prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta områdeutreds f. n. av den tillsatta utredningen om skolans inre arbete ().Utredningen har initierat ett omfattande forskningsprogram samt påbörjat enförsöksverksamhet inom sju kommuner med en friare användning av disponiblaresurser för att bl, a. möjliggöra insatser för elever med särskildasvårigheter. Frågan om den långsiktiga inriktningen avde statUga åtgärderna på kulturområdet utreds av . Rådet beräknasavlämna sitt huvudbetänkande under innevarande år. behandlar bl.a. kulturpoUtikens mål, den regionala och lokala kulturorganisationen på olika ändamål. Ett annat väsentligt underlag förutformningen av den framtida kulturpolitiken är de betänkanden som underinnevarande år är att vänta års musei-och utstälhiingssakkunniga. sakkunnigas uppdrag ingår att utreda den statliga och statsunderstöddamusei- och utslällningsverksamheten samt kulturminnesvårdens organisation ochfinansiering. På grundval av det omfattande utredningsmaterial som således äratt vänta bör det bli möjUgt för statsmakterna att ta ställning till degrundläggande principerna för den framtida kulturpolitiken. beredning om stat och kyrka, somhar tiU uppgift att utreda förhållandet mellan staten och ,väntas under innevarande år lägga fram sitt huvudbetänkande. Prop.1972:1 Bilaga 10 4 Kulturändamäl m. m. Insatserna inom kulturområdet under detkommande budgetåret inriktas i första hand på att fullfölja tidigare beslutadereformer och på att ge kompensation för kostnadsökningar. Med hänsyn till den betydelse stipendieroch olika former av statsbidrag har för de fritt arbetande konstnärernaföreslås en fortsatt provisorisk höjning av anslagen tiU dessa ändamål iavvaktan på förslag tiU mer långsiktiga lösningar årslitteraturutredning och . En viss omläggning föreslås avprinciperna för det statliga stödet till teaterverksamhet. Operan, Dramatiskateatern och Svenska får medelsökningar för att möta inträffadekostnadsstegringar. Anslagen till verksamheten vid teatrarna förs fr. o. /73 upp som reservationsanslag. För stadsteatrarna begärsökningar med sammanlagt 7,7 milj. kr.Härmed möjliggörs en ökning av bidragsunderlagen för dessa teatrar. Anslagen till rikskonsertstiftelsen ochregionmusiken gör det möjligt att genomföra skolkonsertverksamhet i flertaletav rikets län. Statsbidrag ges för att stödjafolkrörelsearkiven. Stödet till ungdomsorganisationerna förstärks ytterUgaregenom ökat anslag till ungdomsledarutbildning. Den 1 juU 1972 inrättas en nybibUotekshögskola i . Därmed kommerbetydligt ökade resurser att tUlföras bibliotekarieutbildningen. Undertvå nya anslag beräknas erforderliga medel för denna verksamhet. Det pågående reformarbetet rörandemusikutbildningen fullföljs, vilket föranleder anslagsökning för bl, a, ökadverksamhet vid i . Inom ramen för det internationellasamarbetet har etl avtal om kulturellt samarbete mellan defem nordiska länderna trätt i kraft. Avtalet innehåUer bl. a. bestämmelser omen särskild verksamhetsbudget innefattande gemensam budgetbehcmdling avpågående och nya projekt inom ramen för avtalet. I anslutning till avtaletanvisar länderna redan fr, o, m, ingången av betydande beloppsom står tiU det inrättade nordiska ministerrådets disposition. Dessamedel gör det möjUgt att utvidga det redan pågående samarbetet och att påbörjanya projekt. I enUghet med avtalet inrättades i den 1 januari 1972ett sekretariat för samordning av gemensamma nordiska kulturfrågor. 1972:1 Bilaga 10 5 /73 kommer 1962 och 1968 årsbeslut om att slutligt genomföras, Alla kommuner kommer då att haden nioåriga skolan fullt genomförd och den nya läroplanen kommer att tillämpasi alla årskurser. För den närmaste framtiden bör arbetet i särskilt hög gradinriktas på åtgärder som avser skolans inre arbete. Som tidigare nämnts har ensärskild utredning, , till uppgift att bl, a. undersöka hur man på bästasätt skall öka möjligheterna för de elever som inte finner skolarbetettillräckligt stimulerande för att uppleva undervisningen som meningsfuH, Anslaget till beräknas förnästa budgetår öka med 625 milj. kr. till 3814 milj. kr. TUl mte obetydlig del beror detta på ökade insatser inomspecialundervisningen. Vid lärarhögskolorna föreslås en betydande utökning avspeciallärarutbildningen. Under innevarande budgetår hargymnasieskolan ersatt de tidigare skolformerna fackskola, gymnasium ochyrkesskola. Huvudparten av linjerna i gymnasieskolan har fått en ny utformning.Den lokalmässiga samordningen får ske i takt med att byggnads- och utrustningsresurserkan ställas till förfogande. Anslaget tillgymnasieskolan beräknas öka med 167 milj. kr. tUl 1 269 milj. kr. DärigenommöjUggörs en viss ytterligare ökning av intagningskapaciteten vid de yrkesinriktadelinjerna. Åtgärder föreslås vidare i anslutning tUl frågor om samverkan mellanyrkesutbildningen och arbetslivet. Investeringsramen för skolbyggenberäknas, med hänsynstagande till under innevarande budgetår givna extraramarom 100 milj. kr., till 450 milj. kr. En diskussionspromemoria om statsbidragssystemetinom skolväsendet, där fem olika modeUer till driftbidrag presenteras,remissbehandlas f. n. Beredningen av statsbidragsfrågorna kommer att inriktaspå en reformering . Skolans försörjning med goda läromedel ärtillgodosedd i olika grad inom skilda former av utbildning. I syfte att tryggatUlgången på läromedel inom bl. a. yrkesutbildningen, där behovet är särskiltstort, föreslås medel för särskildainsatser. Inom lärarfortbildningens område ökas insatserna till bl. a.fortbildning i engelska av lågsladielärare. Medel beräknas nu för de utökade insatserinom studie- och yrkesorienteringen som beslöts av föregående års riksdag.Resurser motsvarande 60 heltidstjänster tillförs gymnasieskolan. Antaletplatser vid den särskilda utbildningen föryrkesvägledning m. m, vilken är förlagd till tre lärarhögskolor föreslås ökamed 90 platser tiU 180. Vissa justeringar av lärarutbildningenskapacitet föreslås för nästa budgetår. Förslaget innebär en ökning av antaletutbildningsplatser för Prop.1972:1 Bilaga 10 6 förskollärareoch lärare för specialundervisning m, m, men någon minskning av antaletutbildningsplatser på lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinjerna samt förblivande hushållslärare. De yrkespedagogiska instituten fogas in ilärarhögskolorna. Ett förslag om ny utbildning för lärare i särskiltyrkesinriktade ämnen remissbehandlas f. n. En fortsatt utbyggnad av resurserna förden pedagogiska forskningen föreslås på grundval av pedagogikutredningensförslag. En partiell omorganisation avskolöverstyrelsen vidtas. Avsikten är att verkets framtida organisation skallutredas i särskild ordning. Högre utbildnmg och forskning Antalet nyinskrivna studerande viduniversitetens filosofiska fakulteter var avsevärt lägre änmotsvarande antal närmast föregående hösttermin. Den märkbaratendensen till ökad nyinskrivning ledde /71 tilli stort sett oförändrat antal nyinskrivna jämfört med /70, dettatrots en viss minskning , Antalet studerande som tagits invid spärrade utbildningsvägar och antalet nyinskrivna vid juridisk fakultethar ökat sedan föregående hösttermin. Vid spärradeutbildningsvägar föreslås ytterligare intagningsplatser till nästa budgetår. Antalet nybörjarplatservid de tekniska fakulteterna ökar med 80. I enlighet med tidigare beslut ökarantalet intagnings-platser för läkarutbildning med 50 och förtandläkarutbildning med 60, Utbildningskapaciteten vid socialhögskolorna byggsut ytterligare. Den eftergymnasiala utbildningensdimensionering, organisation och lokalisering behandlas, som redan framgått, avU 68, Utredningens förslag, som kommer att läggas fram under nästa budgetår,väntas dra upp riktlinjerna för den fortsatta reformeringen av den högreutbildningen . Resurserna för forskarutbildning vid defilosofiska fakulteterna förstärks med ca 5,1 milj. kr. Detta sker genom attforskarutbildningen tillförsäkras en undervisningsvolym som svarar mottjänstgöringsskyldigheten för professorer, biträdande professorer,forskardocenter, docenter och forskarassistenter. Härigenom ökarförutsättningarna för uppdelning avbefintUga undervisningsresurser mellan å ena sidan grundläggandeutbildning och å den andra forskarutbildning och forskning. Medlen under dethittiUsvarande anslaget Särskilda åtgärder för forskarutbildning förs över till de skilda avlöningsanslagen.Universitets-automatiken, dvs. lärartilldelningen vid de filosofiskafakulteterna, föreslås upphöra att gälla i fråga om forskarutbildning. Enfortsatt ökning av antalet stipendier för forskarutbildning föreslås. 1972:1 Bilaga 10 7 Anslagen till driftkostnader viduniversitet och högskolor, vilka anslag omfattar medel för bl. a.biträdespersonal och materiel, föreslås höjda med sammanlagt ca 57,6 milj. kr. Den fortsatta utbyggnaden av universitetoch högskolor innebär att forskningen tillförs ytterligare resurser. Därjämteföreslås att anslagen till forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde höjs med sammanlagt ca 16 milj. kr. Resurserna för det pedagogiskautvecklingsarbetet inom den högre utbildningen kommer att förstärkas. Försöksverksamhetenmed programbudgetering, som omfattar , föreslåsfr, o, m, /74 omfatta också den tekniska fakulteten i . För investeringar i byggnader viduniversiteten m. m. beräknas 180 milj. kr. och för inredning och utrustning avlokaler vid universiteten m, m, 72 milj. kr. Förslag om anslag till dessaändamål kommer att läggas fram i särskild proposition. Enligt rUcsdagensbeslut i anledning av propositioner angående vuxen-utbUdningen har den år1967 inledda reformeringen av vuxenutbildningen fortsatt. Insatserna har ifrämsta rummet syftat till att nå grupper med kort utbildning. Förslag omytterligare åtgärder på vuxenutbildningens område kommer att läggas fram i ensärskild proposition. Folkbildningsorganisationerna når alltfler människor. Bruttoantalet deltagare i studiecirklar utgjorde /71 ca1700 000. Härav deltog i de s. k. prioriterade studiecirklarna. Ocksåfolkhögskolans studerandeantal ökar.Anslaget tiU foUfhögskolor föreslås bU höjt med 17 milj, kr. a. möjliggör ytterligare insatser inom handikapputbildningen.Löntagarorganisationernas kursverksamhet har utvecklats snabbare änberäknat, vilket medfört krav på ytterligare medel. Inom den kommunala vuxenutbildningen harunder året elevantalet ökat. Utbildningen anordnas i 323 kommuner. För destatliga vuxenskolorna beräknas i avvaktan på den utredning som pågår inomskolöverstyrelsen medel för en oförändrad verksamhet. åt vuxna harlagt fram en diskussionspromemoria omstudiefinansieringen inom vuxenutbildningen som f, n, remissbehandlas. Prop.1972:1 Bilaga 10 g har nya regler för studiestödåt utländska studerande införts. En särskild delegation har inrättats inomcentrala behandla ärenden av detta slag. En rad olika studiesociala reformkrav harlagts fram av centrala studiehjälpsnämndenoch sludiemedelsutredning. Utredningens betänkanderemissbehandlas f, n. Utgifternaför studiesociala åtgärder beräknas tiU 1 305,8 milj. kr. Totalbeloppen för de olikabudgetavsnitten samt förändringarna i jämförelse med anslagen för innevarandebudgetår framgår av tabeUen på s. 9. Anslagsindelningen och redovisade beloppför /72 har justerats för att kunna jämföras med riksstalen /73. Medel på tilläggsstat har inte medtagitsi tabeUen, Mellan olika littera inom åttonde huvudtiteln har vissaöverföringar skett, varför beloppen i några fall inte överensstämmer medriksstatförslaget /72, Medel för rundradioverksamhet (utlandsradion)bar förts över tUl tredje huvudtitehi, I desammanställningar över personalen vid myndigheter m, m., som lämnas under de oUka anslagspunkterna ipropositionen, ingår förutom tjänster enUgt personalförteckning m, m, ävenannan personal till ett antal som motsvarar medelsanvisningen. Prop.1972:1 Bilaga 10 9 Sammanställningöver anslagsförändringarna /72 till 1972/73 inomutbildningsdeparternentets verksamhetsområde (milj. m. m. a) Konst, litteratur, musik, teater b) Arkiv, museer m. m. c) Ungdoms- och folkbildnings- d) Utbildning inom kulturområdet a) Centrala och regionala myndig- heter m. m. b) Pedagogiskt ulvecklingsarbete c) Del obUgatoriska skolväsendet d) Gymnasiala skolor m. m. Högre utbildning och forskning a) Centrala myndigheter m. m. b) Universiteten m. m. c) Vissa högskolor m, m. d) Gemensamt för universitet och e) Vissa forskningsändamål f) Inredning och utrustning H. Studiesociala åtgärder I. Internationelll-kullurelll samarbete a) Kulturellt utbyte med ullandel b) Nordiskt kulturellt samarbete 1*1972. 1 saml Nrl. Prop.1972:1 Bilaga 10 10 Utdrag av protokoUetöver utbildningsärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande: Statministern ,ministern för utrikes ärenden , statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen för ,statsrådet , samt statsråden , och anmäler defrågor som gäller utgifterna för /73 inomutbUdningsdepartementels verksamhetsområde. Härvid anmäler departementschefende på driftbudgeten under littera A, avsnitten Ba och Bb, punkterna B 5156,avsnitt Bd, littera D samt de på kapitalbudgeten under punkterna I: B 2 samt II: 15 och 16 upptagna frågorna, statsrådetOdhnoff de på driftbudgeten under punkterna B 4650 upptagna frågorna,statsrådet de under littera C upptagna frågoma samt statsrådet på driftbudgeten under littera E, F, G, H och I ävensom de på kapitalbudgetenunder punkterna II:17 samt IV: 5, 6 och 7 upptagna frågorna.Föredragandena anför. Prop.1972:1 Bilaga 10 11 1970/71 Utgift 8851411 1971/72 Anslag 9426 000 1972/73Förslag 10 297 000 Handläggande personal övrig personal Avlöningar Sjukvård Reseersättningar Expenser ändring 1972/73 -1- 50 000 -f 50 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemstäUer, att Kungl, Maj:tföreslår att tillUtbildningsdepartementet för /73 anvisa ett förslagsanslag av , Kommittéer m. m. 1970/71 Utgift 14 277 543 Reservation 2 289 857 1971/72 Anslag 13200 000 1972/73 Förslag 15 200000 Dagarvoden höjdes ochdärjämte höjdes den särskilda ersättningen från , till , per månad.Kommittéverksamheten under /73 beräknas få i huvudsak sammaomfattning som innevarande budgetår. Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Kommittéer m. m.för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71 Utgift 500 414 Reservation 203 504 1971/72 Anslag 500000 1972/73 Förslag 550000 Jag hemställer, att Kungl. att tiU Extra utgifterför /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 10 12 De kulturpoUtiska insatser som föreslåsför /73 inriktas särskilt på att säkerställa aktivitetsnivåninom teater- och musik-sektom, där institutionerna har att bemästra mycketbetydande kostnadsökningar. Vidare inriktas de på att förbättra ersättningarnatill de fria kulturarbetarna som enUgt vad deras företrädare påvisat fått sininkomstsituation försämrad genom konjunkturutvecklingen. Jag vill härinledningsvis ta upp vissa allmänna frågor som berör dessa ställningstaganden. , som har i uppdrag att bl. a.utreda den långsiktiga inriktningen av de statliga åtgärderna påkulturområdet, väntas lägga fram sina förslag därom i början av detta år. Rådetskall också jämsides med litteraturutredning behandla frågor somrör stipendier och ersättningar till kulturarbetare. Förslag omkulturarbetarersätt-ningarna väntas bU framlagda . Rådet konstaterar i en skrivelse att dessutredningsarbete rörande stipendier och ersättningar till kulturarbetare intekan framläggas för att påverkabehandlingen av dessa frågor vid beräkningen av medelsbehovet förändamålet nästa budgetår. Rådet finner det olyckligt, om detta förhållandeskulle anses som ett skäl för att inte nu företa nödvändiga förbättringar avkulturarbetarnas situation. Rådet föreslår därför att åtgärder vidtas för attde senaste årens kontinuerliga förstärkning av anslagen tiU kulturinstitutioneroch fria grupper inte avstannar och vidare att statsmakterna liksom falletvar beslutar om provisoriska förstärkningar av stipendier ochersättningar till de fria kulturarbetarna. har i sitt av riksdagengodkända utlåtande : 5 (rskr 1971: 75) uttalat att det vore värdefuUt omredan etablerade kontakter mellan och Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys) kunde utvecklas tiU mera frekventaoch systematiserade förhandlingsliknande överläggningar. Överläggningar ochkontakter med samarbetsnämnden har övertygat migom att det är angeläget att kunna göra en provisorisk förstärkning av anslagettill konstnärsstipendier. I sina anslagsframstälbiingar har Operan,Dramatiska teatern och Svenska räknat med ett med sammanlagt ca 4,5milj. ökat statsbidragsbehov enbart för att kunna täcka allmännakostnadsstegringar av olika slag. Därtill kommer merutgifter för de nyalöneavtal var- 1972:1 Bilaga 10 13 omförhandlingar ännu pågick . Teater- och musikrådets förslag föranslaget Bidrag till stadsteatrar och därmed lUjställda teatrar innebär enanslagsökning med ca 10 milj. kr., inkl. tilläggsbidrag. ser f. n. över gällandestatsbidrags- och budgeteringsprinciperinom bl. a. teaterområdet. Även avgiftspoUtiken inom den aktuella sektornutreds av rådet. Mot bakgrand av de avsevärda medelsförstärkningar somberäknas bli erforderliga för nästa budgetår även inom ramen för en oförändradambitionsnivå finner jag det likväl motiverat att överväga bl. a. vissaändringar i gällande stödsystem. Vad först angårbidragen tUl Operan, Dramatiska teatern och Svenska vUl jag framhåUa följande. Bidragssystemet som i princip tillämpatssedan budgetåret 1964/65 innebär att anslagen till teatrarna skaU disponerasenUgt en av Kungl. Maj:t faststäUd inkomst- och utgiftsstat. I denna motsvarardet statUga bidraget den inkomst som jämte biljettinkomster m. m. erfordras föratt täcka utgifterna. Anslagen är i riksslaten uppförda som förslagsanslag,vilket bl. a, innebär att teatrarna kan begära Kungl. Maj:ts medgivande altöverskrida olika poster i utgiftsstaten, t. ex. på grund av avtalsenligaökningar av lönekostnaderna. Bidragssystemet har jämfört medsituationen före /65 tillförsäkrat de tre berörda teatrarnaekonomisk stabilitet, inte minst genom att de i princip har kunnat räkna medfuU kompensation för avtalsenliga löneökningar. Med liden haremeUertid också vissa brister i det nuvarande systemet framträtt. a. saknas möjUgheter attföreta kostnadsutjämnande åtgärder meUan budgetåren. Som exempel härpå kannämnas att de avgifter som teatrarna har att erlägga tUl riksförsäkringsverketi allmänhet inte debiteras budgetårsvis vilket leder till ojämnanslagsbelastning. En annan påtagUg brist i det nuvarandesystemet är enUgt min mening alt teatrarna inte stimuleras att söka mötaåtminstone en del av det ökade kostnadstrycket med åtgärder som ökar de egnainkomstema. Detta gäller främst Operan och Dramatiska teatern. Vid engranskning av dessa teatrars biljettprispolitik visar det sig att prisema variti stort sett oförändrade under större delen av . Utfallet på inkomstsidanför /71 visar vidare att de egna inkomsterna för de bådateatrarna med sammanlagt ca 1,1 mUj. understiger det av Kungl. Maj:tfastställda beloppet, vilket medför en motsvarande automatisk ökning av detstatliga bidraget. Svenska inkomster har åandra sidan ofta överstigit det i staten upptagna beloppet. Teatern haremeUertid med nuvarande konstruktion av statsbidraget inte kunnat tUlgodogörasig det sålunda uppkomna överskottet för att öka verksamheten. Motbakgrund av det anförda finner jag starka skäl tala för att bi- 1972:1 Bilaga 10 14 dragentiU de berörda teatrarna i fortsättningen förs upp i riksslaten som reservationsanslag. Medlen bör liksomhittills ställas tiU förfogande enUgt en av Kungl. Maj:t faststäUd inkomst- ochutgiftsstat. Det statliga bidraget bör därvid inte utgöra ett saldo utanteatrarna bör ha möjlighet att tUlgodogöra sig hela bidragsbeloppet även om deegna inkomsterna blir större än vad som angetts i inkomststaten. Jag bar vidmin medelsberäkning bl. a. utgått från att Operan och Dramatiska teatern ökarsina recettinkomster betydligt. Övergången tiU reservationsanslagaktualiserar frågan om formerna för och storleken av kompensationen för delöneökningar, varom förhandlingar ännu pågick . Jag avser attsenare sedan teatrarna kommit in med redovisning av det ökade medelsbehov somföljer med de ingångna avtalen /73 återkomma till Kungl. Maj:tbeträffande en viss anslagsförstärkning för ändamålet. Bidrag tiUstadsteatrar och därmed likställda teatrar är avsedda att stimulera den kommunalt anknutnateaterverksamheten. Den statliga bidragsandelen uppgår tUl av teatrarnasbidragsgrundande kostnader. Systemet innebär att personalkostnaderna förteatrarna för ett visst basår läggs till grund för bidragsgivningen och attgrundbidraget skrivs upp i en takt som svarar mot förändringarna av denallmänna lönenivån för statstjänstemän. Sombidragsunderlag gäUer f, n, personalkostnaderna för /67, Isitt förslag rörande det f, n, gällande systemet (prop, 1964: 66 s. 41)uttalade dåvarande departementschefen att teatrarnas bidragsunderlag fickomprövas med jämna mellanrum bl, a, för att undvika en minskning avstatsbidragets effekt. Han ansåg det värdefullt att medge en sådan möjlighettill omprövning även av det skälet, alt staten därigenom bättre kunde följautvecklingen av berörda teaterföretag och punktvis medverka till sådanexpansion eller standardhöjning som bedömes önskvärd. Omprövningen avteatrarnas bidragsunderlag borde i princip kunna äga rum , vilketdock inte fick förhindra att särskilda omständigheter kunde föranleda en annantidsintervall. Teater- och musikrådet har föreslagitatt personalkostnaderna för /71 skall läggas till grund för en nybidragsberäkning, EnUgt rådets beräkningarmotsvarar ökningen av personalen vid berörda teatrar ca 180 årsverkenför tiden fr, o, m, det nuvarande /67 till 1970/71. Ungefär tvåtredjedelar av personalexpansionen hänför sig till teatrarna i de tre störstastäderna. TiU skillnad från teater- och musikrådeträknar jag inte med någon fullständig uppskrivning av bidragsunderlaget föralla berörda teatrar till 1970/nivå. Den av mig beräknademedelsförstärkningen om 7,7 milj. kr. under anslaget avser utöver vad somerfordras för en på sedvanUgt sätt beräknad kompensation för avtalsenligalöneökningar att bl, a, medverka till den personalexpansion som sammanhängermed 1972:1 Bilaga 10 15 regional verksamhet och verksamhet för barn och ungdom,Kungl. Maj:t bör bemyndigasatt efter förslag av teater- och musikrådet besluta om bidragets fördelninginom den kommunalt stödda teatersektorn. De sålundafastställda bidragsunderlagen bör enligt min mening gäUa tills vidare i avvaktan påställningstagande till väntade förslag från om nya former för stödtill regional teaterverksamhet. Prop.1972:1 Bilaga 10 16 a) konst, litteratur,musik, teater m. m. 1970/71Utgift 6518 017 Reservation 62 451 1971/72Anslag 6574 000 1972/73Förslag 7 500 000 EnUgt de av Kungl. Maj:t den 27 maj 1971meddelade bestämmelsema angående konstnärsstipendier skaU stipendier lUldelaskonstnärer som genom tillräckliga insatser dokumenterat sin begåvning.Konstnärs-stipendierna utgår tiU följande fyra konstnärsgrupper, nämligenförfattare och översättare, konstnärer inom måleri m. m., tonsättare samtkonstnärer i övrigt. Inom varje konstnärsgrupp bör stipendiema fördelas med hänsyn tiU dels att de fråninkomstsynpunkt sämst ställda konstnärerna tiUgodoses, dels att skildakonstarter och olika delar av landet blir företrädda bland stipendiaterna. för författar- ochöversättarstipendierna är styrelsen för . För utdelningav stipendier till konstnärer inom måleri m. m. svarar för de friakonsterna i samråd med . Stipendier åttonsättare utdelas av MusUcaUska styrelse i samråd med FöreningenSvenska tonsättare. Stipendier ät konstnärer i övrigt utdelas av en i särskildordning tiUsatt nämnd, konstnärsstipendienämnden, som består av åttaledamöter, förordnade av Kungl. Maj:t i sänder. Sju av nämndensledamöter utses efter förslag av KonstnärUga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd. Tre typer av stipendier utdelas, nämligenstora arbetsstipendier, små arbets- och resestipendier samt stipendier avpensionskaraktär och till-fälUga bidrag. Stora arbetsstipendier utgår med .