prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — erfarenheterna års val inger dels denomständigheten att beställningen måste tidigareläggas och dels attförutsättningarna för ändringar i efterhand väsentligt minskar, allvarligabetänkligheter från administrativ synpunkt. Det alternativa valsedelssystem somVTU skisserat är enhgt RSV från valteknisk synpunkt klart överiägsel ettsystem med namnvalsedlar. Enligt RSV:s bedömning är det nära nog enförutsättning för atl den maskinella tekniken skall vara genomförbar att detalternativa, namnlösa valsedelssystemet kommer till användning. Enligt utredningens om den kommunala demokratinuppfattning är det klart otillfredsställande från kommunaldemokratisk synpunktatt tekniska svårigheter skall tvinga fram kandidalnomineringar inemot ett årföre valet. Konsekvenserna blir särskill orimliga års val med tankepå det stora anla) kommunsammanläggningar som skall träda i kraft . Dentidigaste godtagbara lidpunkten för kandidatnomineringarna är enligtutredningens mening mitten av maj eller den tidpunkt som gällde förvalsedelsbeställning vid val. avstyrker utredningen detalternativa systemet med valsedlar utan namn, Elt sådant system kan inte sägasge en rimlig information till väljarna om innebörden av röstningen vid desamtidiga valen, Samma inställning till det namnlösa valsedelsallernativetredovisar länsstyrelserna i och samt ochflertalet valnämnder. Några remissinstanser tar i sina yttranden upp även andrasynpunkter än de nu nämnda på valsedlarnas innehåll. kommunstyrelsemenar alt valsedel för att godtas bör innehålla kandidatnamn. Ävendemokratiulredningen uttalar att det alltid bör finnas kandidatnamn påvalsedel. Förslaget att den väljare som förändrat valsedelnsinnehåll skall trycka ut en förmarkerad ruta har kritiserats förutom avlänsslyrelsen i bl, a, av länsslyrelsen i ochvalnämnden i Slockholm. De kritiska instanserna menar atl förekomsten av dennaruta komplicerar tillverkning, röstavgivning och sammanräkning. VTUs förslag till nytt lilldelningssyslem, som bl. a.innefallar en sänkning av den fria kvoten frän fem till fyra gånger antaletröstberättigade, har endast föranlett ett fåtal uttalanden vidremissbehandlingen, Uiredningen om den kommunala demokratin förklarar sig kännatveksamhet inför förslaget som innebär atl man genom att locka med etl slagsindirekt partistöd skall söka få partierna all begränsa sina valsedelsbeställningar.Enligt utredningens mening bör staten liksom la på sig kostnaderna förtryckningen av ett vissl antal valsedlar medan samhällets ekonomiska stöd tillde politiska partierna bör vara oberoende av antalet valsedlar för varie parti.Länsstyrelsen i finner däremot den föreslagna nedskärningen avden fria kvoten väl motiverad. VTU:s förslag i denna del har föranlett endast ettbegränsat antal uttalanden vid remissbehandlingen. framhåller alt förslaget om hur poströstningenoch Irans- Prop,1972:105 68 porten av de mottagna poströsterna tillsammanräkningscenlralen i skall ordnas kan godtas. ärberett att åla sig uppdraget att ordna transporterna av poströsterna på devillkor och med de förbehåll som verkel angett i sin skrivelse till VTU, Enligt utredningens om den kommunala demokratin mening ärdet beklagligt att önskemålet om en snabb sammanräkning på valnalten inte tycksgå atl uppfylla utan väsentlig begränsning i framför allt möjligheterna allpoströsta på valdagen. Den främsta utgångspunkten vid bedömningen bör vara atti så slor utsträckning som möjligt underlätta för alla väljare atl delta ivalet. Denna målsättning är så väsentlig att den inte bör få slå tillbaka fördet från massmedias synpunkt i och för sig förståeliga önskemålet atl eltslutligt valresultat skall föreligga på valnatten.Utredningen anser att det noga bör övervägas om det är rimUgl att försämraväljarnas möjligheter att delta i val genom att förkorta tiden förpoströstningen. På hknande sätt ullalar sig en minoritet inom . Utredningens förslag till sammanräkningsförfarande harutförligt kommenterats av de fiesla remissinstanserna. Genomgående känner mantveksamhet inför möjligheterna att genomföra den föreslagna datorsammanräkningeninom den tid som VTU förutsatt. Några instanser går längre och förklarar atldet inte är möjligt atl genomföra sammanräkningen inom de tidsramar som VTUangett. Statskontoret anser att VTU inte redovisat tillräckligtunderlag föratt ställa i utsikt att resultatet kommer att kunna föreligga såsnart som VTU angett eller efler vallokalernas stängning påvaldagens kväll. Statskontoret framhåller all även om man låter var och en avde dellagande maskinanläggningarna genomgå noggranna systemtester förevalnalten är de sammanlagda felmöjligheterna i den föreslagna rutinen, som aldrigrepeterats i full skala, synnerligen stora. Hänsynen till säkerheten gör enligtstatskontorets mening all det kan ifrågasättas om inte den regionalasammanräkningen bör ske uteslutande med utnyUjan-de av länsanläggningarna samleventuellt ytteriigare någon eller några andra statliga datoranläggningar. i Slockholms län framhåller att riskenforell stort antal stopp vid avläsning av hålkort i dator är påtaglig eftersomhålkortsläsarna är mycket känsliga för varje slags avvikelse från det normalapå hålkorten, Länsslyrelsen efterlyser en noggrann beräkning av den tidsmässigaplaneringen av sammanräkningsarbetet bl, a. med hänsyn lill den lid det tar allavhjälpa stopp vid inläsningen. De krav på hålkorten som ställs i den normala ADB-driflenför att medge störningsfri stansning och inläsning är omöjliga att uppfylla idet föreslagna valsystemet, framhåller länsslyrelsen i . Detblir där fråga om mycket slora hålkortsmassor som varit utsatta för mer ellermindre omild behandling i allmänhetens händer. skadas av regn vid valsedelsuldelningen och av ovarsammatransporter. Man måste därför räkna med all den maskinella inläsningenkommerati försvåras avsevärt och fördröjas pä grund av inläsningsstopp ochkort-kvaddar. På liknande sätt uttalar sig länsstyrelserna i , Malmöhussamt . SCB betonar att kraven på ett valsystems driftsäkerhet ochsekretess måsle sättas mycket högt. Risker finns emellertid alltid och driftsäkerhetenhos systemet kommer att vara beroende av tillfälliga och/eller oberäkneliga felsom kan uppträda t, ex, kortkvaddar eller fel på någon eller några datorer, SCBunderstryker alt den av VTU angivna tidsplanen för sammanräkningen kan kommaalt bli mycket svår att hålla, RSV framhåller att man inte hunnit helt utreda hursammanräknings-förfarandet skall kunna medhinnas inom rimlig lid. Vissaberäkningar har dock gjorts. Dessa - vid vilka det förutsatts atl driftavbroltpå grund av t, ex. elavbrott eller maskinfel inte uppstår visar attriksdagsvalet kan beräknas vara färdigräknat först påmåndagsmorgon. De övriga två valen beräknas ta vardera i anspråk,vilket medför att resultatet av kommunvalet kan föreligga ochresultatet av landstingsvalet först påföljande natt, RSV framhåller att man viddessa beräkningar också förutsatt att flera dataanläggningar än vad VTU tänktsig kommer till användning. Vid beräkningarna har man dessutom utgått från atlvalsedlarna - före inläsningen i dator -bearbetats i s, k, cardilioner, 1 dennapressas fibrerna i hålkorten sönder och veck och andra ojämnheter utjämnas. Molbakgrund av vad RSV säger sig ha inhämtat från postverket, är del nämligenuteslutet att utan en föregående bearbetning i cardilioner läsa in externahålkort, dvs, hålkort som varit ute hos allmänheten, i en hålkortsläsare,eftersom antalet stopp och kvaddar då blir orimligt stort. Även efter en sådanbearbetning kan man enligt RSV räkna med alt ca ! % av hålkorten kommer attförorsaka stopp vid inläsningen i datorn. RSV betonar att särskilt sammanräkningen av poströsternaställer minutiösa krav på noggrannhet. Räkningen av dessa kräver vissa manuellarutiner som inte behövs vid räkningen av vallokalsrösterna. Röstkort ochvalsedlar, som kan beräknas uppgå till sammanlagt ca 4 miljoner, måste sälundahållas i en absolut ordning. Bryts ordningen blir del i regel omöjligt atthänföra valsedlarna till rätt valkrets, RSV ifrågasätter om man trots denmyckel goda arbelsdisciplin som måste råda i räkningscentralen - kan uteslutaatt ordningen i enstaka fall bryts. Under alla förhållanden bör, menar RSV,sammanräkningen av poströsterna ske regionall och inte centralt som VTUföreslagit. En regional sammanräkning av poströsterna förordas vidare avlänsstyrelserna i , och samt . DAFA tar i sitt yttrande främst upp de problem som ärförbundna med sammanräkningen av poströsterna. Även DAFA menar att de hålkortsom skall läsas in i den gemensamma räkningscentralen kan förväntas vara isämre skick än som är normalt i ADB-produklion, Dels har de varit ute bland allmänheten, dels kan de vara försedda med Prop, 1972:105 70 "naturliga" ojämnlieler pä grund avutlryckningsrutorna, inför vilka DAFA f, ö, känner tveksamhet. Det är relativtovanligl att hålkort som varit ute hos allmänheten används sominformationsbärare i ett ADB-system ulan att i ett särskilt arbetsmomentgenomgå en förbätliings-process (rekonditionering) innan de avläses av datorn,DAFA säger sig inte känna till något fall där större mängder hålkort läsesdirekl i dator utan föregående rekonditionering och DAFA menar att det ärstarkt motiveral att låta valsedlar och röstkort genomgå en sådanrekonditio-neringsprocess i cardilioner före inläsningen i dator. Utifrån deerfarenheter som postverket har av externa hålkort anser DAFA all det ärrealistiskt att räkna med att bearbetningen av ca 4 miljoner hålkort i den förriket gemensamma räkningscentralen för poströster kommer att ta sammanlagt . DAFA.s slutsats blir att förslaget till en centraliseradsammanräkning innebär sådana praktiska svårigheter atl DAFA finner sig böraavstyrka det. I stället förordar DAFA en ny utredning för att utarbeta ett förslagtill poslrösträkning som baseras på ett decentraliserat system. Därvid börenligt DAFA:s mening särskilt de tekniska och praktiska frågor beaktas somhänger samman med hantering av valsedlar och röstkort. Länsslyrelsen i gör i sitt yttrande enutförlig analys av det föreslagna sammanräkningsförfarandet. Därvid uppehållersig länsslyrelsen särskilt vid den del som rör mandatfördelningen inompartierna. framhåller därvid atl VTU enligt dess mening i alllförhög grad baserat sill förslag på anlagandel att varken alternativa listor ellerändrings- och ifyllningsvalsedlar i framliden skall förekomma i någon nämnvärdutsträckning. Ett sådant antagande synes länsslyrelsen alltför äventyrligt.Sannolikheten talar i stället för alt partierna kommer att återgå til! attanvända olika listlyper i större utsträckning än vad som var fallet vid 1970års val sedan man nu fått erfarenhet av samtidiga val. Man måste vidare beaktaatt lokala kommunala opinioner nu gör sig hörda på elt mera livaktigt säll äntidigare. Denna tendens kan leda till ökad förekomst av alternativa listor.Förekomsten av på något sätt avvikande listor liksom förekomsten avdubbelvalssituationer påverkar också på elt avgörande sätt del tidsmässigagenomförandet av alla de tre valen. Sammanfattningsvis uttalar länsslyrelsenatt man ingalunda kan utgå från all VTU:s förslag kommer all leda lill ettsnabbare genomförande av röstsammanräkningen vid val. Det finnstvärtom risk för att avslutandet av valen kommer att dra ut ännu längre påtiden om de faktorer som påverkar genomförandet av sammanräkningen -förekomstenav alternativa listor eller spränglistor, benägenheten hos enskilda väljare atlgodta färdiga listor, antalet platser som skall besättas inom partierna ochförekomsten av dubbelvalssituationer - skulle komma att samverka i ogynnsamriktning. Under alla förhållanden återstår, betonar , enomfattande detaljplanläggning innan man står på säker grund. Vidare står detklart, uttalar , alt personalåtgången hos olika myndigheter kommeratt bli fullt jämförbar med den vid val. Prop,1972:105 7 1 Flertalet av de remissinstanser som yllrat sig över VTU:sförslag lill nytt röstlängds- och röstkortsförfarande tillstyrker i principförslagen. Kritiska röster saknas dock inte. i hör till de instanser som ärkritiska mot förslaget till nytt röstlängdsförfarande. menaratt förslaget att flytta tillbaka kvalifikationsdagen från 10.6 lill 30,4innebär en allvarlig försämring i föriiällande lill nuläget. Genom förslagetuteslängs från valet de personer som blivit svenska medborgare under tiden1,5-10.6 valåret. Enligt vad säger sig ha funnithartidigare-läggningen av kvalifikationsdagen blivit nödvändig på grund av denlid som framställningen av de maskinläsbara röstkorten kräver. Länsstyrelsenser det som djupt otillfredsställande att tekniska hänsyn tvingar (mm enordning som innebär att vissa medborgare utestängs från alt delta i valet. i accepterar - om än med (veksamhet -att upplagande i röstlängd görs beroende av kyrkobokföringsförhållandena 30,4men ifrågasätter om man inte bör behålla de nuvarande reglerna föranmärkningsförfarandet och alltså i längden kunna ta upp den person som iframställd anmärkning visar att han fyller villkoren i fråga om medborgarskapoch myndighet vid anmärkningstidens utgång. Samma förslag förs fram i andrayttranden bl, a, från kommunstyrelsen och valnämnden i . I fråga om den närmare utformningen av förslaget förklararlänsslyrelsen i atl den inte delar VTU:s uppfattning alt man medfördel kan slopa hindersunderrättelserna. Enligt länsslyrelsens meningar dessaunderrättelser del främsta korrigeringsmedlet för de fel som trots aUt iblanduppträder i längderna, Samma uppfattning har lokala skattemyndigheten iStockholms fögderi som anser att det framstår som elt anmärkningsvärt stegbakåt atl bygga rösträtlskontrollen på det ålderdomliga systemet medutläggning. Snarare borde man överväga att slopa delta led i förfarandet och istället enbart lita till hindersunderrättelserna. Liknande uttalande görs bl,a, av valnämnderna i och . I några yttranden lar man upp förslagets kommunalrätlsligaaspekter. Svenska kommunförbundel framhåller all slopandet av bindningen mellanmantalslängd och röstlängd får den egendomliga konsekvensen atl en person, somblir röstberättigad och även valbar i inflyttningskommunen redan samma årinflyttningen sker, kommer alt ha kvar sitt medlemskap och den därlill knutnabesvärsrätten i utfiyttningskommunen hela delta år och fram lill 1,3 påföljandeår. Liknande påpekanden görs bl, a, av RSV samt kommunstyrelsen och valnämndeni . VTU.s förslag att det inte längre obligatoriskt skallfinnas en valnämnd i varie kommun har föranlett åtskilliga uttalanden underremissbehand- Meningarna om förslaget är delade.Regeringsrältens ledamöler finner förslaget välbetänkt. Det påpekas att etl avVTU inte anfört skäl är att valnämnden utgör etl mellanting mellan statligt ochkommunalt organ, vilket fört med sig svårigheter i rättstillämpningen. Det ärdock önskvärt betonas det i yttrandet all det organ som skall ombesörjavalbestyren fär en parlamentarisk sammansättning. Svenska kommunförbundetrepresenterar den motsatta meningen. Förbundet framhåller att denomständigheten att valnämnden numera har mera begränsade uppgifter än tidigareknappasl utgör tillräckliga skäl för alt hell avvara lagbestämmelser om detorgan, som i varje kommun har att förbereda och leda genomförandet av deallmänna valen. Förbundet förordar att det i lagen slås fast att det skallfinnas en valnämnd i varje kommun och atl valnämnden skall utgöras av ensärskilt utsedd nämnd eller av kommunstyrelsen. Dessutom bör det gesföreskrifter om särskild valnämnds sammansättning och arbetsformer eftermönster av vad som gäller för andra kommunala nämnder. Också uiredningen om denkommunala demokratin anser att bestämmelserna om obligatorisk valnämnd i variekommun bör finnas kvar. Uiredningen menar dock alt beslämmelserna bör innebäraalt valnämnd skall bestå av ordförande och minst fyra ledamöter. Därigenom blirdet i regel möjligt för alla i fullmäktige representerade partier alt bliföreträdda i nämnden. Förslagel att den allmänna valkungörelsen skall slopasbehandlas av några instanser. Även på denna punkt är meningarna delade,Länsslyrelsen i finner förslaget välmotiverat men framhålleratl del är nödvändigt atl ge särskild information när fråga är om extra val avolika slag t, ex, omval i en enstaka kommun. En motsatt inställning tillförslagel har i som framhåller alt kungörelsen- modernt utformad är en väsentlig och officiell del av valinformationen.Länsstyrelsen tillägger att VTU:s förslag går stick i stäv mot de nuvarandeprinciperna för spridning av kungörelser m, m. och vidgad samhällsinformationöver huvud taget. 1 flera yttranden framhålls att det är en brist iförslaget att där inte redovisas de kostnader som det nya valsystemet kommeratl medföra. Statskontoret anför sålunda atl trots atl kostnadsbesparing inteingår som ett av motiven till en övergång till elt nytt valtekniskt system, ärkostnadsfrågorna självfallet av intresse. Enligt statskontorels mening hade VTUbort redovisa koslnadema för del föreslagna systemet. Innan så skett börslutlig ställning tUl förslaget inte tas, RSV anser sig på grundval av gjorda överslagsberäkningarkunna slå fast all merkostnaden för användning av maskinell teknik kan beräknasöversliga 20 milj, kr. Prop,1972:105 3 Av den redogörelse för remissyttrandena över VTU;sförslag, som har lämnats i det föregående, framgår all det föreligger ellpåtagligt behov av genomgripande ändringar i vallagsliftningen. Meningarna ärdäremot delade om man därvid bör följa den av VTU föreslagna linjen och gå övertill ett maskinellt röstnings- och sammanräkningsförfarande. De remissinstanserfinns som förordar atl reformen genomförs inom det nuvarande manuellaförfarandets ram. Mot bakgrund av vad som sålunda anförts har det framstått somönskvärt att närmare undersöka förutsättningarna för en reform inom det nuvarandeförfarandets ram innan slullig ställning las lill frågan om del framlidavalförfarandet, Kungl. Maj:t har därför uppdragit ål RSV atl i egenskap avcentral valmyndighet göra denna undersökning och avge de förslag som den kundeföranleda. Undersökningen, för vilken den förutsättningen haruppställts att valen genomförs på i princip samma sätt och med användande avvalsedlar av samma slag som vid samtidiga val, har inriktats på attförenkla och underiätta i första hand länsstyrelsernas arbetsrutiner inför ochvid sammanräkningen. Därvid har prövats vilka möjligheter det finns att viddenna använda maskinella hjälpmedel. Vidare har undersökts om och i så fallvilka åtgärder som kan företas för alt i så stor utsträckning som möjligt fåmed även poströsterna i den preliminära sammanräkningen som sker i vallokalernapå valnatten. En utgångspunkt har därvid varit att röstning på postanslalt påvaldagen skall ske i samma utsträckning som tidigare och alltså utan någontidsmässig begränsning i förhållande lill vad som har gällt förut, I skrivelse lill Kungl, Maj:t har RSVredovisat resultatet av sina undersökningar. Skrivelsen, till vilken jagåterkommer i det följande, lorde få fogas som bilaga I lill protokollet i dettaärende, 3 Det primärkommunala suppleantsystemet Ar 1969 ändrades kommunallagen, kommunallagen förStockholm och lagen om församlingsstyrelse så att fullmäktige fick besluta attdel skulle finnas suppleanter för fullmäktige (jfr prop. 1969:129, KU 44, 45och 49, rskr 405-407). De närmare bestämmelserna om antalet suppleanter och omhur de skall utses finns i KVL. Enligt 24 § KVL får endast ospaltade valsedlar användasvid val av fullmäktige i kommun där det enligt fullmäktiges beslut skall finnassuppleanter för fullmäktige. Suppleanterna utses genom nya sammanräkningarefter det fullmäktigvalet har avslutats. Därvid skall för varje fullmäktiggöras sammanräkningar lill elt antal som motsvarar hälften av de ordinarieplatser som partiet fåll i varje valkrets. Utgör hälften ett brutet tal görslika många sammanräkningar som motsvarar närmast högre hela tal. Vid varjesammanräkning tas hänsyn bara lill de valsedlar som upptar den ordinariefullmäktigens namn. Del kommunala suppleantsyslemet är alltså inte bara parti-utan även valkrets- och listlrogel. Prop,1972:105 74 Reglema innebär dels att fullmäktigsuppleanterna fungerarsom gruppsuppleanter och inte som personliga suppleanter, dels att antaletsuppleanter kommer att uigöra omkring fullmäktige förutsattatl partiet i fråga går fram i valet med en enda valsedelslyp, 1 den mån ellparti använder fiera valsedelslyper och fullmäktig utses från mer än en sådanvalsedelstyp kommer både antalet grupper av suppleanter och det totala antaletsuppleanter för partiet att öka. Har en kandidat utsetts till fullmäktig för mer än envalkrets, får han enligt gällande regler själv bestämma för vilken valkrets hanvill anses vald. Sådana dubbelvalssituationer förekommer ofta vid de kommunalavalen, ettersom partierna i stor utsträckning använder samma valsedelstyp inomen kommun även när den är indelad i valkretsar. I den eller de valkretsar därfullmäktigen inte går in, intas hans plats av den som skulle ha efterträtthonom om han avgått . Inträder suppleani som ordinariefullmäktig, utses en ny suppleant i hans ställe. Har alla suppleanter kallalsin till ordinarie fullmäktige eller eljest avgått som suppleanter, utsesytterligare en, men bara en suppleant. De nämnda reglerna infördes till 1970års val (jfr prop. 1970:131, KU 50) i syfte att garantera dels att samtligafullmäktigeplatser kan besättas med ordinarie innehavare innansammanräkningarna för utseende av suppleanter påbörjas, dels att antaletsuppleanter för parti kommer atl uppgå till minst hälften av del antalfullmäktige som partiet fått, 3.2 Utredningens om den kommunala demokratin förslag3,2,1 Inledning Utredningen har haft i uppgift att i samråd medkommunallagsutredningen kartlägga gjorda erfarenheter av det är 1969införda primärkommunala suppleantsyslemet och överväga behovet av ändringar.Enligt utredningens mening är del emellertid ännu för tidigt att göra en meraallsidig bedömning av systemels allmänna verkningar. En sådan bedömning bör anståtill dess gått av innevarande valperiod som är den förstaunder vilken institutet fungerar. Av samma skäl har utredningen i dennautredningsetapp inte heller gått närmare in på frågan om suppleantsyslemetsfakultativa karaktär bör överges och en övergång ske lill elt obligatorisktsuppleantsystem. Utredningens arbete i denna etapp har därför begränsats tillfrågan om antalet suppleanter i kommunerna mot bakgrund av det faktiskautfallet av gällande regler - bör begränsas och hur detta i så fall skall kunnaåstadkommas. De nuvarande suppleantreglerna har uiredningen funnit ledatill atl etl mycket slort antal suppleanter utsetts i vissa kommuner. Vid 1970års val utsågs suppleanter i 365 av landets 464 kommuner. Undersökningar, somutredningen gjort, visar att det i dessa 365 kommuner utsågs sammanlagt 15 057fullmäktige och 15 052 suppleanter, dvs, i genomsniti en suppleant perfullmäktig, I vissa län utgör suppleantantalel omkring hälften av antaletfullmäktige, 1 andra län åter är suppleanterna betydligt fler äii fullmäktige.Ser man på de enskilda kommunerna visar undersök- ningen all många kommuner har betydligt fier suppleanterän fullmäktige. 1 åtskilliga kommuner är antalet suppleanter lika stort ellerdubbelt så stort som antalet fullmäktige. Några kommuner har mer än tre gångersä många suppleanter som fullmäktige. Att sä mänga suppleanter kommit att utses i vissa kommunerberor på att de nuvarande reglernas konstruktion är sädan att suppleant förfullmäktig hämtas inte bara från hans valkrets utan även från den lisllyp frånvilken fullmäktigen valts samt atl antalet suppleanter för varie fullmäktigrelateras till det antal platser som partiet totalt erhållit i kommunen ellervalkretsen. Detta betyder alt om ell partis fullmäktige utses från mer än enlista så kommer suppleantantalel att bli större än hälften av partietsmandatantal i fullmäktige. I dessa fall kommer den relation mellan antaletfullmäktige och antalet suppleanter - dvs.