidför flygtjänstgöring med rätt tiU flygtraktamente får beaktas vid bestämmandeav pensionslönen. Motsvarande medgivande bör enligt pensionsverket komma Brinkhagentill dd. Personalpensionsverketerinrar vidare om att Kungl. Maj:t genom beslut i ettfall medgivit att flygtjänstgöring, som fullgjorts vid den etiopiskakrigsmakten under ledighet från tjänst vid det svenska flygvapnet, får beaktasvid bestämmande av pensionslön för beräkning av pensionsförmån enhgt statliga pensionsbestämmdser.Brinkhagen erhöll visserligen avsked från sin tjänst i , när han börjadetjänstgöra vid den etiopiska krigsmakten, men inträdde vid sin återkomst frånEtiopien i tjänst som fanjunkare vid det svenska flygvapnet. Medhänsyn härtill och till Kungl. Maj:ts nämnda beslut om löneklassplacering villpensionsverket inte heUer motsätta sig att tiden föi: tjänstgöringen i Etiopienfår beaktas för avsett ändamål. Detbehövs särskilt bemyndigande av om tiden för Brinkha-genstjänstgöring i det etiopiska flygvapnet skall kunna beaktas i pen-sionslönehänseende.Tidigare har medgivits tUlgodoräkning av tid för sådan tjänstgöring när tjänstiedighetbevUjats för dess fullgörande. I likhet med personalpensionsverket anser jagatt bedömningen av denna fråga inte bör påverkas av att Brinkhagen inte harvarit ledig utan i stal- 1972: 82 14 letfått avsked för att tjänstgöra vid det etiopiska flygvapnet. Jag förordaralltså att den tid Brinkhagen har tjänstgjort vid det etiopiska flygvapnet fårbeaktas vid bestämmande av hans pensionslön; Nämndatjänstgöring har emellertid inte pågått för att fylla uttill den tid av lägst som förutsätts för en höjning av pensionslönen.Den tid han har fullgjort flygtjänstgöring vid svenska flygvapnet utan rätt tUlflygtillägg måste därför också beäktas. Maj:t kan besluta härom. Kungl.Maj:t bör inhämta bemyndigande att besluta om förbättradepensionsförmåner åt Brinkhagen enligt vad jag här har förordat. Vm.Pension åt vissa personer A.Vissa f. d. städerskor vid folkskoleseminariet i EnUgtbeslut av riksdag (prop. 1969: 1 bil. 10 s. 407, SU 1969: 46, rskr1969: 137) avvecklades folkskoleseminariet i med början läsåret1969/70. Genomavvecklingen friställdes bl. a. städerskorna ,och , som alla är födda och som har varitdeltidsanställda med mer än halvtidstjänstgöring vid seminariet mycket länge.Det var inte möjligt att bereda dem armat arbete i eller dess närhet. Allade tre nämnda städerskorna var underkastade SPR på grund av sin anställning vidseminariet. Vid friställandet återstod för dem eUer tUlpensioneringsperiodens nedre gräns. Trots detta kunde de inte få förtidspensioneftersom de inte räknade 20 tjänst-år enligt reglementet eller hade varitunderkastade statliga pensionsbestämmelser under . Genombeslut har Kungl. Maj:t tillerkänt , ochJohansson pension fr. o.m. mot ätt de avstod från den annars föreUgganderätten till livränteförmåner. Pensionsberäkningen har skett med tiUämpning avde grunder som gäller för förtidspension enligt SPR. Vad sålunda förekommit börbringas till kännedom. , som är född och polsk medborgare, kom till . Honarbetade först som ekonomibiträde hos Prop.1972: 82 15 den 21 februari 1950den 30 juni 1971fullgjorde hon av anvisat s. k. arkivarbete, främst hosstatens och dess föregångare. Kostulov/ska har på grandav sitt arbete för statens räkning inte fått rätt till vare sig statligpersonalpensionsförmån eller allmän tilläggspension. Hon har av särskilda skälinte sökt och alltså inte heller förvärvat svenskt medborgarskap. Vid detta förhållandesaknar hon också rätt till folkpension. Kungl.Maj:t har genom beslut tiUerkänt Kostulowska egenpension fr.o. m. rhed ett belopp f. n. som ungefärsvarar mot beloppet av den folkpension som skulle ha tillkommit henne, om honhade varit svensk medborgare. Pensionen är fortlöpande anpassad efter detallmänna prisläget genom anknytning tiU basbeloppet enligt lagen (1962: 381) omallmän försäkring. Det är avsett att pensionen skall upphöra att utgå om Kostulowskafår svensk folkpension. Vad sålunda förekommit har jag ansett böra bringas tillriksdagens kännedom. Samfundetför Hembygdsvård, som grundades , har enligt sina stadgar tUl uppgift attfrämja svensk miljö- och landskapsvård samt bygdekultur. I detta syfte bedriversamfundet upplysnings- och bildningsverksamhet samt praktisk rådgivning ifråga om miljö- och naturvårdsproblem. Samfundet verkar också i olika avseendensom riksorganisation för ca 1 500 hembygdsföreningar och hembygdsförbund. Ca 6000 enskilda personer över hela landet är direktanslutna medlemmar. TiUsamfundets upplysningsverksamhet i naturvårdsfrågor utgår statsbidrag. Förinnevarande budgetår utgör det . Övriga inkomster, som är ungefärlika stora, utgörs främst av medlemsavgifter och avkastningen från vissafondmedel. , som är föddden , anställdes 1935 på heltid som sekreterare och verkställandestyrelseledamot i samfundet. Han lämnade anställningen vid utgången av 1969 menhade också 1970 och 1971 en del uppdrag för samfundet. I samband medanställningens upphörande medgav Kungl. Maj:t honom rätt att bära professorsnamn. Nihiénhar varit huvudredaktör för samfundets årsbok och dess tidskrift ochNatur. Han har vidare utgivit ett stort antal skrifter med anknytning tUlmiljövården. beslöt 1963 att ansluta Nihién till Svenska 1972: 82 16 () och utläste sig att till Nihién betala fyllnadspension av sådanstorlek att den sammanlagda pensionsinkomsten vid varje tid inte understigerett belopp som svarar mot . Nihién åtnjuter f. n.pension från SPP med . och pen-sionsfyllnad enligt samfundetsutfästelse med . Härutöver uppbär han folkpension och allmäntilläggspension med tillhopa . Samfundet har i skrivelseden hemställt om någon form av statlig pension åt Nihién. 1skrivelsen framhålls att samfundet haft att kämpa med stora ekonomiskasvårigheter . Detta är förklaringen till att personalen intehar kunnat tUlförsäkras samma ålderstrygghet som tillkommer anställda medliknande arbetsuppgifter inom andra verksamhetsområden. Statens naturvårdsverkförklarar i yttrande att verket inte har någon erinran mot attpension tUlerkänns Nihién, som nedlagt ett mångårigt intresserat arbete förnatur- och hembygdsvården. , som yttrat sig i ärendet , kan intetillstyrka pension av statsmedel åt Nihién, eftersom samfundet inte ärinordnat under den statiiga pensioneringen och Nihién inte har varit i statenstjänst. anser att det inte ankommer på ämbetsverket att yttrasig om det finns förutsättningar för att bevilja s. k. honnörspension ellerhöjt statsbidrag för att möjliggöra pensionsförstärkning för Nihién. Ilikhet med anser jag att det inte torde finnas föratsättningaratt bevilja pension åt Nihién, om frågan bedöms från de synpunkter somregelmässigt brukar anläggas vid behandling av frågor om beviljande av pensioni särskild ordning. I ett fåtal fall har s. k.honnörspension beviljats av statsmedel för särskilt förtjänstfullt bedrivenverksamhet utom statens tjänst. Med hänsyn till de stora insatser Nihién hargjort i den frivilliga verksamheten till fromma för natur- och hembygdsvårdenfinner jag skäl för att utverka en sådan pension åt honom. Den pension som jagalltså förordar bör utgå fr. o. m. . Jag förutsätter attpensionsutfyllnaden från samfundet upphör. Som skäligbruttopension föreslår jag ett belopp av . Pensionen börsamordnas och ändras enligt 6 och 7 §§ resp. 15 § SPR. Härvid bör den behandlassom en reglementsenlig hel pension. Efterlämnar Nihién vid sitt frånfälleanhöriga, som skulle ha blivit berättigade till familjepension, om han hadeunderkastats SPR, bör de få åtnjuta familjepension beräknad enligt motsvarandegrunder. 1972: 82 17 ordadepensionerna bör bekostas från . m. Kungl. Maj:tbör inhämta bemyndigande att besluta om pension åt Nihién och hanseventuella efterlevande enligt vad jag här har föreslagit. Särskildersättning åt f. d. överlotsen Den innebar bl. a. attUddevalla och lotsplatser slogs samman till en lotsplats som kallasMarstrands lotsplats. Ett antal ordinarie tjänster inom lotsväsendet, bl. a.två för överlotsar, fördes som en följd därav på övergångsstat. ArneMengwall, som är född , anställdes som styrman på lotsdistriktsfartygår 1939 och har tjänstgjort inom lotsväsendet tUl avgången urtjänst. Mengwallhade fr. o. m. tjänst som överlots vid lotsplats.Den var en av de tjänster som fördes på övergångsstat. Påegen begäran entiedigades han från den tjänsten den 1 aprU . hade Mengwall ett tillfälligt förordnande att tjänstgörasom extra lots vid . Förordnandet förlängdes att omfattaockså tiden därefter t. o. m. , då hans tjänstgöring inom lotsväsendetslutgiltigt upphörde. Mengwallövervägde att lämna sin tjänst som överlots. Med anledning däravskrev lotsdirektören vid dåvarande Västra lotsdi-striktet till statenspersonalpensionsverk och begärde uppgift på storleken av denlivränta som Mengwall skulle få ut, om han avgick det året.Pensionsverket lämnade den begärda uppgiften i skrivelse utanatt därvid uttryckligen ange att livränta normalt utgår först . Genombeslut av tillförsäkrades Mengwallegenlivränta fr. o. m. med . Mengwallhar i skrivelse ansökt om förtidspension från den tidpunkt utgången av då han skulle ha uppnåttpensioneringsperiodens nedre gräns och alltså varit berättigad att avgå medålderspension om han hade stått kvar i tjänst. Somskäl för sin förtida avgång ur tjänst anger Mengwall att man behövt minskapersonalstyrkan som en följd av rationalisering och att han lidit avryggbesvär. Han räknade med att få pension vid utgången av ochhade aldrig förutsett att han genom sin förtida avgång skulle få rätt till egenlivräntaförst . I så fall hade han stått kvar i tjänst till 1971 då han varitberättigad att avgå med ålderspension. Prop.1972: 82 18 Sjöfartsverkethar yttrat sig över Mengwalls ansökan . Verket upplyser omatt Mengwall drivit en rederirörelse i . En bidragandeorsak till att han lämnade sin tjänst torde ha varit att han önskade ägna sighelt åt denna rörelse. Verket har inte något atterinra mot att Mengwall tUlerkänns förtidspension . synes Mengwall inte ha insett pensionsfrågans innebörd utan räknat medatt livränta skulle börja utgå redan vid nämnda ålder. Detta utgör visst skälför bifall till hans ansökan. , som har yttrat sig i ärendet , harinte ansett sig kunna tillstyrka bifall till ansökningen. Verket anger bl. a.som skäl att tidpunkten när livränta börjar utgå torde vara allmänt bekant förde statsanställda och att Mengwalls avgång inte var i så hög gradförenlig med statens intresse att förtidspension hade kunnat beviljas. Mengwallhar ansökt om förtidspension. För att sådan pension skall kunna beviljas krävsmera tungt vägande skäl än Mengwall har åberopat. Jag är därför inte bereddatt medverka till att ansökningen bifalls. Tillsvar på en fråga från en av Mengwalls överordnade meddelade statenspersonalpensionsverk att Mengwall skulle få rätt till egenlivränta med visstbelopp för tiden och visst annat belopp för tiden därefter,om han avgick . I pensionsverkets svar saknades emellertiduppgift om att livräntan inte skulle börja utgå förrän Mengwall fyllt . Mengwallhar sannohkt, såsom uppgivits, hyst den uppfattningen att livräntan skullekomma att betalas ut från pensioneringsperiodens nedre gräns. En omständighetsom bör beaktas i detta sammanhang är att också den överordnade tjänstemannensynes ha misstagit sig i detta hänseende. Detär sannolikt att Mengwall inte skulle ha lämnat sin anställning så tidigt somnu skedde, om hans överordnade och han själv hade haft klart för sig frånvilken tidpunkt livräntan skulle börja utgå. Med hänsyn till desärskilda omständigheterna i detta fall finner jag det skäligt att Mengwall tUlerkännsnågon form av ersättning. Jag förordar att han för tiden fr. o. m. den 1november 1971, då han skulle ha uppnått pensioneringsperiodens nedre gräns,erhåller särskild ersättning med ett belopp för månad som svarar mot den egenlivräntahan får rätt till senast . Ersättningen bör behandlas som en egenlivräntamed tjänstetidsfaktorn 0,7483 och upphöra att utgå när egenliv-räntan fallerut. Jag förutsätter att ersättningen bekostas från inkomsttiteln . Kungl.Maj:t bör inhämta bemyndigande att besluta om särskild ersättning åtMengwall enligt vad jag nu har föreslagit. X. Skadelivräntaåt vissa personer 1969: 79 underställdes riksdag frågan om skadelivränta åtsvarvaren med anledning av framtida men efter de skador som hadedrabbat denne vid en koUision . Med hänsyn till Bloms ålder och svårighetenatt kunna bedöma de framtida följderna av skadorna ansågs det inte möjligt attredan år 1969 fastställa en livsvarig livränta åt honom. Förslag lades därförfram om livränta för tiden t. o. m. . riksdag beslöt (SU1969: 91, rskr 1969: 220) enligt förslaget i propositionen. Kungl.Maj:t uppdrog genom beslut åt att pånytt utreda Bloms skadesviter och de ekonomiska följderna därav. Tanken var attpå grundval av denna utredning kunna föreslå riksdag en livsvariglivränta åt honom. Denutredning som ansetts nödvändig för en slutlig reglering av Bloms skadelivräntaär ännu inte färdig. Det är därför inte möjligt att, som planerats, nu utverkaett beslut i frågan av riksdag. Jag räknar emellertid med att förslagi ärendet skall kunna föreläggas riksdag. Iawaktan härpå bör få uppbära skadelivränta enligt de grunder som harbestämts av riksdag. Livräntans belopp bör alltså även efter utgångenav vara . Härtill kommer tre indextUlägg enligtförordningen (1967: 666) om tillägg till vissa trafiklivräntor, som utgår avstatsmedel, m. m. Dessa tUlägg medför en höjning av livräntebeloppet med 541kr. IngenjörenSven , som är född , undersöktes på karolinskasjukhuset . Efter intravenös injektion av kontrastmedel isamband med röntgenfotografering drabbades han av en hjärnemboh som medfördeförlamning av vänstra kroppshalvan och psykiska besvär. Trots upprepade försökhar han inte kunnat återgå tUl sitt arbete. Närskadan inträffade var anställd hos Kommunernas konsultbyrå LBF. På grandav skadan blev han oförmögen att fortsätta sitt arbete där. Under ca tremånader erhöll han sjuklön i anställningen, vilken upphörde vid utgången avapril 1969. allmänna försäkringskassa har bevUjat Prop.1972: 82 20 heltsjukbidrag på grand av skadan för maj 1969april 1973. Bidraget utgår f. n. med2 . Häratöver har han rätt tiU försäkringsersättning med 645kr. från , pension med . från () och statiig tjänstelivränta med ett bruttobelopp av . Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:t direktionen för karolinskasjukhuset att ersätta med , varav . för vissautgifter, . för sveda och värk samt . för förloradarbetsförtjänst den 24 november 1965den Maj:t sig vilja sedermera efter fram ställning fatta särskilt beslut i fråga om eventuell livränta och ersätt ning för framtida men. Genombeslut tillerkände Kungl. Maj:t ersättaing förframtida men med . har i skrivelse anhållitom skadelivränta. Yttranden i ärendet har avgivits av den 14augusti 1970, avstatskontoret , av och av försvarets skadereglermgsnämnd . Socialstyrelsenframhåller att ingen kan lastas för den olyckliga och sällsynta komplikationvid en diagnostisk undersökning som har drabbats av. Hansarbetsoförmåga på grund av skadan torde bli bestående. Med beaktande häravtillstyrker ämbetsverket att han tUlerkänns livränta. Statskontoretutgår från att ansökan kommer att i princip behandlas som om statenvore skadeståndsskyldig. Detta innebär att han skall sättas i samma ekonomiskaläge som om skadan inte hade inträffat och alltså få hel ersättning för sinskada. Ersättningen bör minskas med vad han har fått eller kan komma att fåfrån , , SPP och personalpensionsverket. Denersättning statskontoret sålunda förordar bör efter vad ämbetsverket vidareanför avse tiden fr. o. m. och utgå i form av livsvarigskadelivränta. Denna bör bestämmas efter invaliditet och grundas påinkomstförhållandena i anställning hos Kommunernas konsultbyrå vid dentidpunkt när anställningen upphörde. Livräntan bör i erUighet med praxis påområdet nedsättas till hälften när fyller . Riksförsäkringsverketdelar statskontorets uppfattning att bör fr. o. m. tiUerkännasskadelivränta efter invaliditet. Med hänsyn tUl att det sjukbidrag somutgår till honom bara gäller t. o. m. anser verket attlivräntan f. n. svårhgen kan fastställas . Den bör vara lika storsom hans årsinkomst, , men minskas med hanssjukbidrag, 25 856 1972: 82 21 kr.om året, hans försäkringsersättning från , . , och hanspension från SPP, . Någon statiig kompletteringspensionsförmånuppbar han inte . Livräntans årliga belopp bör alltså vara 12 840kr. Riksförsäkringsverketframhåller vidare att alla förmåner som f. n. tUlkommer torde vara värdesäkrade.Detta gäller numera också för alla definitivt fastställda statiiga skadelivräntor.Att livräntan med hänsyn till sjukbidraget f. n. synes böra utgå bara t. o. m.april 1973 bör enligt verket inte medföra att den saknar värdesäkring. Verketföreslår därför att kungörelsen (1971: 14) om tUlägg till vissa statiigaskadelivräntor, m. m. får tillämpas på livräntan. föreslår att i livränta får . i månadenför majdecember 1969, . För tiden därefter bör en värde-säkrad livränta om . i månadenutgå tills han fyller , då beloppet bör nedsättas med hälften. De angivnabeloppen bör minskas enligt statskontorets förslag. Sjögrenådrog sig en svår skada när han undersöktes på ett statiigt sjukhus. Fråganom skadeståndsskyldighet för staten gentemot måste bedömas medutgångspunkt i rättstiUämpningen beträffande skadeståndsansvar på grund avvållande. Det är utrett att ingen har orsakat skadan uppsåtligen eller på grundav vårdslöshet. Skadeståndsansvar föreligger alltså varken för enskild personeller för staten. Med hänsyn till omständigheterna anser jag ändå att staten avbillighetsskäl bör gottgöra på grund av skadan. Kungl.Maj:t har redan tillerkänt ersättning för läkararvode och vissa andrautgifter, för sveda och värk, för framtida men samt för förloradarbetsförtjänst för tiden t. o. m. . Gottgördsen för tidendärefter bör utgå i form av skadelivränta. Såvittnu kan bedömas är på grund av sina kvarvarande besvär oförmögen attåtergå tUl arbete. Vidare torde besvären hindra att han omskolas och därigenomfår annat arbete. Det torde alltså redan nu i och för sig finnasförutsättningar att medge honom livsvarig livränta beräknad efter totalinvaliditet. Eftersom de förmåner han kan få enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring har begränsats att avse , finner jag det i princip lämpligtatt begränsa livräntan på motsvarande sätt. För att nytt riksdagsbeslut i frågaom fortsatt livränta skaU kunna hinnas med bör dock beslutet om livräntan gällat. o. m. . Jag föreslår alltså att tUlerkännsskadelivränta beräknad efter total invaliditet för tiden 1 maj 1969den 30 juni1974. Prop.1972: 82 22 Skadelivräntanbör i anslutning till förslag av skaderegleringsnämnden bestämmas på grundvalav den inkomst skulle ha uppburit om han hade varitanställd och utfört arbete hos Kommu nernas konsultbyrå. Vid beviljandet avredan medgiven ersättning för förlorad arbetsinkomst räknades med en årslön av48 . Livräntans bruttobelopp för tiden den 1 31december 1969 bör alltså beräknas till . Det har ansetts sannolikt atthan vid fortsatt anställning skall ha fått sin lön höjd och8 % . Med beaktande härav beräknar jagbruttobeloppet av livräntan för tiU , för till 57 144kr. och för och tUl . Somnämnts har på grund av förlorad arbetsförmåga tUlerkänts rätt tillsjukbidrag från socialförsäkringen, till försäkringsersättning frånförsäkringsbolaget , tUl pension från SPP och till tjänstelivränta frånstatens personalpensionsverk. Enligtlagen (1962: 381) om aUmän försäkring är den, som har rätt tUl periodisk förmånfrån den allmänna socialförsäkringen, oförhindrad att göra anspråk påskadestånd utöver ersättningen när skadeståndsskyldighet föreligger.Bestämmelsen tillämpas i praxis så att socialförsäkringsersättningen, bl. a.när den utgörs av sjukbidrag eller förtidspension, avräknas från detskadestånd som kan komma att utgå. skadelivränta bör alltså bestämmasmed beaktande av den socialförsäkringsersättning i form av sjukbidrag som utgårjämsides. Sjukersättningenfrån och pensionen från SPP utgår på grund av försäkringar söm i deberörda delarna är. konstruerade som s. k. summaförsäkringar. De angivnaersättningarna utgår alltså med belopp som är bestämda i försäkringsavtal ochi princip inte har anpassats till skadans omfattning. Om sådan försäkringgäller enligt rättspraxis att den skadelidande, när det finns rätt tiUskadestånd, får uppbära för säkringsbelopp vid sidan av skadeståndet utan attdetta minskas. Med hänsyn till att staten i detta fall inte ärskadeståndsskyldig gentemot utan livräntan föreslås utgå av bUlighetsskälanser jag mig likväl böra biträda remissmyndigheternas uppfattning att ocksåersättningarna från och skall avräknas från skadelivräntan. Tjänstelivräntanfrån har helt avräknats frånsocialförsäkringsersättningen. Den bör följaktiigen inte påverka skadelivräntansstorlek. Skadelivräntanåt bör alltså bestämmas med avräknande av ersättningarna frånsocialförsäkringen, och . Med beaktande härav föreslår jag attlivränta får utgå med . för maj , med . för1970,.med . Jag räk nar härvid med att Uvräntan för sistnämnda period inteskall påverkas genom ändringar av de försäkringsersättningar som utgår järhsides. Prop.1972: 82 23