prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den höga tUlväxten 1971 har varit beroende på en snabbtexpanderande inhemsk efterfrågan. Exportutvecklingen synes 1971 närmast hatenderat att stagnera, främst på grund av avsältningsproblem. Sammantaget blevden norska ekonomin relativt obetydligt påverkad av deninternationella konjunkturdämpningen. TiU den inhemska eflerfrågeutvecklingenbidrog särskilt den privata konsumlionslUlväxten, vUken beräknats uppgå till6,5 0/0. Ökningen kan bl. a. förklaras av en snabb 1 tillkommandefaktorer har medfört att den tillfälliga skattehöjningen på varaktigakonsumtionsvaror inte förlängdes. Som en följd härav kan den totala finskaimporten under i övrigt oförändrade antaganden beräknas växa medytterligare 300 miljoner finska mark 1972. 3t 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 74 reallönestegringoch väsentligt ökade transfereringsutgifter. Finanspolitiken skärptes dock men den återhållande effekten på efterfråganoch särskilt den privata konsumtionen beräknas ha blivit väsentligt mindre än den ursprungligen förutsatta.Även investeringsefterfrågan fortsatte att stiga, ca 8,5 o/oökning i volym. Den fortsatt höga inhemska efterfråganåterspeglas i en stram arbetsmarknad. Först fr. o. m. blevarbetslösheten större än den var 1970, men ökningen var relativt begränsad.Samtidigt låg talet för antalet lediga platser betydligt nivå.Den bidragande orsaken till att arbetskraftsefterfrågan hållits så väl uppe kanvara att de industrisektorer som direkt eller indirekt berörts avexportdämpningen kännetecknas av förhållandevis ringa arbetskraftsåtgång.Sysselsättningen räknat i antalet årsverk beräknas 1971 ha ökat med drygt 1o/o. Det prisstopp sominfördes upphävdes . Prisuppgången hade dämpats och blev 3o/o . Lönerna steg däremot mera än väntat. Densnabba löneglidningen synes nämligen ha fortsatt under i varje fallförsta hälften av 1971. De sammanlagda lönekostnaderna, inklusive socialaavgifter, beräknas i genomsnitt bli 14 o/o högre 1971 än 1970. Då samtidigtproduktiviteten inom industrin förefaller ha utvecklats svagt både under 1970och 1971 skulle det möjligen kunna hävdas att förbättringen av reallönernadelvis fått ske på bekostnad av en något försämrad internationellkonkurrenskraft. Försämringen ibytesbalansen 1971 väntas stanna vid , varvid är att märka attnettot från sjöfarten beräknats öka med 600 miljoner. Underskottet skulledärmed uppgå lill ca . Efterfrågan på norskaexportvaror blev 1971 något svagare än väntal. Exportvolymen exklusive fartygjanuarioktober 1971 sjönk sålunda med 1,5 o/o medan exportvärdet ökade med4,8 o/o. Den internationella efterfrågan har i första hand varit svag förträindustrin samt metallindustrin. Däremot har exportorderingången förverkstadsindustrin utvecklats mera gynnsamt. räknas inationalbudgeten här med en exporttillväxt exklusive fartyg på ca 2 o/o i volymoch drygt 6 o/o i värde. Importen har efter en nedgång i början av1971, som sammanhänger med lagemtvecklingen, åter tagit fart. Inationalbudgeten räknar man med att importtillväxten 1971 stannat vidca 1 o/o i volym och drygt 6 o/o i värde. Under de första tre kvartalen stegdock imporlvär-det med ca 8,5 o/o jämfört med . Försämringen i bytesbalansen 1971 harinte bedömts utgöra något hinder för en fortsalt hög inhemsk efterfrågetillväxt1972. De finanspolitiska åtgärder som vidtagits har inriktats på fortsattasociala förbättringar av olika slag, ökade pensioner och sjukpenningar etc.Transfere-ringsulgiflerna beräknas sålunda öka med drygt 14 o/o meUan 1971 och 1 Preliminär nationalbudget 75 1972.Då de även expanderat i snabb takt ökningen mellan 1970 och 1971var 22 0/0 har de mer än fördubblats . Den offentliga budgetens samlade inverkanpå efterfrågan beräknas dock bU merrestriktiv 1972 än 1971. De ökade sociala utgifterna skall finansieras medökade avgifter och , såsom folkpensions- och sjukförsäkringsavgifter.Vidare har regeringen presenterat förslag till skärpningar iförmögenhetsbeskattningen för såväl individer som aktiebolag. Dessa skatteförändringar beräknas tillföra statskassan drygt 300miljoner norska kronor 1972. Finanspolitiken 1972 synes alltså i höggrad vara styrd av fördelningspolitiska motiv. Den kan antas utöva enavsevärd konsumtionsslimulans. Den privata konsumtionen har för 1972beräknats stiga med 4 0/0. De ökade transfereringarna antas förklara nära noghälften av denna stegring. Löneavtalen är ännu inte klara, varförinkomst- och prisutveckling är osäkra poster. Den starka investeringseflerfrågan sompågått under såväl 1970 som 1971 väntas inte fortsätta . Totalt setträknas detta år med en nedgång på nära 10/0, vilket sammanhänger med kraftigt minskade fartygsinvesteringar.Industriinvesteringarna fömtses i stort sett hålla sig på samma nivå som 1971.Uppgång väntas främst för byggnads-ochanläggningsverksamhet samt statlig investeringsverksamhet. Exportefterfrågan väntas ta ny fart under1972, även om marknaden för trävaror ochvissa metaller, såsom aluminium, bedöms bli svag. Exporten räknastotalt stiga med ca 8,5 0/0 i volym. För importen förutses en långsammare ökningstakt, drygt 3 0/0. Bedömningen innebär för exportenen omsvängning från en svag till en förhållandevis starkt expansiv utveckling . Med tankepå att den internationella konjunkturuppgången kan dröja förefallerexportprognosen väl optimistisk. Dåinseglingsnettot från sjöfarten bedöms minska något men ungefär motvägasav ett lägre underskott i handeln med fartyg, skulleförbättringen i bytesbalansen 1972 uppgå till 400 mUjoner norska kronor. Bruttonationalprodukten beräknas 1972kunna öka med 4,7 0/0. Bakom denna prognos ligger ett antagande om ensysselsättningsökning med 1,8 0/0 och en normal produktivitetstillväxt. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 76 TiUväxten av den svenskaexporten exklusive fartyg, som fortfarande var myckethög, sjönk tiU en ytterst måttiig nivå . I volymräknat steg exporten exklusive fartyg till första halvåret1971 med endast knappt 1 o/o. TUlväxten hölls uppeav exporten av verkstadsprodukter, som fortsatte stiga relativt kraftigt om äni betydligt lägre takt än under loppet av 1970. Den fortsatt ganska högatillväxten av exporten av verksladsprodukter får ses mot bakgrund av de storaexportorderstockarna inom verkstadsindustrin /1970 och destora leveranserna av flygplan . Avmattningen iökningstakten för den totala exporten kan alltsåfrämst hänföras till utvecklingen av rå-varuexporten och främst då massa ochmalm. Förbrukarlagren av massa i och troligen också av papper byggdes upp kraftigt och /1971slog lagercykeln om, vUket medförde en snabb och kraftig exportminskning underförsta . Den kraftiga nedgången av exporten av malm synes haorsakats av produktionsneddragningar inom stålindustrin inom EEC. Ävenexporten av järn och stål utvecklades svagt . slutat falla sannolikt som följd av lageraweckling hos massaförbrukarna i mot Exportpriserna fortsatte stiga i hög takt under första' Detta var främst en följd av en kraftig prisstegring för verkstadspro-dukter, medan takten i prisuppgången på råvarusidan avtog. avtog även prisstegringstakten för verkstadsproduk- 1 De i detta och följande avsnitt redovisade beräkningarna bygger på de för utsättningar, som förelåg före valulaöverenskommelsen . En kalkyl över effekterna av valutaöverenskommelsen återges efter avsnittet om importen. 2 Jämför not 1 tabell 1. Under andra halvåret 1971synes exporten exklusive fartyg ha varit lägre än (säsongrensat). Nedgången i exportvolymen var framför allt en följd av altexportleveranserna av verkstads-produkter troUgen under intryck avminskningen av exportorderingången visadeen tillbakagång. föll exporten av trävaror kraftigt efter denexceptionellt höga nivån . Utförseln av malm fortsatteminska medan en klar förbättrmg i utvecklingen av exportleveranserna märktesför papper och övriga varor. Exportleveranserna av massa förefaller ha en upphörande slutet av 1971. halvård 1971. 1 Preliminär nationalbudget 77 teroch tUl följd av det försvagade efterfrågdäget på råvarusidan synes priserna påframför allt massa samt järn och stål ha sjunkit något från första tUl . I värde beräknas den svenska exportenexklusive fartyg ha stigit med 9 0/019701971. I föregående kapitel beräknas uppgången i världsexporten 19701971 till ca 12 0/0, vilket alltsåbetyder att den svenska andelen av världsexporten sjönk , dåden stigit kraftigt, till 1971. Det synes emellertid inte vara fråga om enförsämrad svensk konkurrenskraft utan snarare om en med hänsyn tillkonjunkturfas-ningen 19701971 ogynnsam varusammansättning ochländerfördd-ning. Som ovan påpekats slog vändningen i lagercykeln mycket hårtpå den svenska exporten av massa och papper. Dessutom torde världshandeln medstål ha ökat kraftigt tiU följd av lageruppbyggnaden i , vUket med hänsyn till denförhållandevis begränsade kapaciteten och produktionsinriktningen i densvenska stålindustrin inte kunde komma tillgodo. Denvärdemässiga exportökningen förverksladsprodukter med 17 1/2 0/0 synes dock ha varit i nivå med expansionav världshandeln med verkstadsprodukter. De nedan redovisadevarugmppsvisa prognoserna ger en värdemässig ökning av den svenska exporten exklusive fartyg 19711972med 5 1/2 0/0. En sådan tUlväxt impliceraren fortsatt nedgång av den svenska andelen av världshandeln under 1972.Det finns flera skäl som talar för att så kan bli fallet. Det har antagils attdollarnoterade priser inom internationell handel som regel justeras uppåt tillföljd av dollardevalveringen. Den svenskamassaexporten, till exempel, säljs till större delen i dollar menefterfrågdäget synes inte ge utrymme för någon sådan uppjustering. Svårighetenatt på vissa områden justera upp dollarpriserna medför att man kan vänta sigen lägre prisökning för den svenska exporten än vad man förutser förvärldshandeln uttryckt i dollar. Vidare väntas en förhållandevis stor del avvärldshandelns tillväxt 1972 trots importavgiften falla på en ökad import tillFörenta staterna. betydelse för svensk export torde varamindre än dess betydelse i världshandeln, varför man även av den anledningenkan räkna med en lägre tillväxt av den svenska exporten än av världshandeln.Vidare förutses en förhållandevis låg tillväxt för de nordiska ländernasimport. Dessa tar ca en fjärdedel av den svenska exporten. SärskUt hårt tordeden danska importavgiften, med dess tidsbegränsning, slå på den svenskaexporten av varaktiga konsumtionsvaror. Efter de undantag som medgivits i lagenav berörs närmare tvåtredjedelar av den svenska exporten till av importavgiften. Därtillkommer den neddragande effekten på tUlväxten av att de stora leveransernaav flygplan till nästan helt bortfaller . Attexportieveranserna av flygplan minskar kraftigt 19711972 be- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 78 tyderockså att exporten av verkstadsprodukter beräknas öka mycket långsamt. som utfördes i redovisar en ökning av verkstadsexporten 19711972 med endast 6 o/o en ökning som mot bakgrundav den i föregående kapitel skisserade utvecklingen av investeringarnai kan anses trolig. Den danska importavgiften är också enav orsakerna tUl att exporten av övriga varor har beräknats öka betydligtlångsammare än den genomsnittliga tillväxten . På råvarusidan beräknas exporten av massastimuleras av en upphörande lageravveckling för attunder kunna växa i takt med efterfrågan, som särskilt i Storbritannienväntas expandera i en förhållandevis hög takt. Exporten av malm däremot förutsesfortsätta utvecklas svagt lill följd av att lagren av malm i avnämarländernafördröjer ett genomslag av en ökande stålproduktion på avhämtningen av malm. Utvecklingen av exporten av järn och stålär prognoserad på grundval av järn- och stålverkens uppgifter i statistiskacentralbyråns exportenkät /. Stålverken räknar med envändning i exporten och beräknas efterfrågani de nordiska länderna, och öka i sådan taktatt exporten av järn och stål kan öka med 8 1/2 o/o i volym. TUl följd av enfortsatt svag utveckling av efterfrågan i torde man kunna räkna medytterligare höjda andelar av de nordiska ländernas import . Neddragande på exportlillväxten under1972 jämfört med verkar exporten avlivsmedel med ett omslag från en 35-procentig ökning 1970_1971 tiU enminskning med 8 o/o 19711972. Del kraftiga omslaget i exportutvecklingenbygger på antagandet om en normal skörd till skillnad från de mycketstora skördarna . I volym räknat resulterar devarugmppsvisa prognoserna i en ökning avexporten exklusive fartyg med 3 1/2 o/o 19711972. Detta implicerar enökning med ca 3 o/o i årstakt , då exportefterfråganfortfarande beräknas bli ganska svag men då man på skogssidan synes kunna räknamed positiva effekter från lagemtvecklingen. , då ettuppsving i kan tänkas komma igång, beräknas exporten växa betydligtsnabbare än . Ändrade valutakurser medföråterverkningar även vad gäller utvecklingen av exportpriserna . av den svenska exporten noteras idollar så exempelvis massapriserna vilket innebär att priserna i svenskakronor vid en nedskrivning av dollarkursen faller. Priserna på vissaandra varor noteras i andra valutor som t. ex. pund. 1 Prelimuiär nationalbudget 79 hänsyn till eflerfrågeutvecklingen har det bedömts somtroligt alt exportprisernakommer att stiga betydUgt långsammare än . På råvarusidan antasprisutvecklingen i vissa fall bli nedåtriklad under åtminstone förstahälften av 1972, medan exportprisindex för verkstadsprodukter beräknas ökabetydligt långsammare än . För den totala exportenberäknas priserna stiga med 2 o/o 19711972 mot 5 1/2 o/o 19701971. Den svenska exporten av trävaror synestotalt sett ha ökat med 1 1/2 o/o i volym 19701971. För sågade och hyvladebarrträvaror beräknas utförseln ha uppgåttlill drygt 7,2 miljoner kbm en ökning jämfört med med 5 o/o.Utförseln av sågade och hyvlade trävaror var mycket hög under senare delen av1970 och . var exportenbetydligt lägre. Till den betydande exporten tordeden milda vintern starkt ha bidragit som tillgången på tonnage vargod. På de svenska exportmarknaderna synesaktiviteten ha varit något olika men totalt sett förefallerimporten dit ha varit i stort sett oförändrad 19701971. Den svenskaexportökningen avspeglar sålunda främst höjda andelar av de västeuropeiskaländernas import av trävaror. Denkanadensiska konkurrensen på den brittiska marknaden avtog successivt under1971 till följd av den avsevärda ökningen av bostadsbyggande i Förentastaterna, vilket medförde en omläggning av den kanadensiska trävaruexporten dit. På övriga europeiska marknader syneskonkurrensen från övriga avlastare ha minskat, vilket delvis var en effekt avett ökat inhemskt byggande. Av övriga i gruppen trävaror ingåendeprodukter massaved och såglimmer varexporten mycket hög tUl följd av storm-fäUningarna i slutetav . fortsatte exporten att expandera menunder senare hälfen föll exporten mycket kraftigt.Bakom denna utveckling ligger neddragningen av den norska massaproduktionen ochde i samband med de stora svenska leveranserna av massaved kraftigt växande massavedslagren i . Priserna på de exporterade kvantiteternasteg förhållandevis snabbt under de tre första kvartalen 1971 men synes hasjunkit något . kan man räkna med en fortsattökning av den svenska exporten av sågade och hyvlade barrträvaror.Importbehovet i väntas öka tiU följd av det expanderandebostadsbyggandet och i torde byggandet vända från en nedgång 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell UI: 1.Exportutvecklingen för olika varugrupper 19701972 Exportvärde, milj. 1970 1971 Procentuella förändringar från föregående år -4,3 '6,3 '9,5 -11,5 1 Prisförändringen förverkstadsprodukter kan endast lill mindre del hänföras lill rena prisökningar.De prisförändringar som redovisas i tabellen är de implicita prisförändringarsom framkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporteradkvantitet och motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittiigaprisförändringen inom olika varu-positioner. Därigenom registreras inte endastfaktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen pä varor av olika kvalitet inom olika varugrupper. Normalt tordehuvuddelen av den registrerade prisökningen för verkstadsproduklerna kunnahänföras till denna statistiska missvisning. Anm.1970 års exportvärden enligt den definitiva statistiken. Uppgifterna är baserade pä denfaktiska exportutvecklingen . Samtliga uppgifterför 1972 avser prognoser. Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp.10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp.halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. tUl en uppgång . Delta beräknasmedföra en ökad import av trävaror. Däremot kan man vänta sig en svagareutveckling av och trävamimport änunder 1971 bl. a. beroende på att lagren av trävaror var förhållandevis stora islutet av 1971. Större delen av denberäknade svenska exportökningen är dock hänförlig till fortsattaandelsvinster i de viktigaste importländerna. Det ytterligare höjdabostadsbyggandet i förutses suga upp större delen av detkanadensiska utbudet och och torde även haproblem med råvaruförsörjningen respektive paketeringen av trävaror. Mot dennabakgrund beräknas den svenska exporten av sågade och hyvlade trävaror öka med 21/2 o/o, vUket ger en exportkvantUet på 7,4 miljoner kbm. 1 Preliminär nationalbudget 81 Exporten av massaved torde däremot minskakraftigt . Någon ljusning av dennorska massaindustrins situation och därmed efterfrågan på svenskmassaved kan inte förutses och därtill kommer att lagren av massaved i Norgesannolikt kommer att skäras ned . För trävaror totalt beräknasexporten därmed minska något 19711972. Den minskade efterfrågan på trävaror iSverige ledde till en kraftiglagemppbyggnad hos sågverken, vilket torde komma att verka pressande påförsäljningsprisnivån. Det är därför sannoUkt att priserna på de exporteradekvantiteterna kommer att ligga något lägre än under 1971.Exportprisindex för trävaror beräknas därför falla med ca 1 1/2 o/o 19711972. Exporten av massa påverkades under förstahälften av 1971 synnerligen kraftigt av ett lageromslag hos förbrukarna iVästeuropa. Av tillgänglig statistik att döma steg massalagren hospappersbmken i med inemot 1/och i sambandmed att pappersförbrukningen började avta drogs massalagrenned kraftigt . Den svenska exporten av massa sjönkfrån med i volym (säsongrensat). Först mot slutetav synes den exceptionella lagerneddragningen ha upphört och densvenska exporten av massa var i stort sett oförändrad mellan halvåren 1971. Ivolym räknat beräknas den svenska exporten av massa ha sjunkit med 13 %19701971. Den minskade efterfrågan ledde till attproducenternas färdigvarulager steg kraftigt, vilket verkade pressande på denunder och 1970 snabbt stigande prisnivån. Prisuppgången fortsatteemellertid om än i lägre takt än under loppet av1970 men prisema synes ha fallit något . En annan orsak till prisnedgången var defacto-devalveringen av den amerikanska dollarn. Med hänsyn till utbudssituationen och attpappersförbrukningen inte kan väntas öka särskilt snabbt under första halvåret1972, torde någon starkare uppgång av massaleveranserna inte vara att vänta.Man kan dock räkna med en positiv effekt av en upphörande lageraweckling. Förandra förutses en ökad ekonomisk aktivitet i , vilketborde verka uppdragande på pappersförbrukningen. Därmed torde också behovet av massa stiga. Med den bild av lagerutvecklingensom här har givits synes lagernivån hos köparna i mitten av 1972 komma att varaobekvämt låg, vUket beräknas ge incitament till en viss lageruppbyggnadi utiandet . 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 82 faktorför den svenska massaexporten får också räknas den successivt ökade produktioneni . Mot denna bakgrund beräknas exporten av massastiga med 10 1/i volym 19711972. Några positiva effekter påprisutvecklingen av den ökade efterfrågan torde man inte kunna räkna med förräni slutet av 1972. Det ter sig därför rimligt att räkna med en nedgång iexportpriserna för massa meUan genomsnittenför 1971 och 1972 bl. a. med hänsyn tUl dollardevalveringen. Exporten av papper visar i stort sett samma utveckling somexporten av massa även om svängningarna har varit betydligt mindre.TUlväxten av pappersexporten var alltså förhållandevis hög under andra halvåret1970 och sjönk exporten av papper med ivolym (säsongrensat). Det torde mot bakgrund av eflerfrågeutvecklingen iVästeuropa ligga nära till hands att förklara exportutvecklingen med att lagrenav papper byggdes upp för att dras ned . Det är också speciellt exporten av kraftpapper som utvecklats pådelta sätt. Från första stegexporten ånyo ganska kraftigt. Speciellt höga var exportleveranserna undertredje kvartalet (säsongrensat), vilket delvis torde vara en effekt av storaköp inför en annonserad prishöjning på kraftpapper och kraftliner. Exportpriserna för papper steg underloppet av 1971 men uppgången avtog något och ökningenberäknas ha uppgått till 3 1/19701971. I volym räknat synespappersexporten ha minskat till följd av det kraftiga fallet underförsta . Tillföljd av lageruppbyggnaden i under senare delen av 1971 beräknas den svenskaexporten växa något långsammare än förbrukningen.Denna förutses dock öka något snabbare än . Orsakentill detta är främst den ökade ekonomiska aktiviteten i . 1972 väntasexporttillväxten (säsongrensat) ånyo bli av samma storleksordning som underandra , delvis på grand av att lager-avvecklingen då är avslutadmen också till följd av en ökad ekonomisk tillväxti . Den danska importavgiften beräknas hålla tillbaka exporten tillDanmark och tillväxten av efterfrågan på papper i tordebli långsammare än . Med ett antagande om en högreefterfrågetillväxt än under första beräknas densvenska exporten av papper öka i volym 19711972. Även beträffandepappersexporten torde konjunkturuppgången i ge vissa positivaeffekter. Bil.1 Preliminär nationalbudget 83 stegringarna för pappersindustri varunder 1970 och 1971 osedvanligt kraftiga, varför man kan vänta sig att prisemastiger något även . Som följd avLKAB-strejken 1970 var järnmalmsexporten åtskilligt högreän . De tre sista kvartalen uppvisar däremot minskningar jämförtmed . Den minskade exporten sammanhänger med den svagastålkonjunkturen i . Betydande produktionsinskränkningar har skettinom stål-sektorn och malmbehovet har därför minskat. Den svenskajärnmalms-exporten beräknas ha uppgått till ca 26 mUjoner ton ,vilket är mindre än under det strejkpåverkade 1970. Utförseln avövriga uppskattas ha varit högre än , varförexportvolymen för mahn totalt minskade med 6 1/1970 1971. Malmpriserna somkontinuerligt sjunkit under så gott som vände uppåt i slutet av1969 och har sedan fortsalt att stiga. Uppgången 19701971 beräknas tiU 8 1/. Orderingången frånhemmamarknaden till EEC:s stålindustri har under loppet av 1971 svängt kringen relativt låg nivå. Slållagren hos mellanhänder och förbrukare var i börjanav 1971 mycket stora och eftersom konsumtionen av järn och stål varit låg harlageravvecklingen skett långsamt. Klart är att den svaga utvecklingen avkonsumtionen i framför allt kommer att verka bromsande på orderingångenen bit in på 1972. Även exportutsikterna för synes varaogynnsamma. De amerikanska åtgärderna samt konkurrensen frän den japanskastålindustrin torde medföra ökade svårigheter alt avsätta beräknadeexportkvantiteter. Mot denna bakgrund samtmed hänsyn till att frakterna sjunkit kraftigt synes förutsättningama för densvenska malmexportens utveckling inte vara gynnsamma särskilt inteunder . En väntad minskning av järnmalmsexporten tillVästtyskland kan dock kompenseras av en ökning av exporten till andra länder.Under 1972 förutses den svenska malmexporten bli oförändrad jämfört med . Exporten av jäm och stål,som under loppet av 1969 och 1970 låg i stort sett stilla, minskade med 3 1/i volym (säsongrensat).Under andra halvåret synes exporten ha legat kvar på första halvårets nivå ochexporten minskade 19701971 med i volym. Den svagaefterfrågeutvecklingen i , förstärkt av en lagerneddragning underfrämst första halv- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 84 året1971, torde ha varit orsak till den minskade svenska exporten. Speciellt svagvar utvecklingen av exporten av specialstål och rör.