prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 Sala och , därandelen sysselsatta inom industri understiger riksgenomsnittet är andelensysselsatta inom jord- och skogsbruk . Alla länets kommunblock har enförhållandevis liten andel sysselsatta inom service. Endast har ennivå motsvarande riksgenomsnittet. Andelen inom offentlig förvaltning är enhgtuppgifterna i kolumn 9 tablå 33 riksgenomsnitthg i . Endast Sala nåröver riksgenomsnittet. Den i kolumn 10 tablå 33 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat positiv för alla kommunblock utom , , Sala ochHeby. Den negativa sysselsättningsutvecklingen i Sala och förklaras bl. a.av stor andel sysselsatta inom jord- och skogsbruk. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur U:4 varit positiv iVästerås, Sala, , , , och Hallstahammar.Av uppgifterna i kolumn Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 'l Befolkningsutveckling1966-1970. U:2 Andel50-W år, 1970. ***** »S,, _J»HallsIahamma Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.poLhandlingsprogram m.m. 11 tablå 33 framgår att utvecklingen har varit snabbare änvad som genomsnittligt har varit normalt för de i kommunblocken representeradebranscherna. och har haft en mycket negativ utveckling underperioden. Flertalet kommunblock är mycket bransch- och företagsensidiga medverkstadsindustrin som den mest dominerande branschen. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, ärenligt kolumn 13 tablå 33 stor i , Sala och . Övriga kommunblockdomineras av enstaka större företag. Förvaltningspersonalen har en stor andelav den totala industrisysselsättningen i , och , blocksom också domineras av enstaka större företag. Löneläget inom industri ärmycket högt i , , och . Förklaringen tilldetta ligger i kommunblockens från lönesynpunkt sett gynnsammabranschsammansättning. Andelen yrkesverksamma som återgesi kolumn 17 tablå 34 understeg för kvinnor riksgenomsnittet. Vadbeträffar yrkesverksamhetsgraden för gifta kvinnor hörde ,och till de av landets kommunblock som hade de lägstavärdena. Den av registrerade arbetslöshetenvar och 1971 högre än riksgenomsnittet i alla kommunblockutom , som hörde till de av landets kommunblock som hade denlägsta arbetslösheten i landet. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 99 framgår av arbetslöshetsnivån i liggerhögt bland primära centra. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare - ligger som framgår av figur U:6 i mycket högt blandprimära centra. har en hög placering bland regionala centra, medanKöping och Sala ligger på en i det närmaste genomsnitthg nivå i sammaortsklass. , och har en mycket hög inkomstnivå ijämförelse med övriga kommuncentra. I vissa kommunblock kan den stora andelensysselsatta inom industribranscher med högt löneläge ses som förklaring tihdenna bild. Utbudet av service ligger iVästerås på hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 34 har kommunblocket vadbeträffar sjukvård ett utbud på nivå 1 medan utbudet av utbildning når nivåIII. Länets tre regionala centra har ett utbud av utbildning och sjukvård pånivå III. Bland länets kommuncentra har ett utbud av kommersiell serviceför hushållet på nivå III. Övriga kommuncentra når nivå IV eller V för utbud av kommersiellservice. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjhghe-terna med tåg mycket goda i och Sala.Köping och har mellan 10 och 15 förbindelser med tåg per dag.Hallstahammar, , , och saknar heltfjärrförbindelser med tåg. Länet har inte reguljära flygförbindelser. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet över riksgenomsnittet. och har myckethöga värden medan , och ligger på en nivå underriksgenomsnittet. Hallstahammr, , , , Skinnskattebergoch hör tiU de av landets kommunblock som har den högsta andelentrångbodda hushåll. Andelen lägenheter utan centralvärme hgger underriksgenomsnittet i samtliga block med undantag för , ,Sala och . Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 34framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, liggervid eller strax under riksgenomsnittet. I en del kommunblock spelar detkommunala skatteutjämningsbidraget en viss roll. Så är fallet framför allt iKungsör, , Sala, och . 'rop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. 'Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Det lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är förhållandevis stort i och . IGagnef, , och utgör kommunblockens folkmängd endasten mindre del äv det lokala befolkningsunderlaget inom . Kommunblockensläge i närheten av större centra, nämhgen , , och Ludvikainverkar här. Som framgår av kolumn 5 tablå 35har folkmängdsutvecklingen i länet varit positiv för att under1960-talet bli negativ. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsattnegativ befolkningsutveckling för länet. , och hör tillde av landets kommunblock som hade den mest positivabefolkningsutvecklingen . Figur W:l visar attbefolkningsutvecklingen i och varitnegativ. Den positiva befolkningsutvecklingen i hardäremot fortsatt . , och hör till de 25 %av kommunblock som har haft den mest negativabefolk-ningsutveckhngen. Den omfattande utflyttningen frånVansbro, , , och har som framgår av figur W:2resulterat i en stor andel av befolkningen i åldersgruppen i dessakommunblock. Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enhgt figur W:3 endast för länets kommuncentra från vad som ärnormalt för denna ortsklass. Som framgår av kolumn 8 tablå 35 är andelensysselsatta inom industri större än riksgenomsnittet i Boriänge, ,, , , och och utgör av dentotala sysselsättningen. I , och uppgår andelensysselsatta inom jord- och skogsbruk till av den totalasysselsättningen. Alla länets kommunblock har en i det närmasteriksgenomsnittlig andel sysselsatta inom service, med undantag för somligger över riksgenomsnittet. Andelen inom offentlig förvaltningär enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 35 mycket stor i och . Den ikolumn 10 tablå 35 återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingen enhgtlänsplanering 1967 är utpräglat negativ i kommunblocken , , ,, , och . Den stora sysselsättningen inom jord- ochskogsbruk i dessa kommunblock spelar här en avgörande roll för prognosensresultat. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har i Boriänge, , och varit utpräglad positiv . Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 35 framgår attutvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för dei kommunblocken representerade branscherna. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen Andel 50-wär, 1970. SSSSSa'lung jJLeksand **8orlänge' 2jS?9"*Heöemora W-3 NSringsgrenar 1965. SPeT*" n, \ \>-\\; *\\\\ ,jJjy/ansbro »?Slfs1/n°S' 'rop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogramm.m. ippgår enhgt kolumn 13 tablå 35 tiU avtotala indu-trisysselsättningen i , , , ochÄlvdalen. detta sammanhang bör uppmärksammasden i absoluta tal ringa ndustrisysselsättningen i dessa kommunblock. Lönelägetinom industri ir lågt i samtliga kommunblock med undantag för , Avestaoch udvika. Enhgt kolumn 16 tablå 35 kan detta positiva löneläge förklaras IV en stor andel sysselsatta inomhöglönebranscher. Det regionalpolitiska stödet underperioden 19651971 har som "ramgår av redovisningen i kolumnerna 3033tablå 36 haft en relativt itor omfattning i länet. Totalt har investeringaruppgående till ca 490 Tiilj. skett med något slag av regionalpolitisktstöd. I kommunblocken , , , och vid msökningstillfället beräknade sysselsättningsökningen överträffats. Andelen yrkesverksamma ilänet, som återges i kolumn 17 tablå 36, understiger för kvinnorriksgenomsnittet. Nästan alla länets iommunblock hgger vad beträffaryrkesverksamhetsgraden för gifta kvinnor bland de av landets kommunblocksom har de lägsta irärdena. Den av registrerade arbetslöshetenvar och 1971 högre än riksgenomsnittet i så gott somsamtliga kommunblock. Som framgår av kolumn 18 tablå 36 var i W5 Arbetslöshet 1971. Fa lurrK)r länge FalunO SSSShjedemo ra ------- » 'Gagnefingår 2)ingär Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 03 av befolkningen i åldern 1564 årregistrererade som arbetslösa. Av figur W;5 framgår att arbetslöshetsnivån iFalun/i stort sett är genomsnittlig för primära centra. Detsammagäller för och bland regionala centra. Inkomstnivån i länet mätt sominkomst per inkomsttagare hgger som framgår av kolumn 19 tablå 36 underriksgenomsnittet. Enhgt figur W:6 ligger inkomstnivån i länets primära centrapå en i det närmaste genomsnittlig nivå. , , , ,och ligger på en mycket låg nivå bland kommuncentra. Den lågalönenivån inom vissa delar av industrin och den höga andelen sysselsatta inomjord- och skogsbruk kan ses som förklaringar till denna inkomstbild. Utbudet av service ligger iFalun/på en hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 36 har ettutbud vad beträffar sjukvård på nivå I. Länets regionala centra , och har ett utbud avutbildning och sjukvård motsvarande nivå III. Det kommersiella serviceutbudetnår i och nivå III medan endast ligger på nivå IV. En del av länets kommuncentra nårnivå IV vad beträffar det kommersiehaserviceutbudet. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjhghe-terna med järnväg mycket goda i ochAvesta. Även , , och har goda förbindelser med tåg.Vansbro, , och saknar helt fjärrtrafik med tåg.Trafikflygplats med reguljär trafik finns endast i /. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Endast och når upp tillriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är i länet låg. ,, , , , , och hör tiU de 25 %av landets kommunblock som har den högsta andelen trångbodda hushåll. Andelenlägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i alla kommunblockutom , , och . Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 36framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare,liggervid eller strax under riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flerakommunblock utgör det kommunala skatteutjämningsbidraget en relativt stor delav de kommunala inkomsterna. Så är speciellt fallet i , ochÄlvdalen, Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Det lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är förhållandevis stort i kommunblocken . 1 , och utgörs befolkningen inom 30 kmendast till en mindre del av befolkningen inom kommunblocken. Centralorterna idessa kommunblock är också förhållandevis små. Som framgår av kolumn 5 tablå 37har folkmängden i länet i stort sett varitoförändrad. Figur X:l visar att aha kommuncentra i länet har haft en negativbefolkningsutveckling . har en mycket lågplacering bland regionala centra. /ligger lågt placerade ijämförelse med övriga primära centra i landet. En omfattande utflyttning har ägtrum i kommunblocken , , , och . hartrots den negativa flyttningsbilden haft en stor inflyttning av utländskamedborgare. Den totalt sett positiva nettoflyttningen i består tillstörsta delen av utländska medborgares inflyttning till kommunblocket. Av figurX:2 framgår att åldersgruppen är stor i vissa kommunblock . Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur X:3 i kommunblocken , och frånvad som är normalt i resp. ortsklass. I och är avden förvärvsarbetande befolkningen sysselsatt inom industri. Andelensysselsatta inom jord- och skogsbruk uppgår i , och tillca . Nästan alla länets kommunblock har en i det närmaste riksgenomsnittligandel sysselsatta inom service. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltningår 1965 är enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 37 låg i hela länet, medundantag för , och som ligger omkring riksgenomsnittet. Den i kolumn 10 tablå 37 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat negativ för , och . Den stora sysselsättningeninom jord- och skogsbruk i dessa block spelar en stor roll för prognosensresultat. För och väntas enligt prognosen en positivsysselsättningsutveckling fram . En ökad sysselsättning inomservice spelar härvid en betydande roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har som framgår av figur X:4 varit utprägladpositiv i , och . Av kolumn 11 tablå 37 framgår attutvecklingen i dessa block har varit snabbare än vad som genomsnittligt harvarit normalt för de i kommunblocken representerade branscherna. och är enligt kolumn 12 tablå 37 mycket bransch- ochföretagsensidiga med större delen av industrisysselsättningen inom järn-ochmetallverk. Andelen förvaltningspersonal inom industri hgger i över riksgenomsnittet. Löneläget inom industri är mycket Bihang A Uppgifter omden regionala strukturen Andel 50-w år, 1970. *9* { X'4 Industriutveckling1964-1969. 'rop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. lögt i och förklaras till största delen av denstora andelen löglönebranscher i kommunblocket. har under perioden1964-1969 haft en negativ sysselsättningsutveckhng inom industri rämst beroendepå en ogynnsam branschsammansättning. Sysselsättning--n inom småindustri,varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, utgör som framgår avkolumn 13 tablå 37 av otala industrisysselsättningen i ochLjusdal. , , och har en stor andel avindustrisysselsättningen inom branscher som enligt långtidsutredningensbedömning fram förutses få en negativ sysselsättningsutveckling.Löneläget är lågt inom industri i samtliga kommunblock, med undantag för ,och . Det låga löneläget förklaras till viss del av ett lägrelöneläge an vad som är normalt för de i blocket representerade branscherna. Det regionalpolitiska stödet under perioden 19651971torde ha bidragit till den positiva sysselsättningsutvecklingen i en del avlänets kommunblock. Som framgår av redovisningen i kolumnerna 30-33 tablå 38har stödet haft en stor omfattning i länet. Totalt har investeringar uppgåendetill I 230 milj. kr. skett med något slag av regionalpohtiskt stöd. I ,och uppgår den i lokaliseringsstödsföretagen beräknadesysselsättningsökningen till av den totalaindustrisysselsättningen vid periodens början. X:5 Arbetslöshet 1971. X-6 Inkomstnivå 1970. JJJSöder hamn *SSSSSS S ,>»OcKelbo **>>éBergs]0 DOckelboingår 2)Bergsjo ingär Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 107 har den beräknade sysselsättningsökningen överträffats. Andelen yrkesverksamma i länet år1965, sorh återges i kolumn 17 tablå 38, understiger för kvinnorriksgenomsnittet. , och hgger vad beträffar yrkesverksamhetsgradenför gifta kvinnor bland de av landets kommunblock som har de lägstavärdena. , och hör till de av landets kommunblocksom har de lägsta yrkesverksamhetsgraderna för icke gifta kvinnor. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 högre änriksgenomsnittet i alla kommunblock i länet. Av figur X:5 framgår attarbetslöshetsnivån i /hgger mycket högt i jämförelse med andraprimära centra. har en hög placering bland regionala centra. Övrigaorter ligger på en i stort sett genomsnitthg nivå inom resp. ortsklasser. Inkomstnivån i länet - mätt sominkomst per inkomsttagare - hgger som framgår av kolumn 19 tablå 38 underriksgenomsnittet för länet som helhet. Enhgt figur X:6 ligger /Sandvikenpå en i det närmaste genomsnittlig nivå bland primära centra. liggermycket högt vid en jämförelse med övriga kommuncentra. Detta förklaras tillstor del av den stora andelen sysselsatta inom industri. Övriga kommunblock haren låg placering inom resp. ortsklasser. Utbudet av service ligger i Gävlepå en hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 38 når utbudet av sjukvård ochutbildning nivå II. Länetsregionala centra har enligt kolumn 21 tablå 38 ett utbud av kommersieU servicemotsvarande nivå III. Det kommersiella serviceutbudet har i samtligakommuncentra nivå IV eller V. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjhghe-terna med järnväg ganska stora i länetskommunblock. Kolumn 23 tablå 38 visar att endast och heltsaknar fjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns i /. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger för länet som helhet under riksgenomsnittet. , , Söderhamnoch HudiksvaU når upp tiU riksgenomsnittet. Utrymmesstandarden är låg i länet.Andelen trångbodda hushåll är enligt uppgifterna i kolumn 27 tablå 38 högre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Andelen lägenheter utan centralvärmehgger över riksgenomsnittet i samtliga kommunblock, med undantag för ,och som hör tih de av landets kommunblock som har denlägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 38framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, hggervid eller något under riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flerakommunblock spelar det kommunala skatteutjämningsbidraget en betydande roU. Såär faUet framför allt i BoUnäs, , , och . 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Som framgår av kolumn 5 tablå 39har folkmängdsutvecklingen i länet varit positiv för att under1960-talet bli svagt negativ. Enligt Figur Y:l, ligger , ochAnge mycket lågt vad beträffar folkmängdsutveckhngen ,inom sin ortsklass. Övriga kommunblock har en genomsnittlig placering inomresp. Nettoflyttningen har under perioden19681970 varit negativ i länet som helhet och domineras av omflyttning avsvenska medborgare, vilket framgår av kolumn 6 tablå 39. Nettoflyttningen harvarit mycket negativ i Ange, och . Dessa kommunblock har andel av befolkningen inom åldersgruppen vilket visas i figur Y:2. Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur Y:3 i kommunblocken , och Angefrån vad som är normalt för ortsklassen. , och harmer än av den totala sysselsättningen inom service. Samtliga kommunblockmed undantag för Ange och SoUefteå har av den totalasysselsättningen inom jord- och skogsbruk. Andelen inom offenthg förvaltning ärenhgt uppgifterna i kolumn 9 tablå 39 stor i , men också harhöga värden. Den i kolumn 10 tablå 39 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enhgt länsplanering 1967 är positivför , , och . En ökad sysselsättning inomservice spelar därvid en stor roll. En negativ sysselsättningsutvecklingförväntas enligt prognosen i Ange, och till större delenberoende av en väntad nedgång inom jord- och skogsbruk. Sysselsättningsutvecklingen inom industrihar 1969 varit positiv i , , Ange ochÖrnsköldsvik. Av kolumn 11 tablå 39 framgår att utveckhngen i dessa block harvarit snabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för de i kommunblockenrepresenterade branscherna. 1 kommunblocken , och harutvecklingen som framgår av kolumn 11 tablå 39 varit negativ. I kolumn 13 tablå39 visas att industrisysselsättningen i kommunblock till mer än 50 %utgörs av sysselsatta inom småindustri. Som framgår av kolumn 12 tablå 39 ärmassa- och pappersindustrin i flertalet kommunblock den största branschen resp.det största företaget. Löneläget inom industrin är relativt högt för länet idess helhet. Ange, , och hör till de avlandets kommunblock som har det högsta löneläget inom industri. Det regionalpolitiska stödet torde ha bidragit till den positivasysselsättningsutvecklingen i en del av kommunblocken i länet. Som framgår avredovisningen i kolumnerna 30-33 tablå 40 har stödet haft en ganska storomfattning i länet. Totalt har investeringar uppgående till ca 700 milj. kr.skett med något slag av Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Andel 50-wår, 1970. 2|SSIl,eé Kramtors Sundsvall-Timrä ,Sundsvall° J Y:3 NHringsgranar 1965. ,Sundsvall° ,J0rnsk0lds»ik 'f 100 Sundsvall-Timrä t "iS *: '1 » * J'anosad 5* Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. I Ange har den beräknadesysselsättningsökningen överträffats. Andelen yrkesverksamma i länet somåterges i kolumn 17 tablå 40 understiger både för män och kvinnorriksgenomsnittet. Kommunblocken , , och ligger vadbeträffar yrkesverksamhetsgraden för icke gifta kvinnor bland de avlandets kommunblock som har de lägsta värdena. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var högre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. hade avbefolkningen i åldern registrerade som arbetslösa. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare ligger som framgår av figur Y:6 i på en genomsnittlignivå bland primära centra. , , och Ange har enlåg inkomstnivå i förhållande tih övriga regionala centra, medan Härnösandnärmast ligger på en genomsnittlig nivå inom ortsgruppen. Utbudet av service ligger i på en hög nivå. Somframgår av kolumn 20 tablå 40 har kommunblocket vad beträffar sjukvård ettutbud på nivå I.Utbildningsutbudet iHärnösand uppnår nivå II. Sjukvårdsutbudetuppnår i såväl som nivå II. Det kommersiella serviceutbudet för hushålletillustrerat i kolumn 21 tablå 40 uppnår i och Ange endast nivå IV. s: -ss: Bihang A Uppgifter omden regionala strukturen 111 Räknat i antal fjärrförbindelser per dag ärkommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i , Ange ochSollefteå. Trafikflygplats finns, förutom i också i ochÖrnsköldsvik. Bostadsbyggandetper 100 invånare hgger i länet under riksgenomsnittet. Endast ochTimrå når upp rill riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är istort sett riksgenomsnittlig för länet som helhet. och hör tillde av landets kommunblock som har den största andelen trångbodda hushåll.Andelen lägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i alla blockutom . Avuppgifterna i kolumn 29 tablå 40 framgår att de kommunala inkomsterna mätta iantal kronor per invånare.ligger vid riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Iflera kommunblock har det kommunala skatteutjämningsbidraget en stor betydelse.Så är fallet framför allt i , och . 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Det lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är förhållandevis litet i länets kommunblock. Såär speciellt fallet i länets två regionala centra och , därendast en mindre del av blockens befolkning bor inom från centralorten.Centralorterna i kommunblocken är också förhåhandevis små. Som framgår av kolumn 5 tablå 41har folkmängdsutveckhngen i länet varit mera negativ än under1950-talet. Figur Z;l visar att kommunblocken inom resp. ortsklass har en lågplacering vad beträffar folkmängdsutvecklingen under perioden 1966-1970.Speciellt framträdande är detta i länets regionala centra och kommuncentra. Denomfattande utflyttningen från länet har lett tih en stor andel av befolkningeni åldersgruppen . Detta gäller dock ej . Fördelningen på näringsgrenaravviker enhgt figur Z;3 från vad som är normalt i resp. ortsklass. Samtligakommunblock har av den totala sysselsättningen inom industri.Andelen sysselsatta inom jord-och skogsbruk uppgår i , ochHammarstrand till . Alla länets kommunblock har en förhållandevisstor andel sysselsatta inom service. Andelen inom offentlig förvaltning är enhgtuppgifterna i kolumn 9 tablå 41 stor i men också harrelativt höga värden. Den i kolumn 10 tablå 41 återgivna prognoseradesysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 är utpräglat negativ föralla kommunblock. Den stora sysselsättningen inom jord- och skogsbruk spelarhär en avgörande roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur Z:4 varit utpräglat positivi , och . På grund av den obetydliga industrisysselsättningenvid periodens början har ökningen i absoluta tal ändå varit ganska begränsad.Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 41 framgår att utvecklingen har varit snabbareän vad som genomsnittligt har varit normalt för de i kommunblockenrepresenterade branscherna. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avsesarbetsställen med mindre än 50 sysselsatta är enligt kolumn 13 tablå 41 stor ialla länets kommunblock. I , , och svararsmåindustrin för av industrisysselsättningen. Löneläget inomindustrin är lågt vilket enligt kolumn 16 tablå 41 endast till en mindre delkan förklaras av branschsammansättningen. Det regionalpolitiska stödet underperioden 19651971 torde ha bidragit till den positiva sysselsättningsutvecklingeninom industrin. Som framgår av redovisningen i kolumnerna 3033 tablå 42, harstödet haft en ganska stor omfattning i länet.