prop · FV0346 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inomvissa branscher; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla de förslag, om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. 1propositionen framläggs förslag om tidsbegränsade åtgärder avsedda att påverka sturkturomvandlingeninom textil- och konfektionsindustrierna (TEKO-mdustrierna), skoindustrin, denmanueUa glasindustrin samt möbelindustrin. För att åstadkomma en mer planmässigstrukturanpassning inom nämnda branscher föreslås dels en förstärkning ochutvidgning av det nu löpande omställningsprogrammet för TEKO-industrierna ochden glasindustrin, dels ett system med statliga lånegarantier(strukturgarantier). Detav riksdag beslutade programmet för omställningsfrämjande åtgärder iform av statliga bidrag tUl konsulttjänster på 2,5 milj. kr. underperioden /721973/74 (prop. 1971: 1 bU. 15 s. 54, NU 1971: 13, rskr 1971:120) föreslås nu bU föriängt till att omfatta även /75. Anslaget bör /73 höjas tiU 5 milj. kr. De föreslagna beloppen är avsedda attutgöra bidrag till finansiering av undersökningar som syftar till attkonkretisera förutsättningarna för främst företagssamgåenden inom nämndaindustrigrenar. 1 1972.1 saml. 1972: 46 2 Vidareföreslås bildandet av ett bolag med uppgift att genom strukturgarantierfinansiellt underlätta en planmässig strukturomvandling inom nämnda branscher.Bolaget avses bli belagt dotterbolag tUl investeringsbank.Arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer föreslås tillsammans bildastrukturråd, som avses få en rådgivande funktion i förhållande till bolagetsstyrelse beträffande främst garanti-givningens inriktning och fördelning påbranscher. Lånmed struktmgarantier föreslås bli förmånsrättsligt placerade närmast före detegna kapitalet. Garanti får bevUjas för lån upp till ett belopp motsvarandehögst det egna kapitalet i det låntagande företaget enligt de beräkningar somföregår långivningen. Engarantiram föreslås bli uppbyggd successivt under loppet av med börjanden till att vid försöksperiodens slut omfatta 100 milj. kr.Garantiramen föreslås omfatta 40 milj. kr. under det första budgetåret. Utdragav protokoll över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på Stockhohns slott . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om åtgärder för att påverkastrukturomvandlingen inom vissa branscher och anför. 1972: 1 (bU. 15 s. 32) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskUd proposition angående åtgärder för att påverkastrukturomvandlingen inom vissa branscher, till omställningsfrämjande åtgärderför textil- och konfektionsindustrierna för /73 beräkna ettreservationsanslag av 2,5 milj. kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Undersommaren och hösten genomfördes inom industridepartementet enutredning rörande strukturomvandlingen inom bl. a. TEKO-industrierna. Dettaarbete resulterade i en departementspromemoria (Ds 1 1971: 5) omstatliga åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissa branscher. Efterremiss har yttranden över promemorian avgivits av kommerskollegium,marknadsrådet, (), statens pris- och kartellnämnd (SPK),överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), , (), länsstyrelserna i Östergötiands,, , , och , , ochÖrebro län, delegationen för de mindre och medelstora företagen, , i (LO) efter hörande av och , ,efter hörande av , textUindustriför- 1972: 46 4 bundoch , , , akademikers centralorganisation (), , hantverks- och industriorganisation (SHIO),efter hörande av ,, och samt () efter hörande av () och (). Vidarehar yttrande inkommit från (). Densvenska ekonomins tillväxttakt har i genomsnitt legat påungefär samma nivå som i övriga exkl. . Den relativt jämna tillväxttakten för ekonomin i dess helhet har varitförenad med betydande strukturella förändringar inom olika delar avsamhällsekonomin inte minst inom industrin. En dylik successiv omfördelningav produktionsresurserna är inte bara en följd av den ekonomiska tillväxtenutan också en förutsättning för denna. Degrundläggande sambanden mellan strukturomvandling och ekonomisk tillväxt ärgivetvis generella och inte unika för svensk ekonomi. Hänsyn tUl dessa sambandhar emellertid satt en påtaglig prägel på vår handels -ochnäringspolitik. Den i jämförelse med många andra länder liberalahandelspolitiken har tvingat det svenska näringslivet att ständigt förnya sig ochanpassa sig till nya konkurrensförutsättningar. integrationspolitiskasträvanden har burits upp av samma grundläggande synsätt. Genombildandet av EFTA skapades ett frihandelsområde omfattande närmare 100 milj.konsumenter vilket medförde ökade avsättningsmöjligheter för svensk industrimen också skärpta krav på effektivitet och strukturanpassning. De pågående förhandlingarnamed den europeiska ekonomiska gemenskapen syftar på samma sätt tiU atteliminera hinder för ett svenskt deltagande i den internationellaarbetsfördelningen. Detta kommer att innebära vidgade möjligheter att avsättaden svenska produktionen men leda till en skärpt konkurrens försvensk industri såväl på hemmamarknaden som vid export till övrigaEFTA-marknader. Strukturomvandlingensomfattning och hastighet har varit betydande med allt vad dettainnebär i fråga om krav på omställning hos företagen och deras anställda.Detta förhållande kan illustreras med följande tabeU. Prop.1972: 46 5 Industrinsförädlingsvärde och sysselsättning procentuellt fördelad på branscher åren 1955och 1969 Verkstadsindustri (exkl. varv) Pappersvaru och grafisk industri Livsmedelsindustri (inkl. dryc- -19,5 Konfektions- sko-, och läder- -32,3 Källa:1970 års långtidsutredning. Svensk industri under 70-taIet med utblick mot 80-taIet. (SOU 1971: 5.) Densvenska industrins branschstruktur har således förändrats kraftigt sedanmitten av . Mätt i sysselsättning har, som framgår av tabellen,textil-, konfektions-, sko- och läderindustriemas relativa andelar minskatmest. har verkstadsindustrin (exkl. varv) ökat sin relativa andelavsevärt och därmed ytterligare befäst sin ställning som vår dominerandeindustribransch. En ökning kan också noteras för kemisk industri ochpetroleumindustri. Enligt de beräkningar som långtidsutredningen gjort förperioden 19701975 kommer sysselsättningsutvecklingen även framgent att varamycket olikartad meUan olika branscher. a. verkstadsindustri, pappersvaruindustri,petroleumindustri och gummivaruindustri beräknas öka sin andel av den totalaindustrisysselsättningen, medan en fortsatt kraftig tillbakagång väntas förtextilindustri, konfektionsindustri samt sko- och läderindustri. Också förvissa delar av träindustrin är en tillbakagång att vänta. Närdet gäller samgåenden i form av samarbetsavtal och fusioner inom svenskindustri hänvisas i promemorian till en nyligen publicerad undersökning, sombelyser utvecklingen . Antalet fusioner och ingångnasamarbetsavtal, som totalt för perioden uppgick till nära 3 600, låg på entämligen och låg nivå , då en betydandeuppgång inträffade. Prop, 1972: 46 6 harmed undantag antalet samgåenden ökat kontinuerligt. Antalet samgåendenvar i genomsnitt fem gånger större under undersökningsperiodens fem senaste årän under de fem första. Omkring 265 000 personer har arbetat i industriföretag,som förvärvats av andra företag. I genomsnitt har nära entredjedel av de i industrin sysselsatta direkt"berörts" av fusioner. Den relativa omfattningen av fusioner varierardock kraftigt meUan olika branscher. I förhållande till antalet företag inomresp. bransch har fusionsfrekvensen varit lägst i träindustrin,konfektionsindustrin, skoindustrin, grafiska industrin och textihndustrin. Antaletav varslade nedläggningar berörda arbetstagare varierar , menunder har sammansättaingen förändrats påtagligt. Av devarselberörda arbetstagarna var 33 "/o verksamma inomTEKO-industrierna, läder-, hår- och gummivaruindustrier-na samt var denna andel 66 "/o. Varslade nedläggningar tenderarsåledes att alltmer koncentreras tih dessa industrigrenar, som år 1969tillsammans svarade för av industrisysselsättningen. m, senare delen av har arbetslösheten blivit alltmer struktureUtoch regionalt betonad. Betydande arbetslöshet har kunnat förekomma inom vissadelar av landet som brist på arbetskraft rått inom andra regioner,främst storstadsregionerna. var den strukturelltbetingade arbetslösheten i betydande utsträckning koncentrerad tillskogsbruket och de norra länen. har en strukturellt betingadarbetslöshet också kommit att bli alltmer framträdande inom industrin.Eftersom flera av de branscher, som berörs av strukturomvandlingen, ärregionalt koncentrerade uppstår härigenom också regionalaarbetsmarknadsproblem. Dessa förstärks när ett krisdrabbat företag ärlokaliserat till en liten ort, vars existens till stor del är beroende av företagetifråga. Detta har ofta varit fallet inom TEKO-industrierna och de orter, som ärberoende av dessa. Förvissa branscher har gjorts och görs särskilda undersökningar. (Ds 1 1969:6 samt SOU: 1970: 59 och 60) kan förutses en fortsattsysselsättningsminskning och behov av strukturella förändringar för vissadelar av de svenska TEKO-industrierna, främst textilindustrin och den tyngrekonfektionsindustrin. Gjorda undersökningar av den manueUa glasindustrin visaren likartad bild. I möbelindustriutredningens betänkande (SOU 1972: 2) visasatt en relativt snabb strukturomvandling kan väntas inom möbelindustrin. 1972: 46 7 Förslageni departementspromemorian Åtgärdernas syfte och inriktning Idepartementspromemorian föreslås att åtgärder vidtas från statens sida medhuvudsyfte att reducera kunskapsmässiga och finansiella hinder för en merplanmässig strukturanpassning inom vissa stagnerande industribranscher. Grundtankenär att man härigenom i görligaste mån tillvaratar en upparbetad bransch- ochyrkesskicklighet samt undviker att kapitalvärden går till spillo. Åtgärdernabör avse TEKO-industrierna, skoindustrin och den glasindustrin. För att uppnå det åsyftaderesultatet bör åtgärdema inriktas på att stimulera och underlätta för lönsammaföretag med goda framtidsutsikter att expandera genom förvärv av företag ellerdriftsenheter, som tillhör de nämnda branscherna och som vid rådandestrukturella och ägar-mässiga förhållanden bedöms ha relativt svagkonkurrensförmåga och expansionskraft . Förvärven börvara långsiktigt motiverade och bedömas som företagsekonomiskt riktiga.Härigenom uppnås en ökning av sysselsättningstryggheten vid de förvärvade enheterna. Åtgärderför att stimulera undersökningar rörande företagssamgåenden Bristandeinformation hos företagen om förutsättningarna för samgåenden med andraföretag kan ha negativa konsekvenser från strukturanpassningssynpunkt. Denbristande informationen kan vara sammankopplad med ovilja att opåkallat taförsta steget i en diskussion med ett annat företag om ett eventuelltsamgående. För att eliminera denna brist på information om de grundläggandeförutsättningarna måste företagen göra undersökningar. Särskilt mindre ochmedelstora företag kan behöva anlita utomstående expertis för sådana undersökningar.Därtill kommer även att krav på opartiskhet kan nödvändiggöra ianspråktagandeav fristående experter. Kostnaderna för dessa undersökningar kan varabetydande. Eftersom resultaten av undersökningarna är mycket ovissa medförinte sällan undersökningskostnadernas storlek och särskilt frågan om derasfördelning att parterna inte kan enas om genomförandet av en undersökningfastän man i princip är positivt intresserad härav. Statliga bidrag tillfinansiering av undersökningar, som syftar till att konkretiseraförutsättningarna för företagssamgåenden bör kunna stimulera företagen attvidta sådana undersökningar. Staten lämnar fr. o. m. /72 bidragav delvis denna karaktär till TEKO- 1972: 46 8 industrierna.Våren 1971 beslöt att för treårsperioden /72 1973/74 anvisa 2,5milj. som konsultbidrag (prop. 1971: 1 bil. 15 s. 50, NU 1971: 13, rskr1971: 120). Detta omställningsprogram administreras av kommerskoUegium ochkompletterar tidigare beslutade statliga utbUdnings- och exportprograra förTEKO-industrierna. I proposition 1971: 1 (bil. 15 s. 51) anfördes att de stathgabidragen för omställningsåtgärder borde utgå till undersökningar med Marinriktning på de organisatoriska förhållandena varvid särskilt frågorsammanhängande med dels företagens behov av specialisering, dels lämplighetenav mer eller mindre långtgående samarbete med andra tillverkare eller avnämareborde stå i centrum. Dettaprogram bör enligt departementspromemorian få sin tyngdpunkt förskjuten motdirekta undersöknmgar om företagssamgåenden och utvidgas till att omfatta ävenskoindustrin och den glasindustrin samt erhålla ökade ekonomiska ochpersonella resurser. Huvudsyftetbör vara att stimulera lönsamma och expansiva företag att planmässigt övervägaförvärv av sådana företag och driftsenheter inom TEKO-industrierna,skoindustrin och den glasindustrin som vid rådande strukturella och agarmässigaförhållanden bedöms ha relativt svag konkurrensförmåga och expansionskraft påkort eller lång sikt. Statliga bidrag till undersökningar rörandeförutsättningarna för företagssamgåenden torde för att bli tillräckligtverkningsfulla behöva kompletteras med aktiva insatser frän kommerskollegiumssida. Enligtpromemorian bör i detta syfte kommerskollegiums resurser förstärkas med mellantvå och fyra heltidsanställda experter. Den sålunda bildade organisatoriskaenheten vid kommerskollegium bör inom delbranscher där företagssamgåendenförefaller vara särskilt angelägna från industripolitisk synpunkt aktivt sökaintressera företagen för undersökningar rörande företagssamgåenden. Närakontakter med bl. a. företagareföreningarna och länsarbetsorganen bör utgöraett väsentiigt inslag i denna verksamhet. Föratt det utökade omställningsprogrammet skall kunna få avsedd effekt bör detnuvarande anslaget om 2,5 mUj. Beträffande detstatliga bidragets andel av en undersöknings kostnader och administrativaregler i övrigt bör i stort samma vUlkor gälla som för det nuvarandeprogrammet. bör således tillse att vederbörande företag bär enefter omständigheterna anpassad andel av kostnaderna. Av själva syftet medfusionsundersökningar följer att god lönsamhet vid ett berört företag inte börutgöra hinder för erhållande av statliga bidrag för anlitande av utomståendeexperter. Detnya programmet bör ses som ett led i en försöksverksamhet. Först sedan konkretaerfarenheter erhållits av verksamheten kan definitiv ställning tas tillåtgärdernas utformning och inriktning på . Prop.1972: 46 9 Åtgärderför att underlätta finansiering av företagssamgåenden Ettföretag kan se sig föranlåtet att avstå från en i och för sig lönsaminvestering, exempelvis i form av ett företagsförvärv, av en rad olika skäl.Företagets självfinansieringsgrad, lönsamhet eller tillgång på säkerheter kanav kreditgivarna anses erbjuda så stora kreditrisker att man inte är villig attmedverka med lånefinansiering i erforderlig omfattning. Företaget självtkanske väljer att avstå från den lönsamma investeringen på grund av att dennödvändiga lånefinansieringen anses sänka företagets soliditet, dvs. relationenmellan eget och främmande kapital, till en farligt låg nivå. Företaget kanäven ha en försiktigare finansiell riskbedömning än kreditgivarna och alltsåavstå från lån, som dessa är villiga att ge. Ipromemorian påpekas att en expansion genom förvärv av ett annat företag innebärsärskilt för mindre och medelstora företag en ofta stark språngvis ökning avproduktion och sysselsättning, som anstränger företagets administrativa ochfinansiella resurser. Företaget kan väntas avstå från transaktionen om mananser sig ha för små finansiella resurser kvar för att finansiera de oftabetydande initialkostnaderna som är förenade med företagssamgåenden, deframtida investeringarna samt det ökade behovet av rörelsekapital. Vidarebehövs reserver för att möta konjunkturella och oförutsedda påfrestningar iframtiden. 1 promemorian framhåUs även att börsnoterade företag i regel harstörre möjligheter än icke börsnoterade att lösa sådana finansiella problemgenom tUl-försel av eget kapital utifrån. Börsnoteradeföretag har i regel goda möjligheter att finansiera företagsförvärv eftersomde ytterst kan utnyttja aktiebörsen via nyemissioner och aktiebyten. De ickebörsnoterade företag, som önskar expandera genom köp av andra företag, är ifinansieringsavseende sämre ställda. Dessa företags möjligheter att öka detegna kapitalet bestäms till helt övervägande del av internt genererade vinstmedel.Därmed begränsas dessa företags möjlighet och villighet att utnyttjakreditmarknaden, vilket i sin tur kan innebära finansiella restriktioner för enannars önskad expansion vilka börsnoterade företag inte upplever i samma grad. Myckettalar enligt promemorian för att här diskuterade statliga finansiellainsatser för att stimulera företagssamgåenden inom branscher medstrukturomvandlingsproblem bör få en form som innebär att staten medverkar tUlatt krediter ställs till förfogande som förmånsrättsligt placeras närmast detegna kapitalet. Primärt innebär detta ett tillskott av riskvilligtlångfristigt kapital som ökar företagets soliditet. KapitaltUIskottetfår sekundärt till följd att det låntagande företagets möjligheter tiUomedelbar och framtida upplåning på kreditmarknaden förbättras. Genom dennatyp av krediter förstärks således företa- It 1972.1 saml. 1972: 46 10 getsfinansiella ställning som den finansiella riskenreduceras i samband med ytterligare upplåning. Ipromemorian anförs att statliga åtgärder bör vidtas, som har till huvuduppgiftatt finansiellt underlätta en önskvärd strukturomvandling inom vissa branscher -r-företrädesvis i form av ett lönsamt och expansivt företags förvärv av annatföretag eller delar av företag i syfte att långsiktigt ökasysselsättningstryggheten vid de . Åtgärderna bör få karaktär avförsöksverksamhet till dess nödvändiga erfarenheter samlats. Medhänsyn till att de föreslagna åtgärderna har försökskaraktär och att har erforderliga personella resurser bör verksamhetenförläggas i nära anknytning till investeringsbank. För att åstadkommaen gränsdragning gentemot investeringsbanks ordinarie verksamhet börden föreslagna verksamheten handhas av ett särskilt belagt dotterbolag tUlbanken. Personalen vid dotterbolaget förutsätts i huvudsak bli gemensam medbankens. Definansiella svårigheterna i samband med strukturomvandling i stagnerandebranscher är direkt beroende av projektens relativt höga risknivå.Finansieringsproblemet är därmed huvudsakligen en fråga om kvaliteten hos desäkerheter en låntagare kan prestera. Det framhålls i promemorian att destatliga finansiella insatserna därför bör få formen av statiigakreditgarantier (strukturgarantier), vilka investeringsbanks förändamålet bildade dotterbolag (strukturgarantibolag) får till uppgift attbevilja lånesökande företag. Strukturgarantier bör få beviljas för lån iaffärsbank, sparbank, kreditaktiebolag eller annan kreditinrättning som Kungl.Maj:t godkänner. Det antas i promemorian att investeringsbank kommeratt svara för en betydande andel av denna långivning. Enligtpromemorian bör huvudmålet för strukturgarantibolaget vara att finansielltunderlätta en önskvärd strukturomvandling inom TEKO-industrierna, skoindustrinoch den glasindustrin. Dessa finansiella insatser bör företrädesvisske i form av att bolaget möjliggör för ett lönsamt och expansivt företag attförvärva ett annat företag eller delar av detta med påföljd attsysselsättningstryggheten långsiktigt ökar vid det . Det framhålls vidareatt det är utomordentligt angeläget att undvika direkta engagemang i företagvars långsiktiga ekonomiska bärkraft redan från början ter sig tvivelaktig. behöver inte nödvändigtvis tillhöra någon av de nämndabranscherna. I vissa fall kan en vertikal eller annan inte- grationöver branschgränserna vara en strukturpolitiskt lämplig åtgärd och innebära attdet övertagna företaget tillförs en företagsledning, som förmår orientera omverksamheten i mer lönsam riktning. Ivissa fall kan en rationell form av strukturförändring vara att två eller fleraföretag sammanför vissa funktioner, exempelvis exportförsäljningen, till ettgemensamt bolag. Stiukturgarantibolaget bör kunna be-vUja strukturgarantieräven i sådana fall när särskilt starka skäl talar härför. Härvid bör dockspeciell vikt fästas vid att de deltagande företagens egna insatser i bolagetblir klart dominerande. Detpåpekas i promemorian att det för vissa delar av TEKO-industrierna ochskoindustrin finns anledning för staten att ta hänsyn tillberedskapsförsörjningen. Den nu arbetande försörjningsberedskapsutredningenväntas framlägga förslag tUl lämpliga långsiktiga åtgärder pådetta område. Om det fram till dess statsmakterna fattat beslut omsådana åtgärder uppstår situationer, som kräver statligt ingripande för attundvika försörjningspolitiskt synnerligen allvarliga nedläggningar och omandra tillgängliga medel inte har önskad effekt, bör efter särskilt medgivandeav Kungl. Maj:t strukturgarantier temporärt kunna beviljas för att hållaverksamheten igång till dess mer långsiktiga lösningar hunnit utarbetas. Beviljandetav en sådan strukturgaranti skall ses som ett klart och temporärt avsteg frånstruktur-garantibolagets egentliga syfte. Villkorvid beviljande av strukturgarantier 1promemorian fastiäggs att ett grundläggande villkor för att ett företag skallkunna erhålla strukturgarantier bör vara att företaget presenterargenomarbetade och detaljerade planer för företagssamgåendets genomförande samtdess beräknade finansiella lönsamhetsmässiga och sys-selsättningsmässigakonsekvenser på . Vidare påpekas att möjligheterna för företagenatt åstadkomma sådana planer bör öka avsevärt genom det utvidgade omstäUningsprogrammethos kommerskollegium. Lånmed strukturgarantier som säkerhet bör förmånsrättsligt placeras närmast föredet egna kapitalet i företaget. Samtliga vid lånetidpunkten existerandefordringar liksom uppkommande fordringar under struktur-garantiemas löptid fårdärmed bättre förmånsrättsligt läge än den fordran som garantUånet utgör.Därmed kommer för företaget lån med strukturgarantier att i detta avseendenärmast vara jämförbara med eget kapital. Detframhålls i departementspromemorian att stmkturgaranti ej bör beviljas närannat statligt kreditstöd beviljas för samma ändamål. Löptiden för bevUjadstrukturgaranti bör vara högst . Det mot garantin svarande lånet börgenom regelbundna avbetalningar betalas åter 1972: 46 12 undergarantins löptid och garantin nedsättas i motsvarande mån. Om särskilda skälföreligger bör anstånd med avbetalningar kunna beviljas , , eller stmkturgarantins och det däremot svarande lånets löptid kunnauppgå till högst . Pålån mot garanti från strukturgarantibolaget bör utgå ränta förutbetalningen till låntagaren efter samma räntesats som till-lämpas för industrigarantilånmed rörlig räntefot enligt kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd tillhemslöjd, hantverk och småindustri. Vederbörande bank bör betala en förlusttäckiungsavgiftmotsvarande den som gäller för industrigarantilån. Överenskommelse om ovannämndavillkor bör träffas med kreditinrättningarna. OmsärskUda skäl föreligger bör strukturgarantibolaget kunna medge räntebefrielseunder högst . Praktiskt bör detta arrangeras så att kommerskollegiumsvarar för kreditgivarens ränteersättning efter anmälan därom från strukturgarantibolaget. Ipromemorian understryks att ovannämnda särskilda skäl rörande löptid,amorteringar och räntor bör avse undantagsfall och vara knutna tUl speciellthöga engångskostnader, som kan vara förenade med företagssamgåendet underomställningsperioden. Avsiktenmed strukturgarantierna är att tillsammans med andra finansieringskällor täckadet totala behovet av kapitaltillskott, för företagssamgåendet.