prop · FV0375 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj.ts proposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition angående försvarets fortsattabiriktning m. m. given den 18 febraari 1972. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagdautdrag av protokoUet över försvarsärenden, föreslå att bifalla deförslag, om vars avlåtande till föredragande departementschefen hemstäUt. På grundval av försvarsutrednings betänkande (SOU1972:4) Säkerhets- och försvarspolitiken lämnas i propositionen förslag tillriktlinjer för den fortsatta inriktningen av totalförsvaret. För perioden1972/73-1976/77 föreslås en planeringsram för det mUitära försvaret om 32 350mUj. och för civilförsvaret om 590 milj. kr. Förslag läggs också fram om avkortad grundutbildning m. m.för värnpliktiga m. fl. och om förbättrade värnpliktsförmåner. Förslagen medförändringar i värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst ochfamiljebidragsförordningen (1946:99). I propositionen redovisas vidare slutliga ramberäkningarför det militära försvaret och civUförsvaret för /73.Beräkningarna innebär en utgiftsram för det militära försvaret om 6 951,7milj. och för civilförsvaret om 126,8 milj. kr. Slutliga förslag läggsockså fram beträffande vissa anslag som har tagits upp med beräknade belopp iprop. 1972:1 (bU. Sammanlagt begärs 6 , varav 6 298 844 000kr. på driftbudgeten och . Lag omändring i vämpliktslagen (1941:967) Härigenom förordnas, att 27 § I mom. värnpliktslagen(1941:967) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) VärnpliktsutbUdningen utgöres av grundutbUdning ochrepetitionsutbildning. RepetitionsutbUdningen kan utgöras avkrigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar, särskilda fackövningaroch mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning tillbefattning för menig eller underbefäl, skall fullgöra grundutbildning som omfattar a) vid armén ochkustartilleriet , b) vid flottan ochflygvapnet . Värnpliktig, som skall utbildastill särskilt kvalificerad befattning för mening eller underbefäl, kan åläggas gmiidutbildning underhögst . Värnpliktig, som uttagits förutbildning till befattningför underofficer eller tUl civUmUitär eller civU befattning för officer, skallfullgöra grundutbUdning under . För värnpliktig,som uttagits för utbildning till militär befattning för officer, omfattargrundutbildningen . Tid för gmndutbUdning må Tid för grundutbildning må icke understiga tvåhundratrettio- icke understigatvåhundra dagar. Värnpliktig skaU fullgöra högst femkrigsförbandsövningar. Värnpliktig i befattning för menig eller underbefäl skall, om annat ej följer av vad som sägs nedan, fullgörakrigsförbandsövningar under sammanlagt högst a) vid armén ochkustartilleriet eller, i underbefälsbefattning ellerkvalificerad befattning för menig, , b) vid flottan nittiodagar eller, i underbefälsbefattning, , c) vid eller, i kvalificerad underbefälsbefattning, etthundratjugofémdagar. Värnpliktig i befattning för menig eller underbefäl påstamstridsfartyg vid flottan eller i annan särskild befattning för menig ellerunderbefäl 'Lagen omtryckt 1969:378 Senaste lydelse 1971:169 som Konungen bestämmer skaU fullgöra krigsförbandsövningarunder sammanlagt eller, i underbefälsbefattningeller kvalificerad befattning för menig, . Värnpliktigi underofficers- eller officersbefattning skaU fullgöra krigsförbandsövningarunder sammanlagt vid armén och marinen samt vid flygvapnet. Förvärnpliktig i befattning som kompanichef eller kompanikvartermästare eller imotsvarande befattning eller med uppgift som materidre-dogörare kan densammanlagda tiden för krigsförbandsövningar överskridas med . Krigsförbandsövning får omfatta . Konungenäger bestämma att tiden för en krigsförbandsövning får tagas i anspråk för enfackövning. Konungen äger också bestämma att en krigsförbandsövning förvärnpliktig i befattning på stamstridsfartyg vid flottan uppdelas i högst fyradelövningar. Värnpliktig i underofficers- ellerofficersbefattning samt, enligt Konungens bestämmande, annan värnpliktig kan åläggas att fullgöra högst tre eller vid flygvapnet högst fem särskilda övningar. Särskilda övningar skola fullgöras under sammanlagt . Särskild övning får omfatta . Värnpliktig, som vid förband skall fuUgöra uppgift avsärskUd betydelse för genomförande av förbandets mobilisering eller som ärkrigsplacerad vid förband, vars mobUisering är avsedd att kunna genomföras påavsevärt än som gäller för huvuddelen av krigsmaktens förband, kanåläggas att fullgöra högst fem mobUiseringsövningar om sammanlagt högst åttadagar. Konungen äger bestämma att tiden för särskild övning fårtagas i anspråk för särskUd fackövning. D. Värnpliktigsom uttagits för utbildning enligt 6 § kan efter egen ansökan antagas för bistånds- och katastrofutbUdning. Den som antagits för sådan utbildning skall fullgöra grundutbUdning under samt repetitionsutbildning under minst 90 och . Repeti tionsutbildningen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenom förordnas, att 5 § lagen (1966:413) om vapenfritjänst skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Vapenfri tjänstepliktig är skyl- Vapenfri tjänstepliktig är skyl dig att för sin utbUdning tjänst- digatt för sin utbildning tjänst göra . Den göra minstfyrahundra och högst som skall utbildas till särskilt kva- fyrahundrafemtiodagar. Tjänstgö- lificerade uppgifter kan dock åläg- ringen kan fördelas i omgångar gas tjänstgöring under femhundra- överhela värnpUktstiden. Tjänstgöringen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Inkallas värnpliktiga med stöd av 27 § 2 mom. eller 28 §värnpliktslagen (nr 967), får även vapenfritjänstepliktig kallas tUl tjänstgöring. Tjänstgöringstiden får icke , om tjänstgöringen föranledes av inkallelse avvärnpliktiga med stöd av 27 § 2 mom. värnpliktslagen. Om tUlgodoräkning av fullgjord värnpliktstjänstgöring vidberäkning av tiden för tjänstgöring enligt denna lag och av fuUgjord vapenfritjänst vid beräkning av tiden för värnpliktstjänstgöring meddelar Konungenbestämmelser. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1971:167 Lag om ändring i familjebidragsförordnmgen (1946:99) Härigenomförordnas, att 6 §, 14 § 4 mom. och 15 § familjebidragsförordningen (1946:99)'skall ha nedan angivna lydelse. Familjepenningutgår för familjemedlem som omnämnes i 3 § med högst nedanstående belopp fördag: l)Förhustru och frånskild hustru ävensom därest värnplik tig icke sammanlever med hustru eller hustrun, med vUken han sammanlever, är arbetsoförmögen - för annan familjemedlem, som förestår hemmet åt värnpliktig med hemmavarande familjemed lem under ............ 12:- l)Förhustru och frånskUd hustru ävensom - därest värnplik tig icke sammanlever med hustm eller hustrun, med vilken han sammanlever, är arbetsoförmögen - för annan familjemedlem, som förestår hemmet åt värnpliktig med hemmavarande familjemed lem under ............ 15:- 2) Förannan familjemedlem än som avses under 1)....... 7.- 2) Förannan familjemedlem än som avses under 1)........ 8:- När synneriigaskäl därtill äro må efter särskUt medgivande, enligt vad i 39 § stadgas,famUjepen-ning för värnpliktigs moder, som förestår hans hem, utgå med högst 12kronor för dag, oaktat den värnpliktige icke har hemmavarande familjemedlemunder . När synnerligaskäl därtill äro må efter särskUt medgivande, enligt vad i 39 § stadgas,familjepenning för värnpliktigs moder, som förestår hans hem, utgå med högst15 kronor för dag, oaktat den värnpliktige icke har hemmavarande familjemedlemunder . 4 mom.Bidrag må utgå med högst för dag. Vid bestämmande av bidragetsstorlek skall hänsyn tagas till det genomsnittliga normala driftsöverskottföretaget kan beräknas lämna un- 4 mom.Bidrag må utgå med högst för dag. Vid bestämmande av bidragetsstorlek skall hänsyn tagas tUl det genomsnittliga normala driftsöverskottföretaget kan beräknas lämna un- 1 Förordningen omtryckt 1960:152 der denvärnpliktiges tjänstgöring och dennes möjligheter att av inkomsterna fränföretaget bidraga till den anlitade arbetskraftens avlönande. der denvärnpliktiges tjänstgöring och dennes möjligheter att av inkomsterna frånföretaget bidraga till den anlitade arbetskraftens avlönande. Däresthinder möter mot näringens eller rörelsens fortsatta bedrivande under denvärnpliktiges tjänstgöring men förutsättningar finnas för näringens ellerrörelsens återupptagande efter tjänstgöringens slut, kan särskUt bidrag beviljasför bestridande under tjänstgöringen av utgifter, som prövas nödvändiga för attnäringen eller rörelsen skaU kunna av den värnpliktige efter tjänstgöringensslut återupptagas. Näringsbidrag som sagts må ej utan tUlsynsmyndighetensmedgivande utgå till värnpliktig, som fullgör första tjänstgöring (tjänstgöringi en följd). Näringsbidragenligt denna paragraf må beviljas med högst för dag. Näringsbidragenligt denna paragraf må beviljas med högst fem för dag. Denna lag träder i kraft den . " Senaste lydelse 1967:221 Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,. Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omförsvarets fortsatta inriktning m. m. och anför. Försvarets fortsatta inriktning Inledning Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tUlkaUade jag inovember 1970 sakkunniga för att utreda det militära försvarets ochcivilförsvarets utveckling m.m. försvarsutredning'. Utredningen hari avlämnat betänkandet (SOU 1972:4) Säkerhets- och försvarspolitiken. TiU grund för utredningens bedömningar av desäkerhetspolitiska frågorna har legat bl. a. de rapporter som har avlämnats avkrigsmaktens, befolkningsskyddets och det ekonomiska försvaretsmiljöutredningar. Till utredningen har vidare överlämnats de perspektivplanerför perioden /73-1986/87 och programplaner för perioden /73-1976/77 somöverbefälhavaren och har upprättat för det militäraförsvaret resp. civilförsvaret. Dessa planer har utredningen utnyttjat somunderlag för sina bedömningar av det mUitära försvarets och civilförsvaretsfortsatta utveckling m. m. Vid förberedelserna för det nya planeringssystemet inomförsvaret har stor vikt lagts bl. a. vid att tidigt ta fram s. k. styrandeangreppsfaU. Dessa är avsedda att utnyttjas för att närmare exemplifiera ochprecisera sådana framtida situationer som försvaret bör inriktas på att möta. Maj:t uppdrog , och juli1969 åt överbefälhavaren, resp. överstyrelsen för ekonomisktförsvar att fortlöpande och som ett led i övrig studieverksamhet ' Ledamöterna av , ordförande,, , , och SvenWedén Dessa skulle ske i samråd med övriga berörda myndigheter. 1 de anvisningar som sedermera lämnades för miljöstudiernagavs följande gemensamma utgångspunkter. Svensk försvarspolitik syftar bl. a. till att försvaretvid en konflikt i mellan stormakter skall ha sådan styrka ochsammansättning att angrepp mot inte skall bedömas lönsamt för någon.Det svenska försvaret har därvid den önskade fredsbevarande förmågan. Vid bedömandetav vUka militära resurser som erfordras för att nå detta mål är utgångspunktenatt en stormakts mål och resursinsats vid angrepp är begränsade i förhållandetill hans allmänna säkerhetspolitiska mål och totala nationella resurser. Dettainnebär dels att endast en mindre del av angriparens totala resurser sätts inmot och dels att angriparens värdering av olika resursslag inför ett angrepphuvudsakligen bestäms av andra säkerhetspohtiska och strategiska övervägandenän hänsyn till insatsen mot . Sådana situationer karaktäriseras av atten stormakt som överväger angrepp i sin planering i första hand måste ta hänsyntill en redan pågående, väntad eller tänkbar konflikt med en annan stormakt. Dessa utgångspunkter kompletterades med allmännaanvisningar om de problem som miljöstudierna borde inriktas på. FörmUjöstudierna inom krigsmakten angavs därvid bl. a. att de angreppsfall somleder till invasion från en stormakt borde utgå från sådana utvecklingar inomden internationella mUjön och sådana situationer där tidigare nämnda förutsättningarär för handen. Studierna skulle också ge ett ytterligare underlag förbedömningar av krigsmaktens fredsbevarande förmåga i oUka angreppsfall. Dennaförmåga borde bedömas utifrån de värderingar av lönsamheten av ett angrepp somden presumtive angriparen tänks utföra. Lönsamheten borde därvid bestämmasutifrån värdet av de olika politiska fördelar angriparen vill nå med angreppetoch de olika uppoffringar (kostnader) som angreppet kan medföra för honom päkort och . Studierna borde också medge bedömningar av hur ohkakostnadshänsyn kan påverka den strategiska uppläggningen av ett angrepp motSverige. 1 anvisningarna för mUjöstudierna inom befolkningsskyddetoch det ekonomiska försvaret erinrades om att vår försvarspolitik grundas påatt stormakternas medvetenhet om konsekvenserna av ett kärnladdningskrig ledertill ett försiktigt agerande från deras sida och en strävan att behållakontroUen över krigsnivån. En konflikt mellan stormakterna i kan därförinledas med en insats av konventionella stridskrafter, varvid detkonventionella kriget kan ge tid för förhandlingar mellan parterna i syfte attavveckla konflikten. kan emellertid inte bortse från möjligheten att enmUitär konflikt mellan stormakterna i inleds genom att kärnvapen insättsdirekt eller kommer att trappas upp till en nivå där båda parter utnyttjar kärnvapeni stor skala. Skulle angripas i dessa lägen finns inte de politiskarestriktionerna för kärnladdningsinsatser mot vårt land. Åtgärder måste därförvidtas för att minska följdverkningarna av de kärnladdningsanfaU som i sådanafaU kan komma att sättas in mot vårt land. Enligt anvisningarna kan vidplaneringen inte heller helt bortses från att en stormakt skullekunna få en sådan handlingsfrihet i , att angrepp mot små nationer blirmöjliga utan inblandning från andra stormakter. Särskilt i sådana situationerkan dock en stormakt söka nå avsedda fördelar med politiska medel, vid behov iförening med hot om mUitära repressalier, främst en kärnvapeninsats. De återgivna anvisningarna gav sammantagna en översiktligbild av regeringens syn på inriktningen av svensk försvarspolitik. Därutöverlämnades mera detaljerade anvisningar beträffande de huvudtyper av angreppsfallsom skulle utarbetas. För att genomföra miljöstudierna tillsatteöverbefälhavaren, och överstyrelsen för ekonomisktförsvar var sin arbetsgrupp, benämnd krigsmaktens miljöutredning (KMU),befolkningsskyddets miljöutredning (BMU) och ekonomiska försvaretsmiljöutredning (EMU). I utredningarna ingick bl. a. företrädare för berördadepartement och myndigheter samt . Samverkanunderlättades genom att några personer var ledamöter i flera utredningar. 1 det följande lämnas en kortfattad redovisning för någraväsenthga moment i mUjöutredningarnas bedömningar av de internationellautveck-Ungsmöjlighetema. Först behandlas därvid en av de tre miljöutredningarnagemensamt utarbetad översikt rörande bedömda militärpolitiska, strategiska,ekonomiska och tekniska utvecklingslinjer i omvärlden. Översikten omspännertiden fram tiU 1980-talets mitt. De tekniska förutsättningarna för de nya metoder ochprodukter, som tas i bruk , är enligtmiljöutredningarna i flera fall kända. Den tekniska utvecklingen bedömsemellertid liksom tidigare komma att få nya tillämpningsområden. avancerad elektronik får man bättre metoder för informationsbehandlingoch processtyrning. Detta påverkar samhället i dess helhet. I-ländernasnäringsliv speciaUseras och automatiseras allt mer. Industrier koncentreras tUlallt större, ofta multinationella enheter, förlagda till länder medmarknadsmässiga, politiska, transporttekniska och/eller andra fördelar.Lagringen i alla led från råvaruproducent till konsument minskar. Ländernasberoende av varandra ökar i snabb takt. Strukturomvandlingen väntas medföra attantalet sysselsatta minskar inom jordbruk och industri men ökar inomservicenäringarna. Urbaniseringen väntas fortgå. Miljöförstöringen skapar alltfler akuta problem och de ökade kunskaperna om verkningarna kommer troligen attmedföra ökad internationell samordning. Befolkningenkommer att fördubblas på 20 å för flertalet . Stark inre oro ochinstabilitet i dessa länder är sannolik. Jordenskända råvarutillgångar är ojämnt fördelade. kända fyndigheter av råoljaberäknas räcka . Härutöver finns troligen ännu okända reserver. Enintensiv prospekteringsverksamhet pågår inom de arktiska områdena och i grunda delar av världshaven. Trotssnabb utbyggnad beräknas atomkraften komma att bidramed av världens energiproduktion, medan oljan beräknas svara för . Kontroll över oljan kommer därför även vid periodens slut att vara ettviktigt politiskt mål. I ett säkerhetspoUtiskt perspektiv utgör den tekniska ochekonomiska utvecklingen en i flera hänseenden dynamisk faktor. Konkurrens ombåde råvaror och marknader kan skapa konflikter. SkUda uppfattningar omfördelningen av produktionsresurser liksom om ägande och makt kan leda tillinternationella konflikter. Multinationella företag, frihandelsom-råden ochgemensamma marknader kan komma att verka i motsatt riktning. De kan docksamtidigt skapa konflikter mellan maktblocken. Strävandena mot internationell fred och säkerhet, framföralltinom ram, bedöms inte leda till etteffektivt fungerande kollektivt säkerhetssystem. Nuvarande internationella maktstrukturer med tvädominerande supermakter. och , bedöms komma attbestä. Dessa anges inom överskådlig tid vara de enda stater som är supermaktersåväl i nukleärt och konventionellt mUitärt som i ekonomiskt avseende. En väsentlig förändring skulle dock ske i den pohtiskavärldsbilden, om nya supermakter skulle uppstå. Fram till 1980-talets mittbegränsas denna möjlighet till , och ett politiskt integreratVästeuropa. Generellt kan sägas att situationer som präglas av flera frånvarandra fristående supermakter kan öka svårigheterna att bemästra kriser såatt en av alla godtagen lösning kan komma till stånd. Eventuella förändringarväntas dock växa fram så långsamt, att erforderlig anpassning av svensksäkerhetspolitik blir möjlig. kan även förutsättas strävaefter att bevara sitt östeuropeiska säkerhetssystem, baserat på (WP) och stationering av förband på bundsförvanternas territorier. Man kandärför även i fortsättningen räkna med spänningar och risk för akuta konfliktermellan och övriga WP-stater. utveckling som både kontinentalmakt ochsjömakt med vidsträckta intressen i andra världsdelar väntas fortsätta. Därmedblir tillträde till världshaven och tillgång på baser i olika delar av världenav betydelse. Denna utveckling kan inrymma betydande konfliktrisker. strävan att vidmakthåUa snabbinre utveckling och yttre trygghet kan skapa svåra ekonomiskaawägningsproblem. 1 den mån motsättningarna till skärps kan man vänta sigintensifierade strävanden tUl avspänning i förhällande tih . 1 denmån denna försvagar i bedöms kriser kunna uppstå iÖsteuropa. vidsträckta globala intressen väntasbestå. Både inre motsättningar och erfarenheterna särskUt från kan dockminska benägenheten för militära engagemang i olika delar av världen. En nedskärning av konventionella styrkori kan komma att ske. Minskningarna torde endast delvis uppvägas av förbättrade resurser för strategiska förflyttningar. De västeuropeiska ländernas säkerhetspohtiska intressen ärmera regionalt begränsade. Strävan efter maktbalans med ochmotviljan att öka den egna rustningsnivän bedöms bevara deras benägenhet tillnågon form av mUitär samverkan med . Motsättningarna meUan supermakterna bottnar ytterst idirekta intressekonflikter samt ömsesidig misstro och fruktan. Den högamUitära rustningsnivån bidrar till att hålla motsättningarna vid Uv.Rustningarna i de båda länderna har i betydande grad utvecklats på skildavägar. Vardera supermakterna har koncentrerat sig på vissa stridsmedel. Därmedhar rustningsbegränsningar med jämförliga konsekvenser för båda parterförsvårats. Detta problem beräknas bestå. Svårighetema att hindra att ett från början begränsatkärnvapenkrig trappas upp till högsta nivå väntas även i fortsättningen medföramycket starka restriktioner mot att börja använda kärnladdningar. Supermakternaväntas agera mycket försiktigt i konflikter som berör motpartens vitalaintresseområden. Med beaktande av dessa restriktioner eftersträvar de dockatt begagna gynnsamma tUlfäUen att förverkliga de långsiktiga målen. Ekonomiskaoch politiska påtryckningsmedel kan komma att utnyttjas i större utsträckningän . Risken för krig mellan supermakterna blir akut, om en avdem anser att dess vitala intressen inte kan tillgodoses på annat sätt. Riskenligger främst i felkalkyl och i upptrappning av från början lokala konflikter.Politiskt instabila och militärt svaga stater, som är attraktiva frånstrategisk synpunkt, löper stor risk att utsättas för väpnat tvång utifrån. Beträffande utveckling av särskild mUitär betydelse anförsatt satellitsystem kommer att utnyttjas främst för navigering, fotospaning, väder-tjänst,förvarning och signalspaning. Olika typer av flerfunktionssatelliter ochmetoder för att inspektera, störa och förstöra främmande satelliter kan komma ibruk . Havsforskning kommer att bU av stor betydelse. Ettorganiserat och systematiskt utnyttjande av kontinentalsockelns,kontinentalsluttningens och det djupa havets resurser förutses. Detta kan ledatill omvärderingar av olika områdens strategiska och ekonomiska betydelse. Stormakternas insatser för forskning, utveckhng och produktionav kärnvapensystem ligger f. n. på en hög nivå. Prestandahöjningar ochspecialisering av vapensystem kan förutses. bedöms kunna hainterkontinentala robotar med kämladdningsstridsspetsar operationsdugliga fränmitten av . kommer antagligen att behålla sinnuvarande nukleära styrka och efter hand modernisera vapensystemen. Frankrikeväntas fullfölja sin planerade, kvantitativt begränsade uppbyggnad avvapensystem för dels taktiskt understöd, dels anfall mot fasta mål. Provstopps-och icke-spridningsavtalen kan medföra att kärnvapen inte kommer att spridastill flera länder. Det stora antalet länder som inte har ratificerat ellerundertecknat avtalet inger dock farhågor för framtiden. Antirobotsystem (ABM), verksamma mot enstaka inflyganderobotar, disponeras redan nu av och . Helt täckandeABM-system bedöms mycket avlägsna. System för att minska ABM-systemens verkanutvecklas. kan troligen nya typer av kärnladdningar utvecklas,t. ex. "rena" vätevapen. Ekonomiska faktorer anses komma att verkaåterhållande på utvecklingen av nya strategiska vapensystem. Ett stort antal länder däribland flera bedömsunder femtonårsperioden komma att kunna utnyttja biologiska stridsmedel.Primitiva B-stridsmedel kan redan i dagens läge framställas av varje stat medett någorlunda utvecklat mUcrobiologiskt och biotekniskt kunnande. till sin verkan styrbara B-stridsmedel kan endast framställas ochutnyttjas av ett fåtal stater. Bland de kemiska stridsmedlen kan prestationsnedsättandeämnen väntas få ökad betydelse. Dessa är relativt lätta att tillverka ochanvända. Förbud mot tillverkning av biologiska och kemiskastridsmedel har aktualiserats i den internationellanedrustningsdebatten. Transportvolymen kommer att öka. Utvecklingen går motstörre specialisering och rationalisering. Tunga transporter tiU lands kommer på korta avstånd attdomineras av landsvägsbunden trafik men kommer på längre avstånd alltjämt attske som spårbunden trafik. Olje- och bulklaster kommer att transporteras i alltstörre tonnage och torrgods i fartyg med högre farter och snabbaregodshantering. De transoceana fartygen kommer att anlöpa ett fåtal hamnar,varifrån vidare transport kommer att ske dels med landtransport, dels medmindre fartyg längs kusten eller på inre vattenvägar. Comeconländernashandelsflottor skiljer sig från västmakternas genom att fartygens medelstorlekär mindre. Ökad satsning på större fartyg och specialfartyg kan dock skönjas iden nu planerade kraftiga ökningen av tonnaget i dessa länder.