prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — ökningav antalet projekt och en relativt kraftig utbyggnad av verksamheten inomvissa av de pågående projekten. Vid läroanstalterna pågår ett omfattandeutvecklingsarbete i form av s. k. instilutionsprojekt. Dessa organiseras ochgenomförs i nära samarbete meUan universitetspedagogiskaenheter inom de lokala universitetsförvaltningarna och de berördainstitutionerna. Projekten är inriktade mot akuta undervisningsproblem ochförutsätts tämligen avsätta tUlämpbara resultat. Intresset för dennatyp av utvecklingsarbete är mycket stort vid läroanstalterna. Under budgetåret1972/73 bör sådana projekt bedrivas i ökad omfattning. Flera av de nuvarandeinstitutionsprojekten är helt eller delvis inriktade på utveckling avlåromedel. Därutöver har ämbetet under en följd av år stöttläromedelsproduktion genom att medge universitetslärare partielltjänstebefrielse för att författa läroböcker m. m. Bidrag har också lämnats tiUmanusframstälUiing, tryckningskostnader etc. Ämbetet bör få väsentUgt ökademöjligheter att stödja produktion av läromedel. Ämbetet finner det betydelsefullt attgenom en systematisk försöksverksamhet pröva förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en mer studerandeanpassad undervisning. Ämbetet planerar ensådan försöksverksamhet vid totalt ca 20 institutioner representerandesamtliga fakulteter. Vid försöksinstitutionerna kommer att bedrivas dels enmer lång-sUctig projektverksamhet i syfte att utveckla och förbättra metoderför beskrivning av olika utbildnuigsfunktioner, dels också kleu-t ämnesinriktadeprojekt med syfte att genom preciseringar av kurser och utbildningsmetodik ökautbUdningseffektiviteten. Huvuddelen av kostnaderaa för försöksverksamhetenavses bestridas från fakulteternas avlönings-och driftkostnadsanslag, varvidinstitutionerna skall disponera sina resurser enUgt gällande principer förram- eller programbudgetering. Försöksinstitutionema måste ges vissa tUlfäUigaresursförstärkningar för utveckling av metoder för mål- och mediaanalys, förutvärdering av utbildningens resultat samt för genomförande av specifikaämnes-inriktade uppgifter, t. ex. utarbetande av måldokument och individualiseradeläromedel. Kostnadema härför, liksom för ledning och utvärdering avförsöksverksamheten, bör bestridas från förevarande anslag. Inom flertalet läroanstalters centralaförvaltningar finns enheter för pedagogisktutvecklingsarbete. I dessa enheter ingår i regel pedagogiska konsulenter,läromedelskonsulenler och personal med uppgifter inom läromedelscentralerna,Erfarenhetema av de gångna årens arbete är klart positiva. Enheterna bör fåökade resurser. har i särskUdskrivelse understrukit vikten av att, inom ramen för förevarande anslag, ökaderesurser ges till stöd för läromedelsproduktion. Universitetskanslersämbetethar yttrat sig i ärendet. Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 369 Sedan ett särskiltanslag för pedagogiskt utvecklingsarbete m. m, vid universitet och högskolor första gångenfördes upp /68 har resursema för detta ändamål ökats kraftigt. Vissa kostnader inom detta områdebestrids även från anslagen : Förvaltningskostnaderoch Förvaltningarna m, m, vid universiteten och vissa högskolor, nämligen fördels personal m, m, vid enheten förpedagogiskt utvecklingsarbete vid universitetskanslersämbetet, delsläromedelscentralerna och bevakningen av läromedelsfrågor påuniversitetsorterna, Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframstäUning för budgetåret1972/73 gett en fortsatt utbyggnad av det pedagogiska utvecklmgs-arbetet påuniversitetsområdet hög prioritet. Enligt min mening utgör denna verksamhet ettbetydelsefullt led i strävandena att förbättra utbildningen, ökade resurser bör därför successivt tillföras det pedagogiskaUtveckUngsarbetet på universitetsområdet. Behovet av moderna läromedel inom denhögre utbildningen är mycket stort. Det är angeläget att ämbetet i ökadutsträckning kan understödja såväl mera långsiktiga projekt rörande utvecklingav läromedel som direkt produktion avläromedel inom bristområden. Vid min medelsberäkning har jag utgåttifrån att det skall vara möjligt för ämbetet att i större omfattning äninnevarande budgetår ge stöd till läromedelsproduktion. Jag delar ämbetets uppfattning om behovetav de s. k. institutions-projekten. Dessa har ett värde inte enbart på grund avdet konkreta utbytet ulan också som intresse- och aktivitetsstimulerandefaktorer inom den högre utbildningen. I likhet med ämbetet anser jag att sådanaprojekt bör bedrivas i successivt ökad omfattning. Det är av stor vikt att åstadkomma ettbättre utnyttjande av personal och övrigaresurser på den högre utbildningens område. En särskild försöksverksamhetenligt av ämbetet skisserade riktlinjer bör enligt min mening kunna bidra tilldetta. Sådan försöksverksamhet bör bedrivas i samråd med ledningsgruppen förprogrambudgetarbetet inom högre utbildning och forskning. Jag anser det angeläget att inte endastlärare utan även andra personalkategorier inom ämbetets verksamhetsområde samtledamöter i beslutande universitetsorgan skaU kunna i ökad omfattning gesfortbildning av föreslagen art. Vad beträffar lärarfortbildning bör emellertidenligt min mening de organisatoriska frågor som hänger samman med anordnandetav sådan utbildning övervägas ytterligare. Jag är inte beredd att förorda attett särskilt anslag förs upp i riksstaten för nu ifrågavarande ändamål. Ämbetet bör successivt överta ansvaretför de prefektkurser som anordnats av statenspersonalutbildningsnämnd. Jag beräknar medel för detta ändamål underförevarande anslag. 1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 370 Kostnader förutbUdning av sludievägledare bestrids f, n, från anslaget Förvaltningama m, m,vid universiteten och vissa högskolor. Dessa kostnader bör fortsättningsvisbestridas från anslaget tUl pedagogiskt utvecklingsarbete. Jag beräknar därför medel för nämnda verksamhetunder förevarande anslag och har i det föregående beräknat motsvarande minskning av medelsanvisningen under anslagettill universitetsförvaltningarna. Jag har i det föregående, under anslagetDecentraliserad universitetsutbildning tagit upp medel för en begränsadförsöksverksamhet med U 68:s delprojekt ochIII, Jag vill erinra om att kostnader för denna försöksverksamhet får bestridasäven från förevarande reservationsanslag. Benämningen av det nuvarandereservationsanslaget Pedagogiskt utvecklingsarbetem, m, vid universitet och högskolor bör ändras tiU Pedagogisktutvecklingsarbete vid universiteten m, m. Detta bör emellertid inte medföra attanslaget skall behandlas som ett nytt reservationsanslag. För nästa budgetår bör anslaget ökas med900 . Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslår rUcsdagen alt till Pedagogiskt utvecklingsarbetevid universiteten m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av8 . 1970/71Nettoinkomst 1376 012 1971/72 Anslag 1 000 1972/73Förslag 1 000 Organisationen av den automatiskadatabehandlingen inom den högre UtbUdningensoch forskningens område fastställdes av statsmakterna (prop,1965: 40, SU 1965: 107, rskr 1965: 297 och prop, 1965: 42, SU 1965: 91, rskr 1965: 224), På var och en av defem universitetsorterna finns en datamaskincentral. Centralen iStockholm är gemensam för de högre läroanstalterna på orten och försvaretsforskningsanstalt. Finansieringen av centralemas utbyggnad samt förnyelse avdatamaskinanlägg-ningama sker över statens datamaskinfond, som förvaltas avstatskontoret, Datamaskincentralema skall varaekonomiskt självbärande. Utgifterna skall alltså täckas genom avgifter förutnyttjande av centralemas tjänster, varvid den del av avgiftema som utgöravskrivning och ränta inlevereras tUlfonden. Förevarande förslagsanslag belastas med de underskott som kanuppstå ett enskilt budgetår med hänsyn tiU ojämnheter i utnyttjandet avmaskinerna m, m. På motsvarande sätt uppkommande överskott tiUförs statsverketgenom budgetutjämningsfonden. Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 371 För datamaskincentralernafinns under universitetskanslersämbetet en gemensam styrelse. För anslaget gällerföreskrifter enligt Kungl, Maj:ts beslut , Ämbetet föreslår altanslaget Kostnader för datamaskintid för /73 förs upp med 26,6milj, kr. Av detta belopp beräknar ämbetet att ca 24,5 milj, kr, kommer attutnyttjas för bearbetningar vid universitetens datamaskincenlraler ochåterstående 2,1 milj, kr, för bearbetningar på andra maskinanläggningar.Ämbetet uppskattar centralemas inkomster genom försäljning av datamaskintidtill avnämare utanför universitetsområdet till ca 11 milj, kr. De sammanlagdainkomstema skuUe sålunda uppgå tiU ca 35,5 milj, kr, under /73, Utgifterna beräknas förnästa budgetår uppgå till omkring 35 milj, kr. Enligt en preliminär bedömningbör verksamheten vid universitetens datamaskincentraler sålunda kunna leda tUlett överskott på ca 0,5 milj, kr,, om ämbetets förslag rörande anslaget Kostnaderför datamaskin tid bifalls. Vid ämbetets bedömninghar hänsyn tagits tUl att enligt Kungl, Maj:ts bemyndigande den 26 mars 1971ett datamaskinsystem 370/155 kommer att anskaffas och placeras viddatamaskincentralen i , I övrigt har utgifter beräknats bl, a, för ettbibehållande tills vidare av den i nu befintliga anläggningen CD 3600. Universitetskanslersämbetetföreslår att förevarande anslag för nästa budgetår förs upp med oförändratbelopp. Som jag framhålUt i detföregående skall datamaskincentralema vara ekonomiskt självbärande ochförevarande anslag endast belastas med de underskott som kan uppslå enskildabudgetår med hänsyn till ojämnheter i utnyttjandet av maskinema m, m. Påmotsvarande sätt uppkommande överskott tiUförs statsverket. Taxorna vidcentralerna utformas så att ev, underskott skall kunna återvinnas genommotsvarande överskott från driften under ett senare skede av verksamheten. För /71beräknades inkomster och utgifter komma att balansera. Utfallet av verksamhetendetta budgetår innebar emellertid en nettoinkomst under anslaget på nära 1,4milj, kr. Skillnaden mellan beräknat netto och faktiskt utfall beror främst påatt intäkterna från avnämare utanför universitet och högskolor blev större änberäknat. För innevarande budgetår har för driften beräknats att inkomster ochutgifter kommer att balansera, UtfaUet av verksamheten /71innebär att de samlade Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 372 underskottenunder tidigare budgetår nu har återvunnits. Följande sammanställningiUustrerar det anslagsmässiga och det driftmässiga utfaUet för universitetens datamaskincentraler förbudgetåren 1965/661970/71, Anslagsmässigt utfall Nettoinkomst Nettoutgift 1965/66 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 1000 5 000 5 000 3 000 000 500 000 5 000 1322 434 1 280 267 58 777 130 836 1 708 755 661 465 796 988 801 827 Den av statsmakterna fastställdaorganisationen av den automatiska databehandlingen inom den högre utbUdningensoch forskningens område är fr. o. m. /71 helt utbyggd (jfrprop, 1965: 42 s, 46, SU 1965: 91, rskr1965: 224), InstaUationen av en ny maskin vid datamaskincentralen iUppsala, som beräknas ske under innevarande budgetår, innebär en ytterligareförstärkning av datamaskin-centralemas samlade kapacitet.Universitetskanslersämbetet utreder nu i samråd med statskontoret motbakgrund av erfarenheterna av den fastställda organisationen av datamaskinkapacilet Uiom den högre utbUdningens ochforskningens område och hur detta behov skall kunna tUlgodoses, I enlighet meduniversitetskanslersämbetets förslag bör förevarande anslag för nästa budgetårföras upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer, att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Universitetens datamaskincentralerför /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 20 643 619 1971/72Anslag 22 650 000 1972/73 Förslag 23 450 000 Från detta förslagsanslag bestridskostnader för sådant utnyttjande av datamaskinanläggning, som är avsett förhögre utbildning, samt för sådana projekt, som prövas ha vetenskapligt intresseoch vara utan direkt förvärvssyfte. För anslaget gäller föreskrifter enligtKungl, Maj:ts beslut , Kungl, Maj:t har den 24 april 1970uppdragit åt universitetskanslersämbetet att i samråd med statskontoret utredadet framtida behovet av Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 373 datamaskinkapacitetoch hur detta behov skall tillgodoses. Ämbetet räknar med att etthandlingsprogram, grundat på detta utredningsarbete, skall kunna läggas framunder , Behov av ökad tillgång till dalamaskinfinns enligt ämbetet såväl inom forskningsverksamheten som inom den högreutbildningen, främst för UtbUdning iinformationsbehandling. Även för dokumentationsverksamhet ökar dettabehov. Som särskilda skäl för resursförstärkning /73 anförämbetet utbyggnaden av en högskolenhet i och den fortsatta utbyggnaden avhögskolenheten i , Ämbetet föreslär att anslaget /73 höjs med . Anslaget tUl kostnader för datamaskintidhar ökat mycket kraftigt, från 2,5 milj, kr,/65 till 22,6 milj, kr. I det pågåendeutredningsarbetet rörandeprogrambudgetering övervägs f. n. i viUca former medel i fortsättningen sfcaUkunna anvisas för att utnyttjande av datamaskintid effektivare skallkunna vägas mot utnyttjande av andra typer av resurser (jfr prop, 1969: 1 bil,10 s, 372), Hithörande frågor torde även komma att beröras i det tidigarenämnda utredningsarbetet inom universitetskanslersämbetet och statskontoretrörande det framtida behovet av data-maskmkapacitet och hur detta behov skaUtUlgodoses, Vid min medelsberäkning för nästabudgetår har jag beaktat att vissa kostnadsökningar, främst av automatisknatur, vid universitetens datamaskincentraler kan komma att medföra ett ökatbehov av medel under förevarande anslag. Anslaget bör för nästa budgetår ökas med800 . Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att tUl Kostnader för datamaskintid /73 an- visa ett förslagsanslag av . Extra utgifter vid universiteten m. m. 1970/71 UtgUt 1 1 147 854 Reservationi 938 417 1971/72 Anslagi 1015 000 1972/73Förslag 1 015 000 ' Anslaget Extra utgifter vid universitet och högskolor. Detta reservationsanslagär genom beslut av Kungl, Maj:t i regleringsbrev för innevarande budgetår fördelatenligt följande sammansläUning, Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 374 Tekniska högskolan iStockhohn 20000 Posterna 17 disponeras ienUghet med beslut av resp, konsistorium. Från posten Till Kungl, Maj:tsdisposition bestrids kostnader för erforderliga förstärkningsåtgärder huvudsakligen vad avser undervisningsresurserna vid universiteten och vissahögskolor inom verksamhetsområde, UniversitetskanslersämbetetÄmbetet föreslår att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Benämningen av detnuvarande reservationsanslaget Extra utgifter vid universitet och högskolor börändras till Extra utgifter vid universiteten m, m. Detta bör emellertid intemedföra att anslaget skall behandlas som ett nytt reservationsanslag. Förevarande anslag börför nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att tUl Extra utgifter vid universiteten m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1972:1 BUaga 10 375 e) vissa forskningsändamål Forskningsråden inomutbildningsdepartementels verksamhetsområde redovisar i sina förslag tillanslagsäskanden för /73 ett ökat medelsbehov om sammanlagt ca 90milj, kr. Jag kommer i det följande vid min anmälan av anslagen till resp,forskningsråd att i kort-hel redovisa rådens förslag. En stor del av resurserna förgrundforskning anvisas under anslagen tillforskningsråden inom verksamhetsområde. Den vetenskapliga utvecklingen och det ökandeantalet vetenskapliga specialområden har emellertid medfört attgränserna mellan råden förskjutits och i vissa fall blivit mindre klara.Ökningen av olika statliga insatser för forskning och utvecklingsarbete harinte kunnat ske utan att medföragränsdragnings- och samordningsproblem när det gäUer förhållandet mellanforskningsråden och andra myndigheter och organ. har isitt betänkande i anledning av motioner angående vissa frågor rörandeforskning och forskningsplanering (UbU 1971: 31) anfört bl, a, attforskningsråden har spelat en stor roll i den statliga forskningspolitiken ochmåste förutsättas komma att även i fortsättningen vara ett viktigt instrumentför statsmakternas styrning av forskningsresurserna till prioriterade områden.Utskottet förordar att i första hand forskningsrådens sammansättning ochorganisation i övrigt samt befogenheter och ställning i relation tiUmyndigheter och andra instanser som har forskningsansvar utreds. Jag avser alti annat sammanhang föreslå Kungl, Maj:t att tillkaUa sakkunniga för utredningrörande i första hand forskningsrådens verksamhet, beslutsformer ochsammansättning. Från anslagen lill forskningsrådenbestrids kostnader för bl, a, forskargrupper. Sädana grupper har inrättats inomområden där en forskare etablerat en betydelsefull forskning. Varjeforskargrupp leds av en professor eller biträdande professor. Innevarandebudgetår finns 25 extra ordinarie tjänster som professor och biträdandeprofessor vid forskningsråden, I samband med att sådana tjänster föreslagitsinrättade har , i enlighet medförslag av vederbörande forskningsråd, också förordats försteinnehavare. Med hänsyn till att tjänster av detta slag alltid vid inrättandetges en speciell, för en viss forskare avpassad inriktning är det normaltnödvändigt att vid den förste innehavarens avgång ompröva inriktningen avtjänsten. Det är med hänsyn härtUl, en- 1972:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 376 ligtmin mening, lämpligare att i fortsättnmgen i stäUet mrätta personUga tjänstersom professor eller biträdande professor vid råden. Jag kommer att i det följande förorda atten personlig professur i språklig databehandling inrättas vid statenshumanistiska forskningsråd och att enpersonlig professur i komparativ fysiologisk psykologi inrättas vidstatens råd för samhällsforskning. Därjämte kommer jag att beräkna medel för enpersonlig tjänst som biträdande professor i experimentell hämatologi vidstatens medicinska forskningsråd. Inom ramen för forskningsrådens anslagbestrids även kostnader för bl, a, särskUda forskartjänster (U 21), Innevarandebudgetår finns sammanlagt 76 sådana tjänster vid råden. Jag avser att i annatsammanhang återkomma till Kungl, Maj:t i fråga om inrättande av ytterligareforskartjänster, I syfte att ta tiUvara de speciellaforskningsresurser som finns vid AB Atomenergis forskningsstalion i Studsvikanvisades genom statsmakternas beslut (prop, 1959: 1 bil, 29 s, 36, SU1959: 69, rskr 1959: 191) medel för uppförande av ett forskningsrådenslaboratorium i anslutning till forskningsstalionen, Kungl, Maj:t uppdrog genombeslut åt dåvarande jordbrukets forskningsråd, statensmedicinska forskningsråd, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statensråd för atomforskning och dåvarande statens tekniska forskningsråd att tillsvidare utöva ledningen av verksamheten vid detta laboratorium.Forskningsrådens samarbetsdelegation har hemställt att forskningsrådenslaboratorium i Studsvik ombildas till ett frislåendeforskningsinstitut understäUt universilelskanslersämbetet. Ärendet harremissbehandlats och bereds f, n, i , I avvaktan på ettställningstagande i denna fråga räknar jag inte med någon förändring av ledningenav verksamheten vid laboratoriet. Styrelsen för stiftelsenEmigrantinstitutet har anhållit att för /73 anvisas ett anslagför bidrag till driften av i . Jag vill i dettasammanhang hänvisa till alt statens humanistiska forskningsråd i särskildskrivelse framhållit att rådet beaktar behovet av att stödja forskning inominstitutet och att rådet är berett attvälvilligt överväga framställningar från institutet om anslag till forskningsändamål. deltar i såväl nordiskt som annatinternationellt forskningssamarbete. Jag vUl erinra om vad jag anförde i prop.1971: 1 (bil. 10 s. 330 f.) vid mui anmälan av vissa för forskningsrådengemensamma frågor rörande internationellt forskningssamarbete. Jag kommer i detföljande att i korthet redovisa några aktuella frågor rörande sådant samarbete. undertecknade denordiska länderna ett avtal om kulturellt samarbete. Avtalet har godkänts avriksdagen (prop, 1971: 54, KrU 1971: 13, rskr 1971: 188) och ratificerats avberörda länder. 1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 377 Detta nordiska kulluravtal innebär bl. a, att en gemensam nordisk verksamhetsbudgetskall göras upp för gemensamma institutioner, projekt m, m, inomavtalets ram. De nordiska länderna har gemensamtupprättat bl, a, institut vilkas verksamhet i flertalet fall helt eller delvisutgörs av forskning. Den svenska andelen avkostnaderna för följande gemensamma nordiska projekt har t, o, m,innevarande budgetår redovisats under avsnitt E c) Vissa högskolor m, m, ochavsnitt E e) Vissa forskningsändamål, nämligen nordiska afrikainstitutet,nordiska , , nordiska , nordiska institutet förteoretisk atomfysik och nordiska samarbels-rådet för kriminologi. Som ett led i förberedelserna för engemensam nordisk verksamhetsbudget bör ensamlad redovisning av de svenska bidragen till nordiska projekt kommatill stånd. Jag kommer därför i det följande att förorda att resurser förnämnda institut fr, o, m, /73 redovisas under avsnitt I b)Nordiskt kulturellt samarbete, deltar bl, a, i den europeiskakonferensen för molekylärbiologi, CEBM, Inom denna organisation pågårplanering av ett nytt europeiskt samarbetsprojekt som avser ett laboratoriumför molekylärbiologi. Frågan om skall ta del i detta projekt harremissbehandlats. Beredningen av frågan är ännu inte avslutad, deltar vidare iforskningssamverkan i Unescos:s regi. Som exempel på sådana samarbetsprojektkan nämnas den internationella hydrologiska dekaden och det internationeUaoceanografiska programmet, fattade beslutom ett internationelltmiljövårdsforskningsprogram kallat Människan och biosfären, Etl avgeneralkonferensen tillsatt internationellt koordinerande råd bestående av representanter för 25 medlemsstater,däribland , diskuterade vid ett sammanträde hösten 1971inriktningen av och innehållet i detta program. För beredning av frågan om etleventuellt svenskt deltagande i detta forskningsprogram har svenska unescorådetpå uppdrag av Kungl. Maj:t tillsatt en nationalkommitté. Ett bifall till vad jag kommer attföreslå under anslagen till de olika forskningsändamål som redovisas underdetta avsnitt innebär följande ökningar i förhållande till medelsanvisningarnainnevarande budgetår (1 OOO-tal kr. Ändamål 1971/72 ändring 1972/73 -f 4 070 -}- 1 100 -1- 5 140 125 620 -f 16 340 141960 Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 378 -f 2 930 m. m. -\- 509 -f 18 314 1970/71Utgift 40 983 972 Reservation 2 345 743 1971/72 Anslag 42 960 000 1972/73 Förslag 47 030 000 Från detta reservationsanslag bestridskostnader för dels forskningsprojekt, forskargrupper och 25 särskildaforskartjänster inom statens medicinskaforskningsråds verksamhetsområde, dels medicinsk publiceringsverksamhet,dels rådets förvaltning, 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 kesmedicinsk forskning 38 590 000 -f32410 000 -|-4 070 00 Försvarsmedicinsk forsk ning 4 370 000 -f- 1 630 000 of. 42 960 000 -4-34 040 000 För förvaltningskostnader får budgetåret1971/72 användas högst . Inom ramen för rådets indirektainitiativverksainhet behandlas ansökningar om medel för utvecklande av nya eller utbyggnad av redan etablerade forskningsområden. Med hänsyntiU bl. a. den framlida forsk- ningspotenlialen måste, framhåller rådet, denna verksamhet i form av forskningsprojekt ges kraftigt ökade resurser. En betydande förstärkning behövs även avresurserna för rådets direkta initiatiwerksamhet. Denna omfattar bl. a.inrättande av planeringsgrupper, forskarrekryteringstjänster, kliniskaforskarstipendier samt dokumentationsverksamhet. Genom direkta initiativ önskarrådet förstärka resurserna för bl, a, näringsforskning, hjärt- ochkärlforskning samt arbetsvetenskap inkl, forskning rörande bullrets medicinskaverkningar, För att rådet skaUkunna tillgodose forskamas behov av framför aUt tung utrastning erfordras enbetydande förstärkning av resursema,