prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Jag förutsätter att beslut inom myndighet att genomförapsykologisk undersökning föregås av kontakti frågan med berörda personalorganisationer i företagsnämnden eller iannan lämplig form. Önskar därvid personalorganisation samråd mellanmyndigheten och nämnden, utgår jag från att samråd kommer till stånd. Kostnader för ersättning lill nämndensledamöter m. m. bör bestridas med medel från sjunde huvudtitelns anslag E12.Kostnader för vissa nämnder m. m. Kostnader för arbetsbiträde och för nämndensinformationsverksamhet bör betalas från sjunde huvudtitelns anslag B 19.Statens personalnämnd. Jag har vid beräkningen av dessa anslag beaktat angivnabehov. Under åberopande av det anfördahemställer jag, att Kungl. att godkänna vad i det föregåendeföreslagits om psykologiska undersökningar inom statsförvaltningen. Bemyndigande för Kungl. Maj:t att inrätta vissa tjänster i samband medomlokalisering I samband med denomlokalisering av vissa statliga myndigheter som skall ske enligt beslut av1971 års riksdag (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) kommer del altfinnas personal vid de flyttande myndigheternasom inte önskar följa med till den nya stationeringsorten. En särskild nämnd,omplaceringsfrågor, har inrättats med uppgift att taställning till om åberopade skäl mot flyttning är att anse som tillräckligtvägande. Om nämnden finner att så är fallet, bör den anställde enligtriksdagsbeslutet garanteras fortsatt anställning i . Den anställdemåste därför placeras om till annan verksamhet i . är statens personalnämnd. Den garanti somriksdagen gett innebär att den som omplaceras skall behålla samma anställningstrygghet som hanhar i sin tjänst hos om- 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 14 lokaliseringsmyndigheten.Vid omplaceringen bör man eftersträva att den anställde i första hand placeraspå tjänst med samma anställningsform som den tjänst han lämnar. Om endast tjänst med annananställningsform finns tillgänglig, bör den omplacerade ändå kunna få behållasin tidigare anställningsform. Detta kanske genom att man hos den myndighet dit den anställde omplacerasinrättar en tjänst som är personlig för den omplacerade. Så länge denna finnsinrättad bör därvid den tjänst som fanns tillgänglig för omplaceringen hållasvakant. Om den personliga tjänsten skall inrättas som ordinarie eller extraordinarie på löneplan C behövs medgivande. Maj:t bör därförinhämta bemyndigande att i sådana fall som här nämnts få inrättapersonliga ordinarie eller extra ordinarie tjänster på löneplan C. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att bemyndiga Kungl. Maj:t alt i enlighet med vadjag förordat i det föregående inrätta ordinarie eller extra ordinarie tjänsterpå löneplan C. Anställningsformen i statstjänst, m. m. fördes omkring 8 000statligt anställda arbetare över till tjänstemannaanställning genom beslut avKungl. Ytterligare åtgärder har därefter kommit till stånd.Förhandlingsutredningen har avgetl ett betänkande (Ds Fi 1971:10), där man föreslår dels att gränsdragningen mellan avtalsbara och inteavlalsbara anställnings- och arbetsvillkorför offentliga tjänstemän ändras, dels att tjänstemannaanställninggenomgående skall tillämpas inom det offentliga området, alltså även därarbetaranslällning har tillämpats. Såvitt röravgränsningen av det avlalsbara området, har vissa remissinstanser däribland LO i sinayttranden över förslaget hänvisat till att bifallit en hemställanfrån inrikesutskottet om en särskild utredning av lagstiftningen inomarbetslivet (mot. 1971: 155 och 1145, InU 1971: 13, rskr 1971: 161). Dessa remissinstanserhävdar att frågan om hur det avlalsbaraområdet skall avgränsas när det gäller statstjänstemän m. fl. har ettsådant samband med den nya utredningens arbete att hänsyn måste tas till denna.Enligt min mening bör förnyad prövning skesedan den utredning som avses riksdags beslut bearbetatfrågan i samråd med förhandlingsutredningen. Beträffande frågan om tillämpning avtjänstemannaanställning i stället för anställning som arbetare har omfattandeåtgärder genomförts i anslutning till förhandlingsulredningens förslag. Eftersamråd med personalorganisationerna har sålunda /72flertalet av de Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 15 återstående ca 50 000 arbetarna i statens tjänst förtsöver till tjänstemannaanställning. Reformen berör inte arbetstagare somsysselsätts i beredskapsarbete, arkivarbele eller musikerhjälp med hänsyn tillden särskilda karaktär som dessa sysselsättningsformer har. Undantagen är ocksåden speciella grupp som utgörs av lokalanställda utom riket. Anställning som tjänsteman i fråga om denna grupp fåravgöras från fall till fall. Slutligen har undantagits däcks- ochintendenturpersonal samt motormän på statens fiskeriundersökningsfartyg. Huvudregeln alt arbetstagare hos stateni fortsättningen skall anställas somtjänsteman är inskriven i kungörelsen (1971: 940) om tjänstemannaanställningför arbetstagare hos staten. Kungörelsen trädde i kraft . Arbetstagare som inte har varittjänstemän har i stor utsträckning haft olika former av prestationslön. Vilketlönesystem som kommer att gälla för dessa arbetstagare avgörs genomförhandhngar. En överföring till extra ordinarie eller extra tjänst kan avtekniska skäl ske endast i den mån avtal slutits. I avbidan på att avtalföreligger har överföring skett till arvodestjänst. Vid val av tjänstetyp för den som haröverförts till tjänstemannaan-stäilning ärutgångspunkten att nu tillämpade normer skall användas. Är sålunda dearbetsuppgifter som arbetstagaren har att utföra av mer varaktig beskaffenhet,bör han anställas som extra ordinarie tjänsteman. I annat fall bör extra tjänsteller arvodestjänst komma i fräga. Av intresse i sammanhanget ärförhållandet mellan inrättande och tillsättande av tjänst. Sådan tjänst som Kungl.Maj:l inrättar förs upp påpersonalförteckning som redovisas i regleringsbrev till vederbörande myndighet.1 sådant fall inrättas och tillsätts alltså tjänsten genom skilda beslut.Gäller det däremot en tjänst som myndighet inrättar sammanfaller ofta beslutenom inrättande och tillsättning av tjänst. Det kan därför sägas alt beteckningentjänst i praktiken har bhvit ell uttryck för de arbetsuppgifter som entjänsteman anställts för alt ulföra. Del i praxis sålunda utbildadeförfarandet när myndighet inrättar tjänst har förenklat överföringen avarbetarna till tjänslemannaansläll-ning. I och med att de har anställts somtjänstemän har också inrättats tjänster i statstjänstemannalagens mening. I samband medöverföringen av arbetarna lill tjänslemannaanslällning aktualiserades frågan om vilken myndighetsom i fortsättningen skulle vara förhandlingspart på den stadiga sidan. Enligtkungörelsen (1965: 465) om vissa statligakollektivavtal m. m. sluts kollektivavtal om anställnings- eller arbetsvillkor för de arbetstagare hos staten som inteär tjänstemän om inte annat särskilt bestäms av den centrala förvaltningsmyndigheten eller i visst fall avanställningsmyndighelen. Är kollektivavtalet av större vikt förmyndigheten eller för annan myndighet, skall enligt kungörelsen statensavtalsverk medverka i förhand- 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 16 lingen.Sådant kollektivavtal får slutas först sedan avtalsverkel har godkänt dessinnehåll. För anställda med tjänstemannaanställning sluts avtal avavtalsverket. för sålunda förhandlingarna i fråga om allaarbetstagare som har förts över till tjänstemannaanställning. Enligt sininstruktion har avtalsverket möjlighet att delegera förhandlings-frågor. För domänverket gäller särskilda regler ifråga om rätten att förhandla och sluta avtal. Dessa regler har behållits isak oförändrade. Avtal omstatstjänstemannens avlönings- och arbetsvillkor träffas i allmänhet under förbehåll om Kungl.Maj:ts godkännande. I den mån avtalet reglerarnågon fråga som skall underställas prövning överlämnas avtalet avKungl. Maj:t till lönedelegation med hemställan omgodkännande. 1964: 140 betonades att delegationen givetvis inte borde ha befallning med frågor som författningsenligtavgörs utan medverkan. Eftersom avtal om statliga arbetaresanställningsvillkor tidigare inte har underställts , har de inteheller prövats av lönedelegalionen. När del gäller samtliga arbetstagare som nuhar förts över till tjänstemannaanställning skall avtalen enligthittillsvarande praxis inte underställas Kungl. Maj:ts eller lönedelega-lionens prövning. Gränsdragningen mellan frågorsom författningsenligt skall underställas lönedelegations prövningoch andra frågor lämnar emellertid ofta utrymme för tvekan. Jag avserdärför alt föreslå Kungl. Maj:t enutredning om vilka frågor som bör prövas av lönedelegationen. T. v. börhittillsvarande praxis på området tillämpas. Det har förutsatts att lönekostnadernaför här berörda arbetstagare som har blivittjänstemän skall betalas från de medel som disponerats föravlöning till arbetstagare med avlöning enligt kollektivavtal för arbetare. Jag hemställer, attKungl. Maj:t beslutar delge vad jag har anfört. Städningsverksamheten inom det statliga området Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandeden tillkallade chefen för dåvarande civildepartementetsakkunniga för att utreda frågan om städning vid stadiga myndigheter.Utredningen, som antog namnet statensstädningsutredning, har avgett betänkandet (Ds Fi1970: 13) Den statliga lokalvårdens organisation. Efter remiss har yttranden överutredningens belänkande avgetts av ,, fortifikationsförvallningen, försvarelsmaterielverk, arbetarskyddsstyreisen, poststyrelsen, , , statens vägverk,statskontoret, generaltullstyrelsen, ,, , statens perso- 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 17 nalutbildningsnämnd, universilelskanslersämbetet (UKÄ) som överlämnat yttranden avrektorsämbetena vid universiteten i , och , tekniska högskolani , och högskoleenheten i ,, , statens institut förföretagsutveckling (SIFU), ,, , , , TCO-S, Svenska kommunalarbetareförbundetoch slädtekniska förening. Därutöver har yttrande inkommit frånAB Wahlbecks fabriker. Normall sker städningen inom del stadigaområdet helt i myndigheternas egen regi. Personalen är anställd enligt det s.k. prisavtalet eller det s. k. lidsavtalet. , som tillämpas inom störredelen av det statliga området, är etl s. k.belingsavtal och innehåller bl. a. normalinstruktioner och prislistormed fasta kvadratmelerpriser för olika arbetsuppgifter och lokaltyper. a. normer för städfrekvens. Avtalet bygger på tidsvärden somframtagits vid arbetsmätning och som i huvudsak gäller städning. Oavsett vilket avtalsom tillämpas utövas tillsynen och planeringen av städningen normalt av en tjänsteman påvarje arbetsplats, vanligen vid sidan av annat arbete. Upphandlingen av städmateriel ärkoncentrerad lill ett fåtal myndigheter. Den övervägande delen av kostnaderna förstädningen utgörs av löner. beräknas de totala städkostnadernainom det statliga området uppgå till 150 milj. kr., varav 140 milj. kr. Städarbetet bedrivs f. n. enligt bundnainstruktioner med slädmeloder och städfrekvens angivna. Instruktionerna harvarit oförändrade vilket innebär att man inte kunnatanpassa sig till den tekniska utvecklingenpå slädområdet. I de fall maskinell utmstning införskaffats harkostnadsbesparingar inte varit möjliga på grund av att avtalen är anpassadetill manueU städning. Utredningen har bedrivit omfattandepraktiska försök där modern maskinellutrustning provats. Mot bakgrund av dessa försök föreslår utredningen ett nyttsystem för städning med användning av maskinutrustning för framför alltgolvvård och differentierad städfrekvens beroende på städningsbehov. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 18 En förutsättning för att detta slädsystemmed varierande städfrekvens skall kunna införas är enligt utredningen att detfinns städledare som bedömer när och i vilken omfattning det regelmässiga arbetetskall kompletteras med andra insatser. När metoden införs krävs också en insats av kunniga arbetsledare, som instrueraroch informerar personalen om det nya städsystemel. Dessutom börarbelsinslruktioner och metod-beskrivningar användas. Den utbildning av arbetsledare ochinstruktörer som blir nödvändig bör enligtutredningen handhas av statens personalutbildningsnämnd i samarbete medSIFU. Utredningen beräknar att de totalastädkostnaderna kan minskas med 1520 o/o om förslagen genomförs. Utredningen framhåller viklen av ökadsamordning av det statliga städarbetet, särskilt med hänsyn lill de föreslagnastädmetoderna, som bl. a. förutsätter särskilda golvvårdspalruller och enhetligarbetsledning. En sådan samordning bör eftersträvas även mellan statliga ochkommunala myndigheter. En starkare koncentration avupphandlingsarbetet anses också önskvärd inte minst mot bakgrund av förslagetom användning av bl. a. maskinella hjälpmedel och annan specialutrustning.Inköp av sådan utrustning ställer stora krav på inköparens tekniska kunnande. Det är enligt utredningen betydelsefulltatt lokaler utformas och inreds på ett sådant sätt all nedsmutsning undviksoch rationell, maskinell städning kan utföras. Det nära sambandet mellanstädning, drift, underhåll och byggnad av lokaler stryks under. Utredningen har övervägt etl par olikaorganisationsformer för lokalvården utredningens förslag till sammanfallandebenämning av städning och planering ochmetodutveckling m. m. Alternativen är enligt utredningen städning i myndigheternas egen regi med en central ledning ellerstädning genom ell för ändamålet bildal statligt bolag. Städning genomentreprenör bedöms böra förekomma endast i undantagsfall. Utredningen föreslårstädning i egen regi med central ledning. Den centrala ledningen förlokalvården kan därvid anknytas till verksamhet. Ensärskild sektion för lokalvård föreslås inrättad vid styrelsens utvecklingsbyrå. Verksamhetsområdet skall omfatta hela det statligalokalbeståndet inkl. förhyrda fastigheter, beträffande försvaret dock endast förvaltningsbyggnader. Dencentrala lokalvårdssek-lionen bör enligt utredningen få som uppgift att i samverkan medSvenska kommunförbundet följa den tekniska utvecklingen på lokalvårdens område och i anslutning härtillutföra erforderliga arbetsmätningar samt medverka lill all den tekniska utvecklingensresultat omsätts i praktiken, att initiera och medverka till allpersonal inom lokalvården utbildas och instrueras, 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 19 att medverka till alllokalvårdssynpunkter beaktas i rimlig grad vid ny- och ombyggnader saml iövrigt centralt informera och instruera om lokalvårdssynpunkter på inredningoch utrustning, attallmänt leda och övervaka den statliga lokalvården. Utredningen räknar med all det förutom enchef för sekdonen krävs minst tre lokalvårdsingenjörer/inspektörer samt ettbiträde. För den närmare kontakten med myndigheteri lokalvårdsfrågor bör även finnas enregional organisation. bör successivt lämna förslag omden närmare utformningen av denna organisation. Utredningen föreslår att lillatt börja med inom var och en av styrelsens fem byggnadsförvaltningar inrättasen tjänst som lokalvårdsinspektör. Utredningen anmäler att den i avvaktan påKungl. Maj:ts ställningstagande tillförslagen fortsätter med vissa utredningsuppgifter och ledningen av denpraktiska försöksverksamheten. Samtliga remissinstanser ställer sigpositiva till utredningens förslag om nya slädmeloder. I remissyttrandenaframförs påpekanden eller kritik på vissa punkter. Arbetarskyddsstyreisenpåpekar att arbetarskyddssynpunkter måstebeaktas vid utprovning av slädmeloder, framför allt måste vid golwårdhalkrisken uppmärksammas. Svenska kommunalarbetareförbundetoch SF framhåller all den flexibla städningen inte får innebära ökadotrygghet för städpersonalen. SF betonar vikten av att personalminskning genomförs försiktigt, även om kostnadsbesparingarna fördröjs.Kommunalarbetareförbundet framför även kritik mot förslaget om särskildastädledare, vilket kan leda lill minskal inflytande för de anställda över derasarbetssituation. Städbehovet kan bedömas av de vanliga arbetslagen. Även fortifikalionsförvaltningen och statensvägverk ställer sig tveksamma lillförslaget om särskilda städledare och anser att frågan bör utredas ytterligare.Avtalsverket, och SF förutsätter allde förändringar av slädavtalen som erfordras för att utredningens förslag skallkunna genomföras skall bli föremål för förhandhng mellan de centralaavtalsparterna. och framhåller i sina remisssvar att SIFU är bäst lämpat av de tvåorganisationerna att handha den föreslagna slädledarulbildningen. Del övervägande antalet remissinstanseranser att förslaget om städning imyndigheternas egen regi med en central ledning, knuten till ,är en lämplig organisationsform. a. fortifikationsförvaltningen, , ,statskontoret och generaltuUstyrelsen framhåller emellertid altmöjligheten att utnyttja entreprenör för städning bör stå öppen. Statskontoretpåpekar att utredningen inte Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 20 redovisat något material som tyder på att städningpå entreprenad skulle vara ekonomiskt ofördelaktigt. anser attden stora offentliga städmarknaden bör hållas öppen för privata och ev.statliga entreprenörer. Härigenom skapas underlag för utveckling av produkteroch metoder. , som förutsätter fortlöpande samråd med destatliga myndigheterna i städningsfrågor, framhåller att en enhetlig lokalledning av städningen bör eftersträvas inom större kommuner och på orter därden statliga verksamheten är mer koncentrerad. Beträffande den centralastädledningen framhåller statskontoret att man närmare bör överväga var inomstatsförvaltningen den centrala ledningen skall placeras. Som alternativ tillutredningens förslag utvecklingsbyrå pekar man påförsvarels materielverk och i likhet med TCO-S på byggnadsstyrelsensintendentsbyrå. tillstyrker förslaget om central ledning avslädverksamhelen och föreslår att denna funktion knyts till utvecklings-byrånsdrifltekniska sektion vid styrelsen. UKÄ framhåller att frågan omhuvudmannaskapet för driften av det omfattande lokalbeståndet inom UKA:s områdeännu inte avgjorts och att beslut om ett centralt organ för städning därför böranstå tills vidare. ochstatskontoret ställer sig tveksamma till utredningens förslag om regionalalokalvårdsinspeklörer. Statskontoret anser att man försöksvis bör tillsälta enregional inspektör, förslagsvis i , och avvakta vidare utbyggnad tillserfarenheter vunnits av organisationsformen. UKÄ framhåller att den regionalaorganisationen eventuellt kan knytas till befintliga städningsinspeklörer inomUKÄ-områdel. avstyrker förslaget om central och regionalledning. Utredningens förslag attstädning i fortsättningen skall benämnas lokalvård och personalen lokalvårdaretillstyrks av , poststyrelsen, UKÄ och SF. Televerketullalar tvekan i fråga om detta förslag och föreslår att de gamla benämningarnabehålls. anser att begreppet lokalvård behöver definierasnärmare. Försvarets materielverkhar i princip intet att invända mot en ytterligare centralisering avupphandlingen. Poststyrelsen anser all upphandlingsfrågorna kräver ytterligareövervägande, i samråd med de upphandlande myndigheterna. framhålleratt resultat bör avvaktas från arbetet i riksrevisionsverketssamrådsdelegation för upphandlingsfrågor innan ytterligare centraliseringsker. Städningen av lokaler vidstatliga myndigheter medför betydande utgifter. Den tillkalladestädningsutredningen har beräknat kostnaderna lill sammanlagt 150 milj. kr.för . 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 21 hetsom utredningen initierat och fortfarande bedriver visar att stora besparingarkan uppnås genom en förändrad organisation av arbetet och modernarearbetsmetoder. Jag anser det angeläget att resultaten av utredningens arbetekan las till vara och föras vidare. För att detta skall bli möjligt fordrasenligt min mening en permanent organisation förplanering och utveckling m. m. av slädverksamhelen. /72 har städpersonalenvid stadiga myndigheter förts över till tjänslemannaanslällning (jfr punkt 8).De arbets- och anställningsvillkor som skall gälla för städpersonalen bestämssåledes i avtal, med de begränsningar som följer av statstjänstemannalagen. Städningsulredningen framhåller att detegentliga städarbetet bör ses som ett led i en vidare verksamhet somutredningen benämner lokalvård och som bl. a. innefattar lokalplanering,metodutveckling och utbildning. Jag ansluter mig till detta synsätt.Städningen utgör en tung post i kostnaderna för driften av lokaler och enutformning av lokalerna som tar hänsyn till städsynpunkter kan därför bidra lillgod driflekono-mi. Städningen bidrar vidare till att öka livslängden för golv-och väggytor och inredning. Städningen har således ett nära samband med planeringoch byggande av lokaler samt fasdghetsförvallning. Städningsulredningenföreslår alt städningen vid statliga myndigheter skall bedrivas huvudsakligen i egen regi. Även enligt minuppfattning torde denna form i de flesta fall vara alt föredra. Enligt utredningens förslag skall encentral ledning för lokalvården inrättasoch knytas lill . Jag delar utredningens ochremissinstansernas uppfattning alt ett centralt planerings- och utvecklingsarbeteär väsentligt för all slädningsverksamhelen skall kunna effektiviseras. Genom att den centrala funktionen knyts till byggnadsstyrelsenskapas etl sådant samband med lokalplanering, byggande ochfastighetsförvaltning som jag berört. Jag förordar således alt byggnadsstyrelsenfår till uppgift att svara för central planering och utveckling m. m. av den statliga slädningsverksamhelen.För dessa uppgifter kommer jag vid min anmälan av anslaget lillbyggnadsstyrelsen under sjunde huvudtiteln att beräkna medel för fem tjänster. Det får ankomma påbyggnadsstyrelsen bl. a. att följa den tekniska utvecklingen och verka för att effektiva slädmeloder kommerlill användning inom det statliga området. För alt städningen skall kunnaorganiseras på ett flexibelt sätt fordras enligt utredningens förslag enförstärkt arbetsledningsfunktion. Det bör vara en uppgift för byggnadsstyrelsenatt initiera utbildning av personal för sådana uppgifter och för handhavande av den maskinella utrustning som börkomma till användning. Vidare bör verka för ökad samordningav städarbetet mellan statliga myndigheter och, där så är lämpligt,samarbete mellan statliga och kommunala myndigheter. Det får vidare ankomma Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 22 påstyrelsen alt senare lämna de förslag som erfordras i fråga om den närmareorganisationen av arbetet med dessa frågor. Utredningen föreslår att en regionalorganisation för lokalvårdsfrågor skallknytas till byggnadsförvallningar. Behovet av ochformerna för regional verksamhet bör enligt min mening närmare övervägas sedanden centrala organisationen . Jag vill även peka på att formerna fören regional verksamhet i viss mån har samband med frågan om huvudmannaskap förfastighetsdriflen. Denna fråga kommer jag att beröra vid min anmälan av Statensallmänna fastighetsfond (bil. har anmält alt denfortsätter med vissa utredningsuppgifter och ledning av en praktiskförsöksverksamhet. Dessa uppgifter bör såsnart som möjligt och senast fr. o. m. ingången av /73övertas av , varvid slädningsutred-ningens arbete kan upphöra. Slutligen vill jag beröraslädningsutredningens förslag att upphandlingen av utrustning och materiel förstädning skall ytterligare centraliseras. Det är naturligt alt man vid denstatliga upphandlingen strävar efter alt dra nytta av det kunnande om metoderocb utrustning som den centrala ledningsfunktionen kommer att ge.Organisationsformerna för upphandlingen bör emellertid övervägas ytterligare. Jaghemställer att Kungl. att godkänna vad jag anfört om centralplanering och utveckling m. m. av slädningsverksamhelen inom det stadigaområdet. Utrednings- och försöksverksamhet rörandeprogrambudgelering Redogörelser för utrednings- ochförsöksverksamheten rörande programbudgelering har tidigare lämnats i prop.1969: 1 (bil. 2 s. 29 ff), prop. 1970: 1(bU. 2 s. 7 ff) och prop. 1971: 1 (bil. 2 s. 3 ff). Ulrednings-ochförsöksverksamheten har fortsatt . Som tidigareredovisats i prop. 1970: 97 kommer ett nytt syslem för planering och budgetering inom försvaretatt införas .