prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den föreslagna nyafördelningsmetoden innebär, att bidragsberältigad organisation skall erhålla bidrag iförhållande till antalet ledare i verksamheten, varvid schablonmässigt enledare skulle beräknas för varje 10-tal medlemmar i organisationen. Med avseende på bidraget tillledarutbildningen föreslås en ny definitionav begreppet bidragsberältigad organisation. För att få bidrag skall en organisation i minst 10 län redovisa sammanlagtminst 3 000 medlemmar i åldern . Vid bedömning av storleken av denbidragssumma som på angivna grunder bör fördelas mellan organisationerna, harungdomsrådet utgått ifrån en beräkning avden totala kostnaden per utbildningsdygn. Med beaktande av kostnadernaför anordnande av kurser samt för resor och traktamenten har ungdomsrådetberäknat ett totalbelopp av . För handikapporganisation bör dockbeloppet utgöra . Till en början bör bidrag beräknas för % utbildningsdagper år och ledare. Det långsiktiga målet bör vara att det totala samhäUsstödet,inkl, bidrag från kommun och landsting,uppgår till en utbUdningsvecka och ledare. Det statliga stödetbör enligt förslaget inte överstiga av redovisade och godkända kostnader. I fråga om ledaratbildningsstödetsutformning för bl, a. , vissa samarbetsorgan ochelevorganisationer lägger ungdomsrådet fram särskUda förslag. På grund av alt de nyaberäkningsgranderna i hög grad avviker frän de nuvarande, leder de dels tillbehov av en anslagsförstärkning på ca 5 milj, kr,, dels till stora skUlnadermeUan olika organisationer i fråga om bidragsökningensrelativa storlek. Med hänsyn härtiU föreslår ungdomsrådet att ingenorganisation för sin ledarulbUdning /73 skall få större ökningav sitt bidrag än som motsvarar av det belopp organisationen varberättigad tUl /71. För genomförande av den första etappen avden föreslagna reformen /73 har på nämndagrunder beräknat ell medelsbehov av sammanlagt . Innevarandebudgetårs anslag uppgår till 5 1(X) 000kr. Den av ungdomsrådet gjorda beräkningen innebär således, alt medlen förbidrag tUl ungdomsorganisationernasledarutbildning skulle öka med (6 810 0005 100 000==) ,/73. I ett skede av snabba förändringar isamhäUet finns del ett stort behov av attungdomen får stöd för sin sociala och kultureUa utveckling genom organisationernasarbete. För alt en organisation skaU kunna fylla sin Prop.1972:1 Bilaga 10 102 uppgiftär det av avgörande betydelse all den har tillgång till goda ledar-krafter somkan engagera medlemmarna i organisationens arbete. Organisationerna är starktberoende av medverkan av frivilliga ledare som arbetar på ideell grund. Det ärframför allt genom korta ledarkurser som organisationerna kan ge dessa ledareden stimulans och de kunskaper som de behöver för sitt arbete. har i budgetarbetetsslutskede redovisat förslag om engenomgripande omläggrung av det statliga stödet till ungdomsorganisationernasledarutbUdning. Jag finner det värdefullt att ungdomsrådet på dettasätt arbetat igenom frågor om organisationernas behov av ledarutbildning medhänsyn tagen tiU de krav och förväntningar som i dagens samhäUe stäUs påungdomsorganisationerna. Statens ungdomsråds förslag innebärprincipiellt och praktiskt en mycketbetydande omläggning av bidraget tiU ungdomsledarutbildningen. Vidökning av det totala anslaget uppkommer i förhållande till nuvarande bidragbl. a, stora skillnader i de bidragsökningar som skulle komma olikaorganisationer till del. Stödet lill ledarutbildning har vidare ett samband med annan bidragsgivning till vilkethänsyn bör tas vid utformning av nya regler. Bl, a, de nämnda frågornabör övervägas i den närmare beredning som behövs, innan ställning kan tas tillde framlagda förslagen i dess helhet. Även om en detaljerad genomgång av deframlagda förslagen nu ej kunnat ske,finner jag det angeläget att med anledning av ungdomsrådets förslag taupp två väsentliga synpunkter på ledarstödet. Jag finner i likhet med rådet attbehov föreligger av en väsentlig resursförstärkning för ändamålet. Dessutom börhänsyn tas tiU del tidigare i många sammanhang diskuterade och avungdomsrådet aktualiserade kravet på vid fördelningen av bidraget skall ta hänsyn till medlemmar . Det är enligt min mening av storbetydelse att samhället får ungdomsorganisationernas medverkan, då det gälleratt intensifiera de organiserade fritidsaktiviteterna bland barn. Som nämntsunder föregående anslagspunkt har Kungl, Maj:t anslagit särskilda medel urallmänna arvsfonden för en försöksverksamhet som tar sikte på att finna formeri detta syfte för samverkan mellan kommuner och ungdomsorganisationer jämteandra frivilliga sammanslutningar. För attungdomsorganisationer med medlemmar i åldersgruppen skall kunna på etl aktivt sättengagera sig i den här avsedda försöksverksamheten behövs ett ökat antalfrivilliga ledare. Med hänsyn till bl, a. detta ökade behov av ledarinsalserkan de motiv som legat till grund för att avgränsa ledarstödet tillåldersgruppen inte längre tillmätas avgörande betydelse. Redan fr. o.m, nästa budgetår bör oavsett resultatet av en närmare prövning av statensungdomsråds hela förslag i ledarfrågan även medlemmar i åldersgruppen 711 årmed- Prop.1972:1 Bilaga 10 103 räknasvid fördelning av bidrag till ungdomsorganisationernas ledarutbUdning, Iövrigt bör nuvarande bidragsregler alltjämt tiUämpas, Det medlemsantal somUgger till grand för bidragsfördelningen ökas genom mitt förslag från ca 900000 UU 1 200 000. Ändringen medför väsentligabidragsförbättringar för organisationen , scoutrörelsen samtungdomsorganisationer inom frikyrko- och nykterhetsrörelserna. För att täckadet härigenom ökade medelsbehovet samt för att därutöver möjliggöra en allmänförbättring av ungdomsledarstödet beräknar jag en anslagsökning av 2 milj, kr. har genomcirkulär bemyndigat länsarbetsnämnderna att tillsammansmed ungdomsorganisationer och kommuner anordna beredskapsarbete i form avungdoms-ledararbete med yrkesteori. Deltagare i detta beredskapsarbete skall biträdabl, a, en hehidsanslälld instruktör eller ombudsman i arbetet samt under enveckodag delta i teoretisk undervisning. För ändamålet hararbetsmarknadsstyrelsen ställt ett belopp av ca 3,9 milj, kr, till länsarbetsnämndernasförfogande. Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att till Bidrag till ungdomsledarutbildningför /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 798 300 Reservation 1221398 1971/72 Anslag 1200 000 1972/73 Förslag 900 000 har till uppgift attinom ramen för samhällets kultur- och fritidspolitik främja ungdomens socialaoch personliga utveckling. Rådet skallsärskUt såsom planerings- och utredningsorgan handlägga och utreda frågor omsamhällets stöd tUl ungdomsorganisationemaoch om samhälleUga åtgärder för att bl, a, tillgodose ungdomens möjlighetertill fritidsverksamhet. Rådet skall vidare bedriva försöksverksamhet i frågorav central betydelse för ungdomsarbetet samt förmedla information iungdomsfrågor. Rådet består av högst tolv ledamöter, somutses av Kungl, Maj:t. Ordföranden, vice ordföranden, två andra ledamöter samtrådets huvudsekreterare ingår i rådets arbetsutskott. För samråd och kontaktmed ungdomsorganisationema finns ett representantskap. Rådet får tiUsättaarbetsgrupper för bl, a, utrednings- och planeringsarbete och ledningen avförsöksverksamhet. Prop.1972:1 Bilaga 10 104 Sedan omorganiseratsden har verksamheten inriktats på dels att bygga ut kontakt- ochsamrådsfunk-tionema med de departement, verk och myndigheter som berörs av ungdomspolitiskaställningstaganden samt med ungdomsorganisationerna, dels att utreda angelägnaungdomspolitiska frågor. planerar att ifortsättningen bl, a, ta upp frågan om ungdomsorganisationernas möjligheter attpåverka samhället samt utformningen av statens stöd tillungdomsorganisationemas centrala verksamhet. ser det dessutom somen viktig uppgift att bevaka frågan om hurungdomen kan medverka vid planeringen av fritidsmiljön. Ungdomsrådethar som en viktig uppgift att genom undersökningar och försöksverksamhetmedverka till att ungdomsorganisationer och kommuner får förbättrademöjligheter att avväga sina insatser på ungdomsområdet, I detta syfte har enförstudie företagits bland ungdom i Mahnö och , På grundval av bl, a,resultatet av denna undersökning kommerförsöksverksamhet alt genomföras dels i , och Östersundmed syfte att finna former för ökad samverkan mellan ideellt ungdomsarbete och fritidsverksamhet, dels i Olofströmbland invandrarungdom. betonar behovet av att ökademedel ställs till förfogande för förstärkning av rådets kansli. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med , (+608 000 kr,). har efteromorganisationen i hög grad vidgat sitt arbetsfält. Flera utredningar hargenomförts och resulterat i förslag till Kungl,Maj:t, Rådet har vidare visat sig ha en väsentlig uppgift som samordnings-och informationsorgan i ungdomsfrågor. Efter vissa förberedande undersökningarkommer rådet att i samarbete med vissa organisationer och kommuner genomföra en försöksverksamhet i syfte att finna nya möjligheter för etteffektivare ungdomsarbete. En betydande reservation har uppkommitunder anslaget. Jag anser därför att en fortsatt utveckling av rådets arbeteskall vara möjlig även med en viss begränsning av anslaget nästa budgetår. Jagberäknar anslaget tUl . Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att tUl /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 105 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Anslaget utgår tillRiksförbundet och hemgårdar för förbundets centralaverksamhet och ledarutbildnmg, T. o. m. budgetåret1970/71 avsåg bidragsgivningen även de i huvudsak med kommunala medelfinansierade hemgårdamas lokala verksamhet (prop. 1969: 1 bU, 10 s, 130, SU1969: 43, rskr 1969: 129), Anslaget föreslås oförändrat för budgetåret1972/73. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer, att Kungl, Maj:tföreslår att till Bidrag tillhemgårdsrörelsen för /73 anvisa ett anslag av . 1970/71 Utgift 7393 216 Reservation 39483 1971/72 Anslag 6821000 1972/73 Förslag 6324 000 Efter omläggning avstödet till de kommunala folkbiblioteken genom beslut av riksdag(prop, 1965: 50, SU 1965: 124, rskr 1965: 313) har de direkta statligainsatserna för främjande av folkbiblioteksväsendet inriktats i första hand påstöd tiU utvecklingsverksamhet i ett begränsat anlal kommunala enheter ianslutning till den pågående indelningen i kommunblock. Bidrag lill sådantutvecklingsarbete kan utgå av längst och utgöra högst 50 %av kostnaderna för en allmän höjning av biblioteksstandarden inom ettkommunblock. Tilldelningen av bidrag skall grunda sig på en långsiktigutvecklingsplan, som görs upp i samråd med , EnUgt kungörelsen (1966:108) om statsbidrag till länsbibliotek och lånecentraler (ändrad senast 1971:125) utgår statsbidrag till 20 länsbibliotek med högst , till vartoch ett, varjämte vissa tilläggsbidrag kan utgå, I fyra län fungerar stifts-och landsbiblioteket som länsbibliotek och erhåller härför ett särskiltstatsbidrag av högst . Till var och en av lånecentralerna i Stockholmoch utgår bidrag med , för år. Bidraget tUl lånecentralen i Umeåutgår med , för år, 4* 1972. 1 saml Nrl. Ur förevarande anslag utgår vidare bidragtill biblioteksverksamhet för sjömän.Sigtunastiftelsens bibliotek. och biblioteksverksamhetbland svenskar i utlandet. Slutligen täcks även vissa kostnader förbibliotekarieulbildning av medel från anslaget. ändring 1972/73 m, m. Med utgången av hadeden nya bidragsformen för utvecklingsverksamhetenverkat och de tio förstautvecklingsbiblioteken avslutat sin utvecklingsperiod. En utvärderingav de resultat som uppnåtts pågår f. n, inom överstyrelsen. Med hänvisning tUldepartementschefens uttalande i statsverkspropositionen för /72avser överstyrelsen att fortsättningsvis inte öka antalet utvecklingsbibliotekutöver ett femtontal. Efterfrågan på bidrag för särskildalokala initiativ har ökat kraftigt. Bidragen avser främst anskaffande avspeciell utrustning eller försök med ny verksamhetsgren och är främst avseddaatt utgöra en stimulans för biblioteken ide mindre kommunerna. Vid bidragsgivningen beaktar överstyrelsensärskilt behovet av stöd till biblioteksverksamhet på det sociala området, stöd till biblioteksverksamhetinom glesbygdsområden, stöd till invandrarnas bokförsörjning och stödtill musik- och konstverksamhet i anslutning till bibliotek. När det gäller punktbidrag avseendebiblioteksverksamhet i glesbygd har det visat sig att bokbussar utgör detverksammaste medlet för glesbygdens bokförsörjning. Där bokbussar använts harbokutlåningen fler-faldigats, inte minst genom att bokbussen nått ut tillmänniskor som använt sig av bibliotek. har det dockendast varit relativt välställda kommuner eller kommuner med utvecklingsbidragsom haft möjlighet att anskaffa bokbuss. För att effektivt förbättra glesbygdensbokförsörjning är det nödvändigt att liberalisera bidragsvill- Prop.1972:1 Bilaga 10 107 koren och lämna bidrag utan motprestation tillsådana kommuner som inte har ekonomiska resurser att göra en egen insats.Eftersom många glesbygdskommuner bar svag ekonomisk bärkraft måste bidrag tillbok-bussverksamhelen ges hög prioritet vid dispositionen av tillgängliga medelför punktinsatser, I princip har det lokalabiblioteket skyldighet att svara för bokförsörjningen till samtliga invånare ikommunen. Det står dock klart att biblioteken i framför allt de mindrekommunerna ställs inför stora svårigheter när det gäller såväl urval somförvärv av Utteratur på in-vandrarspråken. Överstyrelsen finner det därförangeläget att stödja de kommuner som har uppenbara svårigheter att klarabokförsörjningen för invandrarna. Överstyrelsen uppskattar ökningen avmedelsbehovet till , 2, Samtliga länsbibliotek har fått en avsevärt störrearbetsbörda genom det littera turbehov som uppkommit genom invandringen, denvidgade vuxenundervisningen och den decentraliserade universitetsutbildningen.Samtidigt är överstyrelsen i sitt arbete med rådgivning, rekommendationer ochanvisningar till de lokala biblioteken starkt beroende av länsbibliotekensdirekta medverkan. Överstyrelsen föreslår att statsbidraget höjs med ,per länsbibUotek och år , Medelsbehovet ökar härigenom med400 , för /73, I samband med höjningen bör enligtöverstyrelsen tilläggsbidragen slopas i sin nuvarande form. I stäUet bör ettbelopp av , användas till försöksverksamhet på länsplanet, 3, Överstyrelsenföreslår att bidraget tUl stifts- ochlandsbibliotekens länsverksamhethöjs med , per bibliotek från , vilket medför ettökat medelsbehov av , för /73, 4, Överstyrelsen anser attkostnaderna för lånecentralernas verksamhethelt bör läckas med statliga medel. Överstyrelsen är emellertid inte nu bereddalt förorda någon automatiskt verkande regel utan finner att bidraget bör hakaraktären av ett fast anslag. Genom alt bidragen från höjtstill , för lånecentralerna i och ökar medelsbehovetsammanlagt med , för /73, Därutöver beräknaröverstyrelsen, med beaktande bl, a, av antalet lån som expedierats avlånecentralerna, att bidragen bör ökas med ytterligare , så atthöjningen sammanlagt blir , 5, Enligt avtalet mellanskolöverstyrelsen och angående drift och finansiering av biblioteksverksamhet för sjömän skall staten bekosta alla medverksamheten förenade kostnader. Överstyrelsen föreslår en höjning av bidragetmed , 6, Överstyrelsen föreslåratt bidraget till verksamheten vid bibliotek inte vidare tas upp under anslaget till Frop.1972:1 Bilaga 10 108 folkbibliotek.Överstyrelsen finner att kostnaderna för i dess egenskap av filialtill helt bör täckas av kommun, Kungl, Maj:t har för verksamheten vidstiftelsens klipparkiv ställt ett belopp av högst , till stiftelsensförfogande. Stiftelsen anhåller om ett årligt anslag på 8 000 kr.Överstyrelsen föreslår, att stiftelsen för /73 erhåller 7 000kr, för verksamheten vid klipparkivet. Fr. o, m, /73 avses utbildningen av bibliotekarier bliförlagd till en särskild bibliotekshögskola i , somöverstyrelsens motsvarande utbildning kommer att upphöra. Överstyrelsensmedelsbehov minskas därigenom med . Ur anslagsposten har förutom kostnadernaför biblioteksskolan även betalats utgifter för kortare bibliotekskurseravseende såväl grundutbildning avdeltidsanställd bibliolekariepersonal som fortbildning inom biblioteksområdet.Överstyrelsen föreslår all , ställs till överstyrelsensförfogande för dessa ändamål under /73 i avvaktan på en definitiv lösning av såväl dendeltidsanställda bibliotekariepersonalens utbildning somfortbildningsverksamheten. Det mest betydande bidragsändamålet underdetta anslag avser stöd åt folkbibliotekens utvecklingsverksamhet. Detta stödhar utgått till vissa utvalda bibliotek /66, då deltidigare allmänna bidraget till folkbiblioteksverksamheten upphörde. Hittillshar 25 kommuner kommit i åtnjutande av utvecklingsstöd. Vid utgången av är 1971 har elva av dessa avslutat den femårigautvecklingsperioden med statsbidrag. Avsikten är att erfarenheterna frånutvecklingsverksamheten bl, a, genom denutvärdering som sker i skall komma folkbiblioteksväsendeti dess helhet tUl godo. Med hänsyn till den omfattningförsöksverksamheten redan uppnått i kommuner av olika struktur räknar jag intemed att statsbidrag fr, o, m, nästa budgetår skall börja utgå tiU någraytterligare kommuner för utvecklingsverksamhet på biblioteksområdet. Dåsamtidigt nu utgående bidrag till vissakommuner enligt de tillämpade bestämmelsema kommer att upphöra eller minskafrigörs vissa bidragsmedel. Härigenom bör möjligheterna att stödja olikalokala initiativ öka väsentligt Jag beräknar att, efter en viss minskningunder nästa budgetår att det totala beloppet för utvecklingsverksamhet, ca 1milj, kr, skall bli tillgängliga för olika punktinsatser. Inom denna ram börutrymme finnas för visst stöd till bl, a, biblioteksverksamhet inomglesbygdsområden, i första hand genom bokbussar, och för bokförsörjningen blandinvandrare. Medelsbehovet för lånecentralerna ökarmed , som en följd av sedan föregående år beslutad ökning av bidragentill lånecentralerna Prop.1972:1 Bilaga 10 109 iMalmö och , För biblioteksverksamheten för sjömän beräknar jag enbidragsökning av . Bidraget till bör ifortsättningen avse stiftelsens klipparkiv. Utbildningen avbibUotekarier vid biblioteksskola upphör med utgången av innevarandebudgetår i samband med att en särskildbibUotekshögskola inrättas i , Därigenom bortfaller medelsbehovetför nämnda utbildning under detta anslag, I enlighet med skolöverstyrelsensförslag har däremot medel för nästa budgetår beräknats under anslaget för vissakortare bibliotekskurser. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag att medelsbehovet under detta anslag minskar med sammanlagt . JaghemstäUer, att Kungl. att tUl Bidrag tiU folkbibliotek /73 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till föreläsningsverksamhet m. m. 1970/71Utgift 2 490 000 1971/72 Anslag 2 490 000 1972/73Förslag 2 490 000 Bestämmelserna om stödet tillföreläsningsverksamheten återfinns i kungörelsen(1963: 463) om statsbidrag tiU det fria och friviUiga folkbildningsarbetet (omtryckt 1970: 329, ändradsenast 1971: 341). Statsbidrag utgårför föreläsningar anordnade av länsbildningsförbund, lokalföreläsningsförening, studieförbund eller tUl studieförbund ansluten lokal avdelning för föreläsningar som äravsedda alt meddela allmän och medborgerlig bildning. Statsmedel får tas i anspråk för högsttre fjärdedelar av det belopp, som under budgetåret utbetalas i arvoden,resekostnadsersättningar och traktamenten till samtliga föreläsare i riket.Till föreläsningsverksamhet för handikappade kan bidrag utgå för hela kostnadeninom ramen för ett sammanlagt belopp av . Som villkor för bidrag tiU föreläsninggäller bl, a, att denna skall vara offentlig, dock kan medgeundantag från denna bestämmelse för bl, a, handikappade. Såsom centralt organ för föreläsningarfinns en föreläsningsbyrå, FolkbUdningsorganisationernas föreläsningsbyrå, somsvarar för förmedling av föreläsningar ochsom fastställer och utbetalar ersättningama till föreläsarna. Förutom bidraget till föreläsningskostnadernautgår från detta anslag bidrag lill den centrala föreläsningsbyrån samt tUllänsbildningsförbunden och , Beräknad ändring 1972/73 Folkbildnuigsorganisationemasföreläsningsbyrå hemställer om en ökning avanslaget för allmän föreläsningsverksamhet med , till , för att därigenom återföra anslaget tUl nivå och möjliggöraanordnandet av ca . Denna ökning anses väl motiveradframför allt med tanke på folkbildnings-organisationemas möjligheter att nåstora grupper i samhället med information, speciellt i samband medkulturarrangemang. För detta ändamål är föreläsningen ett synnerligenanvändbart instrument. delarföreläsningsbyråns bedömning av medelsbehovet men föreslår liksom föregåendeår en successiv höjning. För /73 föreslås en ökning med 275 000kr. Föreläsningsbyrånhemställer om en höjning av bidraget lill . Byråns omkostnader har främst stigit genom ökade löner och sociala omkostnader och genom anskaffande av ändamålsenliga arbets- och arkivlokaler. Överstyrelsen finner det angeläget attett ökat bidrag ges till täckning av dessa utgifter och föreslår att anslagethöjs med . Överstyrelsenförordar oförändrat belopp lill bidrag lill länsbildningsförbunden i avvaktanpå förslag av angående länsbildningsförbundens uppgifter. Folkbildningsförbundetanhåller om en höjning av statsbidraget till . betraktar förbundetsverksamhet som samarbelsorgan för folkbUdningsarbetet som mycketbetydelsefull, men förordar oförändrat bidrag för /73. Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att tiU Bidrag tillföreläsningsverksamhet m. m. för /73 anvisa ett anslag av . 1972:1 Bilaga 10 111 Bidrag till specieOa folkbildningsåtgärder 1970/71 Utgift 498 519 Reservation 218 660 1971/72 Anslag 500000 1972/73 Förslag 500000 Ur anslaget utgår bidragtill tidskrifterna till en taltidning för kulturinformation för blinda. Vidare disponerarskolöverstyrelsen vissa medel för fördelning dels till kurs- ochkonferensverksamhet av mera speciell natur, dels till försöksverksamhet ochundersökningar inom folkbildningsarbetet. Slutligen finns särskilda medel förmusikpedagogiskt utvecklingsarbete, vilket företrädesvis avser kompetenskurserför folkbildningsorganisationernas musikcirkelledare och lärare engageradeinom den kommunala musikstudieverksamheten. Beräknad ändring 1972/73 Försöksverksamhet och undersökningar inom folk- Överstyrelsen föreslåren ökning av bidraget till tidskriften ren med , till . 2, Bidraget lill kurs-och konferensverksamhet bör höjas med hän syn till ökade kostnader för de fortlöpande kontakterna med organi sationerna på folkbildningsområdet. Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer, alt Kungl, Maj:t föreslår att lill Bidrag tillspeciella folkbildningsåtgärder för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1970/71 Utgifti 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 1475 000 Reservation! 'Anslaget Bidrag lill Prop.1972:1 Bilaga 10 112 ochnarkotikaupplysning (CAN) har bl, a, till uppgift att främja saklig upplysningom verkningar på individ och samhälle av alkohol- och narkotikabruk och därmedsammanhängande frågor vid skolor och andra utbildningsanstalter samt vidmilitärförband. Verksamheten omfattar vidare information till olikasamhälls-funktionärer inom nykterhetsvården samt en mångförgrenad upplysningsverksamhetbland allmänheten. Verksamheten har i första hand formen avföreläsningsförmedling, kursverksamhet och utarbetande av undervisnings- ochinformationsmaterial. består av tolvledamöter, . Maj:t utser en ledamot, tillika ordförande, skolöverstyrelsenfem ledamöter samt förbundets ombudsförsamUng, som är sammansatt av företrädareför 22 olika organisationer, sex ledamöter. Kostnaderna för verksamheten täcksi huvudsak genom förevarande anslag. Överstyrelsenföreslår sammanlagt en höjning av anslaget med . för kostnadsstegringar i verksamheten och . förintensifiering av kurs- och konferensverksamheten för att nå angelägnagrupper, t, ex, ungdomsledare, lärare och föräldrar. i ökad utsträckning vändersig till olika ungdomsgrupper behöver pubUcerings- ochföreläsningsverksamheten intensifieras.