prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — länet och som avspeglar näringslivets utveckling kanäventyras om hamnutredningens förslag genomförs. Som en ytterligare faktor försydöstra kustens betydelse framhålls följdverkningarna på Östersjöhandeln avytterligare internationeh avspänning. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Långtidsplanen förbyggande av riksvägar och primära länsvägar redovisar högre medelsram änflerårsplanen. Med anledning av vägnätets betydelse för utveckhngen bör länetdärför tilldelas ramar minst enligt längtidsplanens förslag. Medelstilldelningen förförbättringar av det sekundära och primära vägnätet tenderar att minska. Vägarav detta slag som betjänar lokaltra-fUcen inte minst i glesbygderna bör gesökat utrymme i planerna. Försämring av dessa vägar leder annars tillytterligare isolering av befoUcningen i vissa länsdelar. anser att SJ:sersättningstrafik med buss vid järnvägsnedläggningar inte är tUlfredsstäUande.1 många fall har den reducerats efter hand med försämrad kommunikationssericesom följd. ifrågasätter om inte SJ:s prispolitik bidrar tilldenna utveckling. Flertaletkommuner betonar behovet av åtgärder för att höja den kvinnligasysselsättningen. kommunblock framhåher att ett klart behov avsysselsättningsskapande åtgärder föreligger främst för den manligaarbetskraften. Vidare understryks blockets behov av näringshvsdifferentieradeåtgärder samt vidgade utbildningsmöjligheter. anser attmålsättningen inte ställer krav på några speciella å{gärder. Kommunen tar dockför givet att gynnsamma lokahseringsbetingelser i form av hamnanläggningarm. m. kommer att beaktas. kommun framhåller bl. a. att målsättningenär att successivt åstadkomma en ökad differentiering av näringslivet. Ronnebykommun anser att i första hand bör bortfahet av arbetstillfällen genomstrukturförändringar kompenseras. 1 kommunblock krävs en betydande förstärkning avnäringslivet för att återställa den näringspolitiska balansen i denna del avriket. Som ett led i denna strävan anges lokalisering av central stathgförvaltning. Vidare bör eftergymnasial utbildning komma till stånd. Urrättvisesynpunkt bör inget län undanhållas sådan utbildning. I bör åtgärdernainriktas på att kompensera nedgången i sysselsättningen på grund avstmkturomdaningen. Särskilda arbetsmarknadspohtiska insatser kan aktuahserasför att trygga sysselsättningen. bör strävan vara att höjasysselsättningsgraden. I bör åtgärdervidtas för att underlätta näringslivets spontana expansion. I krävs åtgärderför att allmänt förstärka näringslivet i syfte att bl. a. kompensera avgångenfrån de areella näringarna. I kommun krävs enytterligare differentiering av näringslivet. Vidare att servicenäringarna byggsut i snabbare takt och att en ytterligare anpassning sker av invandrare t. ex.genom förbättrade utbildningsmöjligheter och ökad produktion avfamiljebostäder. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 121 Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Karlskronakommunblock samt och kommuner framhåller behovet av åtgärderför att skapa sysselsättning för svårplacerade. uppger att behovetav särskilda insatser är stort. Vidare föreslås att bidragen till TI-arbetenbyggs ut. R o n n e b y har i samarbete med utarbetat enplan för naturvårdsarbeten. Länets arbetsmarknad utmärks på vissa områden av storkonjunkturkänslighet. Med hänsyn till att länet under en rad är har drabbatsav temporära störningar på arbetsmarknaden är det viktigt att beredskapen motarbetslöshet byggs ut. Behovet av beredskapsarbeten är stort på grund av attutflyttningen från länet gett länets befolkning en skev åldersstruktur. /71 omfattade beredskapsarbetena 20 195 dagsverken. Behovetuppskattas tUl 25 000-30 000 dagsverken . 1 beredskapsprogrammet börockså ingå ett utbildningsprogram som motsvarar arbetsmarknadslägets behov.Särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomsgrupper som inte är i utbildning ellerkan få arbete. Parallellt med de samhälleligainsatserna bör näringslivet stimuleras att behålla och anställa svårplaceradarbetskraft. Organisationen avhemarbetscentralerna som drivs i regi förefaller att kräva enöversyn. finner det f. n. inte aktuellt med utbyggnad på grund avsvårigheter att bedöma behovet. Planeringen av lämphgaberedskapsprojekt bör intensifieras. Arbetsvärden bedöms ha en god spridning ilänet. Konstruktionen av TI-arbetena ansesinte vara ändamålsenhg. Nuvarande uppläggning med en faststähddagsverkskostnad försvårar att finna rimhga arbetsuppgifter för densvårplacerade arbetskraften. Som lösning föreslås att avtal ingås mellanlänsarbetsnämnd och kommun som innebär att kommunen förbinder sig attsysselsätta ett visst antal s. k. svårplacerade personer mot bidrag enligtfaststähda grunder. Å tgärder för att trygga serviceförsörjningen TUl gmnd för bedömningarna hgger enutredning om service och kommunikationer i länet som gjort.Utredningen konstaterar att kännetecknande för är korta avstånd ochstark koncentration av befoUcning till ett band längs kusten där de störretätorterna är belägna. Ca 30 000 personer eller av länets befolkningberäknas vara bosatta utanför tätorterna. Utredningen kommer fram till attserviceproblemen i glesbygdsområdena måste lösas genom en kombination avservice- och kommunikationsförbättrande åtgärder. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. anser attglesbygdsutredningens uppdelning av serviceförsöriningen i närhetsservice,kommuncentrumservice och regioncentrumservice bör ytterligare differentieras.Bl. a. bör en servicenivå under närhetsservice utvecklas. norm attkommuncentmmservice bör finnas tillgänglig på högst ca 45 minuters resavstånd betraktassom rimlig. Inom den tidsramen har större delen av folkmängd tillgångtill kommuncentrumservice med allmänna kommunikationer. De områden som fallerutanför är länets norra, nordöstra och östra delar samt skärgården. Ett flertalkommuner kristiserar SJ.s trafikpolitik och anser att kommunerna bör beredastillfälle att yttra sig över SJ :s planläggning av linjer och tidtabell. anser att det behövsen ny trafikpolitik som även beaktar socialpoltiska aspekter. Vidare börvägnätet mellan kust- och skogsbygd rustas upp. kommun efteriyser ettsamlat gles-bygdspolitiskt handlingsprogram. Några kommuner framhåller attskolskjutsar och lantbrevbärarskjutsar bör göras tillgängliga för allmänheten. Vad gäller olika former av serviceföreslår kommunblock att stora etablerade affärsföretag bör åläggasatt söria för vamdistributio-nen i glesbygdsområdena. anser att samhälletbör lämna stöd till glesbygdsservice. Några kommuner framhåller denambulerande servicens betydelse. Försök borde göras med abonnemang ellerförhandsbeställningar. att kommunUcationssystemetförbättras, vilket bör kunna ske genom samverkan mellan respektive huvudmän. Kommunikationsplaneringen förläggs till länsnivå, - att ett tUlräckligt stortbefolkningsunderlag bevaras i vissa tätorter för att därmed säkra rimhg service i orten och dess omland, att i de fall där allmänna kommunikationersaknas eller är otillfreds ställande, en komplettering bör ske varvid taxibilar och skolskjutsar i ökad omfattning bör kunna tas i ahmänt bruk, - att någon form av stöd utgårtill befintliga glesbygdsbutiker med möjlighet till mobil varudistribution, tjänster och kontaktverksamhet, att kommunerna bör utarbetaplaner för vilka orter som det skall satsas på i servicehänseende, - att en ingående utredning avserviceproblemen görs i de enskilda kommunerna. Några erinringarmot förslag framförs inte i remissyttrandena. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 123 10.4 Investeringarnas regionala fördelning TUl gmnd för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/ kommunblockens investeringsbehov för perioden1970-1975 ligger i huvudsak KELP 70. Uppgifter om det planeradebostadsbyggandet har hämtats från de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen. framhåller attplaneringen är att betrakta som försöksverksamhet och att den fortsattaverksamheten kan väntas ge en mer enhetlig redovisning genom att bl. a.kommunreformen vid nästa planeringsomgång är genomförd. 1 tabell B.10:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet samt och primärkommunernasinvesteringsbehov. Primärkommunernas investeringar har fördelats påhuvudtitlar enligt K-planen. I redovisningen ingår endast investeringsprojektsom uppgår tUl . Vidare har inte samtliga investeringarmedtagits. Exempelvis innefattas inte exploateringsinvesteringar i anslutningthl bostadsbyggandet i sammandraget. De totala primärkommunalainvesteringsbehoven uppgår med dessa begränsningar thl drygt 413 milj. kr.Bostadsbyggnadsbehovet för anges ibostadsbyggnadsprogrammen till 8 972 lägenheter. Enligt länsbostadsnämndensbedömningar uppgår behovet för hela länet tiU 9 457 lägenheter. Totalt för länet faUer huvuddeleneller av de primärkommunala investeringsbehoven på huvudtitlarna 3(byggnads- och planväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och frUuftsliv) och5 (industriell verksamhet). Inom de skilda kommunerna/kommunblocken uppvisarhuvudtitlarna varierande omfattning. Sålunda svarar i Karlskronablockethuvudtitel 3 för av investeringsbehovet medan motsvarande andel i Ronnebykommun är . Av investeringar omdrygt 41 milj. kr. faller 24 milj. kr. eller på kommunblock. Vid den sektoriella prioriteringenhar i huvudsak tUlämpats regeln att tUl prioritetsgrupperna I, II och III hänföra resp. 60, 20 och20% av investeringsbehoven. anser att bostadsbyggnadsbehovethar underskattats och har därför fört hela det kommunala behovet tillprioritetsgrupp I. har i denregionalpohtiska prioriteringen sökt följa samma regel som i den sektoriehaprioriteringen. 1 flera fall har emellertid påbörjade och/eher lång avanceradeprojekt omöjliggjort en konsekvent thlämpning av detma regel. Utfallet av den regionalpolitiskaprioriteringen åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B.10:1 och B.10:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. o O UO o o O O o 00 CT UO o Tt r- t-- *o o r O o rs) o ctnUO O Tt UO o t (N ro H (N - r- (N ro O UO ro \0 ro <3-ro r- - O O I I I I I o O ro o »o -H (N C-- UO - Tt O UO 00 r UO O O O O 00 O UO o r- r o* r- ro UO vO OO a fS CS UO O o os(S 0 Tt ro os ' NO 00 ro O ro O UO UO os OO ro os O O0\ UO r*r* wo UO O UO o O rs os r Tt r«-wo r -H vi c ert OJ jt E -a o " « n , .s ; .o 00 ! O (rt . t öJQ =to rt Si 00 c, c ts u. CO X ,r D &0 X cu BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 Figur B.10:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för perloden , antallägenheter. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Figur B.10:2 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas investeringsbehov för , mlljontalskr. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 127 11.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten Länsstrelsen framhåher att denenligt riksdagsbeslut har ansvaret för samhällsplaneringen och den regionalautvecklingen inom länet, varför det är ytterst angeläget att länsstyrelsenockså får disponera över de resurser som statsmakterna tihdelar länet. F. n.erhåller länsmyndigheterna endast ramar för ett fåtal sektorer medan övrigafördelningsbeslut, som påverkar utveckhngen i länet och dess olika delar, ihuvudsak sker på centralt håll. Det är högst otihfredsstähande attlänsstyrelsen skall ha ansvaret men ej de huvudsakliga resurserna. På länsnivåupplevs det som ologiskt och inkonsekvent att t. ex. från länsmyndigheternahar övertagit fördelningen av mer än hälften av länets tihdelade ramar förbostadsbyggande. 11.2 Utgångspunkter från programformuleringen erinrar om att enligtbeslut av riksdag skall prognos 2 i länsplanering 1967 utgörabefolkningsramvärde för kommunblocken. Ser man tiU totalsiffran för länetstämmer prognos 2 relativt väl med den faktiska utvecklingen. För de flesta enskilda block pekaremellertid utvecklingstendenserna enligt på att länsstyrelsensmålsättning i länsplanering 1967 stämmer bättre än prognosen. För att nå enbättre verklighetsanpassning har därför prognossiffrorna justerats inomtotalramen för länet. Samtliga kommunblock utom och Klippans fårenligt denna metod behålla samma värden som i målsättningen, medan för nämndakommunblock befolkningstalen minskas. anger följande planeringsnivåerför kommunblocken . Kommunblockslänet 264 568 279 100 Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Remissinstansernagodtar i allmänhet att prognos 2 används som totalram för länet. Ett flertalkommunblock bl. a. , , , och Båstadsönskar emellertid en uppjustering av det egna blockets befolkningsmålsättning,eftersom den faktiska utvecklingen varit snabbare än den prognoserna anger. kommentar.Länsstyrelsen finner att avvikelserna från prognosen i de flesta fall ärobetydliga, och med hänsyn till att arbetet med en noggrann revidering avmålsättningarna för kommunblocken snart kommer att inledas finner länsstyrelseningen anledning att nu företaga några ändringar. Andra utgångspunkter för programformuleringen 1 länsprogrammet föreslårlänsstyrelsen en alternativ målsättning för . påpekar attexpansion i har både med hänsyn till sina historiska och aktuellatendenser varit mycket ojämnt fördelad inom landskapet. som tUlväxtenvarit utomordentligt stark i /Lund- och har storadelar av landskapet i övrigt endast med svårighet kunnat kompensera sysselsättningsminskningeni de areella näringarna. Många områden har även utsatts för kontinuerligutflyttning och folkminskning. Trots sin karaktär av väl sammanhållen geografiskregion med begränsade transportavstånd utgör därför inte någonekonomiskt funktionell, samverkande enhet. Tvärtom karakteriseras landskapetav allvarliga balansproblem och av skiljaktigheter mellan olika bygder, vilkaicke har någon naturlig tendens att utjämnas. En skärpning av de regionalaskillnaderna och en gradvis allt starkare accentuering av norra och östraSkånes underordning och komplementkaraktär i förhållande tUl Malmöområdetanser sig inte kunna godtaga som lämpligt planeringsmål. Ett avde viktigaste målen för regionalpolitiken att säkra en likvärdig social ochekonomisk standard för människorna i olika regioner kan inte anses förenligtmed den här befarade utvecklingstendensen. Om, som fallet är, den spontana utvecklingenpekar hän mot en skärpning av skihnaderna mellan landskapets olika delar, bördenna utveckling påverkas i annan riktning genom särskilda stimulans- ellerstyrningsåtgärder. Remissinstansernainstämmer överlag i de synpunkter framfört beträffande den meralångsiktiga utvecklingen i och den skärpning i den regionala obalansensom en fortsatt okontrollerad tillväxt i sydvästra ofrånkomligen kommeratt medföra. Åtskilliga remissinstanser påtalar nödvändigheten av samplaneringöver längsgränserna främst i nordvästra och sydöstra delarna av . kommentar.Länsstyrelsen understryker att utarbetandet av länsprogram 70 har skett underintimt samarbete med i . De problemställningar somaktuahseras av remissinstanserna har ägnats intensiva överläggningar mellanlänen. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 129 rådet mellan de båda i planeringsfrågor kommeratt ytterligare fördjupas. förslag tillortsklassificering, som bl. a skall ses mot bakgrund av föregående beskrivningav utvecklingen i , innebär följande. Storstadsalternativ KristianstadsHässleholmsregionen,(i Malmö- hus län Helsingborgsregionen)Regionala tillväxtcentra , Dessa orter och regioner bör ingå iett riksomfattande regionalpolitiskt handlingsprogram. Länet har dessutom ettstort antal orter tillhörande kategorin övriga orter, för vilka insatsernahuvudsakligen får utformas på länsplanet. Remissinstansernahar i allmänhet inga mer betydande invändningar mot länsstyrelsensortsklassificering. kommun anser att sydöstra med somhuvudort bör klassificeras som storstadsalternativ samt att TomeliUa skallhänföras till gmppen regionala tillväxtcentra. och kommunersamt Klippans, och kommunblock är tveksamma thlklassificeringen av /som enda storstadsalternativ ochframhåller att också torde utgöra ett storstadsalternativ i . 1 länsprogrammet framhålles att omplaneringsnivån skall uppnås måste ca 6 000 arbetstillfällen skapas underperioden 1980, därav drygt 4 000 . Utveckhngenväntas följa tendenserna . Detta innebär bl. a. enfortsatt jordbruksrationalisering. På grund av den fortsatta rationaliseringenoch automatiseringen förväntas sysselsättningsnivån för industrin ochbyggnadsbranschen stagnera vid en oförändrad nivå . 1 ställetkommer servicenäringarna att få sysselsättningsökningar. Inom industrin i länet dominerarverkstadsindustrin som sysselsätter av antalet industrisysselsatta.Därefter i storleksordning kommer hvsmedels- och träindustri med vardera ca15%. De två sistnämnda industrigrenarna har ökat sina andelar sedan år 1962.Kemisk industri har av antalet industrisysselsatta och är jämtelivsmedelsindustrin den industri som har expanderat mest. Jord- ochstenmdustrin har haft störst sysselsättningsminskningar men även inom textil-och beklädnadsindustrin samt sko- och läderindustrin har antal sysselsattaminskat. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. de flesta kommunblock är industrin relativt mångsidig.Bromölla och kan dock betraktas som ensidiga orter. Av deindustrisysselsatta i återfinns inom jord- och stenindustrin ochi inom kemisk industri. 1 båda blocken är en mycket stor andel avde förvärvsarbetande sysselsatta inom industri. Livsmedelsindustrin har en storandel av de industrisysselsatta i (), i () och iKristianstads () kommunblock. De två förstnämnda blocken har också en förlänet låg industrialiseringsgrad. Kristianstadsläns landstings näringsråd föreslår bl. a. att länsmyndigheterna med anledningav lagen om lokaliseringssamråd söker samarbete med de för samrådet ansvarigamyndigheterna i , att den påböoade informationsverksamheten omlokaliseringsförutsättningar i länet fortsätter, att särskild hänsyn tages tUlkommunikationerna genom att satsa på i första hand den planerade motorvägenmellan och , nuvarande mellanHelsingborg/och samt vägför-bindelsen mellan ochSimrishamn, att större ekonomiska resurser ställs till företagareföreningensförfogande, att arbetet med att skapa ett slagkraftigt altemativ tillstorstadsområden intensifieras genom att utvecklaKristianstad-hässleholmsregionen. Kristianstadsblocket föreslår i anledning avlagen om lokaliseringssamråd att i län blirremissinstans i frågor om lokalisering thl /för sydöstra föreslår någon form av insyn i fråga ombl. a. nylokalisering av industrier i storstadsregionerna och kraftigareåtstramning av nyproduktion av bostäder i dessa områden. Vidare bör länensföretagarföreningar få betydligt större resurser. förslag till handlingsprogram. ansluter sig ihuvudsak till de förslag som framkommit från kommunerna och föreslår att då ärende har anhängiggjortsenligt lag om lokaliseringssamråd som berör ävenlänsstyrelsen i län blir remissinstans eller på annat sätt fårtillfälle att framföra synpunkter i ärendet, att arbetet för en utvidgadinformationsverksamhet om lokaliseringsförutsättningarna i länet fortsätts ochförstärks, att länsmyndigheterna aktivtpåverkar statsmakterna i samband med utlokalisering av statliga verk, att större ekonomiska resurserställs tiU företagareföreningens förfogande för att möjliggöra ökade insatserför den redan etablerade industrin i länet vad beträffar olika typer avrådgivnings- och utbildningsverksamhet, att kontakten mellan företag och kommuner utvidgas ochfördjupas, att uppbyggnad av kompletterande industri stimuleras iorter som har Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 131 en ensidig branschinriktnmg, t. ex. industri som har godafömtsättningar att sysselsätta även kvinnor, att speciellt nyetableringar avföretag med en branschinriktning som enligt långtidsutredningen bedöms somexpansiv och som förväntas att öka sin produktion och sysselsättningstimuleras, att kommunikationerna och vägarnamellan landskapets östra och västra delar byggs ut. Därvid prioriteras denplanerade motorvägen mellan och , nuvarande mellanHelsingborg/och /, vägförbindelsen mellan Malmöoch samt en nordgående förbindelse från /Hässleholmsregionen.Oberoende av ovannämnda prioriteringar förutsattes en fortsatt utbyggnad av E6över HaUandsåsen komma till stånd på grund av den riksomfattande betydelsedenna väg har, att utbyggnaden av daghemstimuleras för att ge förvärvsarbetande föräldrars bam tihfredsställandebarntillsyn och därigenom underlätta för gifta kvinnor att böriaförvärvsarbeta, att länet erhåller en sådantilldelning av kvot för bostadsbyggande att inte, som har varit fahet under1960-talets andra hälft, näringslivets spontana tillväxt hämmas. För Bjämum,, och framförs önskemål om nyetableringar ochdifferentiering inom industri samt ökade sysselsättningsmöjhgheter för kvinnor. anser att börräknas som stödområde och understryker behovet av en kraftig medveten industri-och företagslokalisering till för sydöstra anser att sydöstra bör bli ettlokaliseringspohtiskt stödområde. förslag till handlingsprogram. ansluter sig ihuvudsak till kommunernas förslag och föreslär att i princip nyetableringarstimuleras särskilt i orter med en enda industri eUer bransch för att skapaalternativa sysselsättningar och göra orterna mindre konjunkturkänsliga, att sydöstra förklaras ingå iallmänna stödområdet och få del av alla de lokaliseringspolitiska medel somfinns tillgängliga. Vidare anför länstyrelsen attfördelningen av bostäder är av stor betydelse för samhällsplaneringen i länet. Länet bör självt få disponera översin ram och fördela allt bostadsbyggande. För att öka möjligheterna attrealisera målsättningarna i länsplanen bör fördelningen av bostäderkoncentreras till en länsmyndighet, så att fördelningen icke sker utifrånolika målsättningar. Besked om kvoter bör meddelas tidigare än f. n. föratt underlätta planeringen. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Antalet block med s. k. garanterade program för flera årframåt bör ökas. anser även att en samordning av vägplaneringenoch den regionalpolitiska planeringen är synnerligen angelägen. Denregionalpolitiska målsättningen beträffande vilka orter och regioner som iförsta hand bör förbindas med goda kommunikationsleder bör vara avgörande vidvägplaneringen. Ett system av vägförbindelser på skilda nivåer bör varauppbyggt så, att storstadsalternativen har högklassiga förbindelser medstorstadsregionerna. Regionala tUlväxtcentra bör förbindas medstorstadsalternativen medels goda vägar. Vidare måste de övriga ortemas och dåi första hand kommunblockscentras förbindelser med regionala tihväxtcentra varatillfredsställande. Från regionaipolitisk synpunkt ärdet vidare angeläget att den järnvägstrafik av knutpunktskaraktär som SJeftersträvar anpassas tiU länsplanens regionala mönster. kommerpersontrafiken på hnjen Kristianstad-Gärsnäs-Köpingebro att läggas ned. Enligtlänsstyrelsens mening är det synnerligen angeläget att järnvägsförbindelsenersätts med fullgod allmän landsvägstrafik så att inte förbindelserna mehanlänets centrala och södra delar försämras. För planeringen i länet är detangeläget att ställning möjligt tages tih de fasta förbindelserna överÖresund och att tidsplan fastställes. Frågan om järnvägstrafik via Ystadtih övervägs. Det är därför betydelsefullt att godstrafiken på sträckanKristianstadGärsnäsYstad bibehålls med hänsyn till den betydelsejärnvägstrafiken med på bl. a. denna hnje kan komma att få för östraSkåne. förutsätter att persontrafiken på linjenSimrishamn-Ystad-Malmö bibehåhs. Beträffande telekommunikationernaframhåller att den nuvarande indelningen i riktnummer- ochtaxeområden är helt skhd från den kommunala indelningen. Detta medför attkontakten med huvudorten försvåras för de invånare som är bosatta i annatriktnummerområde än kommunens huvudort. anser det därför önskvärtmed en ny indelning av riktnummer- och taxeområdena så att samtligakommuninvånare så långt tekniskt och ekonomiskt är möjligt får tillhöra sammaområde. Ett bestämt krav är att kostnaden för samtal inom en kommun blir hkaför samtliga invånare.