prop · FV0384 · 1972-12-31 00:00:00 — Bedömningeninom den fria kvoten skall, enligt utredningen, i stort följa samma principersom gäller i huvudkvoterna men utföras av antagningsmyndigheten utan de fastaregler som gäller i fråga om dessa kvoter. Vissa normer måste givetvis finnasmen de får inte bli så fasta att syftet med den fria kvoten förfelas. Även för remissinstansernasynes det självklart att någon form av fri kvot bör finnas. Fleraremissinstanser menar att även denna kvot bör vara proportionell mot antaletbehöriga sökande, medan andra anser att utredningens riktpunkt beträffandestorleken av den fria kvoten, högst av antalet utbildningsplatser, kanbehöva justeras uppåt i många fall. Beträffande bedömningen inom den friakvoten anser vissa remissinstanser att man bör göra en tämligen formaliseradbedömning, medan andra delar utredningens uppfattning. Jagdelar utredningens uppfattning om behovet av en fri kvot. Bedömningen inomdenna måste ske enligt vissa normer som i princip inte bör skilja sig från demsom tillämpas i övriga kvotgrupper. Bedömningen bör dock vara mindre formaliseradän inom övriga kvotgrupper. All erfarenhet talar också för att bedömningen inomfri kvot bhr mera komphcerad ju flera sökandegrupper som skall bedömas där. Detär därför viktigt att den fria kvoten inte blir en uppsamlingsplats för alltförmånga sökandegrupper. Även denna aspekt bör tas med i det fortsattautredningsarbetet. Jagfinner det angeläget att man vid urvalet i viss utsträckning kan tasärskild hänsyn till sökande med fysiska handikapp av olika slag. Sådant hänsynstagandeinnebär t. ex. att om man bedömer att en handikappads skolresultat ligger undervad han skulle ha presterat utan sitt handikapp han kan tas in inom ramen förden fria kvoten. 5.4Räckvidd och genomförande av förslagen Utredningensuppdrag har enligt direktiven omfattat all stathgt reglerad högre utbildning,även sådan av niyndighet anordnad utbildning som krävs för fortsatt anställninghos myndigheten, s. k. verksutbildning. Frågan om räckvidden avnya behörighets- och urvalsbestämmelser kan sägas rymma två problem, delsfrågan om vilka utbildningsvägar som skall räknas till den högre utbildningen,dels frågan huruvida kompetensreglerna undantagslöst skall tillämpas för allautbildningsvägar inom den högre utbildningen eller om vissa undantag ellermodifikationer är motiverade. Utredningens utgångspunkt vid gränsdragningen mellan högreutbildning och kompetensområde har varit behörighetskungörelsensdefinition av högre utbildning nämligen »sådan utbildning till vilken högre skolunderbyggnadän grundskola krävs för tillträde». Av detta följer att all utbildning som för tillträde kräver treårig linje eller tvåårig ekonomisk, social ellerteknisk linje i gymnasieskolan enligt utredningens uppfattning skall beröras avnya kompetensregler. Utredningen föreslär vidare att man till den högreutbildningen även skall föra ett mindre antal utbildningsvägar, som tUlhörgrundskolans kompetensområde. Dessa utbUdningsvägar återfinns huvudsakligeninom vårdområdet, och sjuksköterskeutbildningen är den kvantitativt mestomfattande av dem. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i avgränsningsfrågandelar utredningens uppfattning att de föreslagna utbildningsvägarna bör förastill högskolan. Flera av remissinstanserna pekar på att även andrautbildningsvägar borde komma i fråga för en ändring av behörighetsnivån.Främst nämner man vissa lärarutbildningar, som utredningen lämnat utanför sinaställningstaganden med motivering att de är under utredning avlärarutbildningskommittén, men även andra utbildningsvägar aktuahseras för enändring av behörighetsnivån, exempelvis polisutbildningen och ungdomsledarutbUdningen. För egen del är jag inte beredd att nu ta ställning idenna fråga, som intimt hänger samman med den övergripande planering av helahögskolområdet som faller inom U 68:s uppdrag. Jag finner det mest ändamålsenligtatt avvakta resultatet av U 68:s jämte lärarutbildningskommitténs arbete. Frågan om modifikation av kompetensreglerna finnerutredningen vara aktuell i första hand för de s. k. verksutbildningarna.Utredningen menar att viss hänsyn bör tas till dessas specifika yrkes- ellerbefattningsinriktning samt till det förhällandet att de studerande har anställninghos resp. myndighet . Utredningen föreslår attsamma behörighetsregler bör gälla som för övrig högre utbildning, medan vissamodifikationer av urvalsreglerna kan vara motiverade. Bland berörda remissinstanser är flertalet tveksamma tilleller avstyrker utredningens förslag att de nya kompetensreglerna skall gällaäven för externt rekryterad verksutbildning. Jag anser dock att den av mig förordade utformningen av deallmänna behörighetsvillkoren i förening med möjligheten att ställa uppnödvändiga förkunskapskrav bör medge att reglerna kan tillämpas även vid såspecifika utbildningsvägar som de här aktuella. Jag ansluter mig således tillutredningens förslag att samma behörighetsvillkor skall gälla även för extemtrekryterad verksutbildning. Däremot anser jag i likhet med utredningen att vissa modifika- tioner kan behöva göras vid tillämpningen avurvalsreglerna vid dessa utbildningsvägar. Sådana möjligheter att modifieraurvalsreglerna bör sannolikt inte förbehållas enbart verksutbildningen utan börkunna förekomma även vid andra utbildningsvägar, där så befinns motiverat. SÖ och TCO framhåUer finns ett behov av ytterligare analyser i dennafråga. Utredningens förslag att de nya kompetensreglerna skallgenomföras i sina huvuddrag i och med antagningen av studerande till högreutbildning tillstyrks av många remissinstanser, medanandra förordar ett uppskjutande tiU 1974 eUer 1975 främst med hänsyn tiU atttiden annars blir för knapp för det erforderliga förberedelse- ochinformationsarbetet. Utredningenshuvudmotiv för ett genomförande vid den angivna tidpunkten hänsynen tiU attinga elever bör lämna den nya gymnasieskolan utan att ha aUmän behörighet tUlhögre utbildning kommenteras av SÖ, som menar att detta skäl väger tyngre ändet faktum att behovet av information inför genomförandet härigenom knappastkan bli tillfredsställande tillgodosett. En rad remissinstanser pekar på att det föreUgger ettsamband mellan genomförandet av utredningens förslag och behandlingen av U 68:skommande förslag och förordar att definitiv ställning inte tas tiU utredningensförslag förrän U 68:s förslag slutbehandlats. Jag har i det föregående framhållit att ettställningstagande till vissa delar av det nya kompetensregelsystemet måsteanstå, tills främst U 68:s arbete är klart. Jag delar således den ståndpunktsom intagits i denna fråga av bl. a. statskontoret, UKÄ och U 68. Det ärsamtidigt nödvändigt med en fast grund för det fortsatta utredningsarbete somunder alla omständigheter måste ske. Detta gäller såväl arbetet med desärskilda förkunskapskraven som den slutiiga utformningen av urvalsreglerna, ivilket bl. a. måste ingå en slutiig utprövning av studidämplighetsprovet.Vidare kan pedagogiska och metodiska förändringar i högskolesystemet bliaktuella. Det kommer utan tvekan att ta i anspråk, även om arbetetbedrivs med stor skyndsamhet. Jag räknar med att det bör bli möjligt att låtanya behörighets- och urvalsregler träda i kraft omkring mitten av . De tidplaner efter vilka U 68 arbetar bör göra det möjligtatt man i det fortsatta utredningsarbetet skall kunna ta hänsyn till U 68:s förslagrörande den framtida planeringen av den högre utbildningen. Undertiden fram till dess att ett nytt kompetensregelsystem kan träda i kraft börnuvarande regler kvarstå till sitt innehåU i stort sett oförändrade. Jag anserdet emellertid angeläget att man vid prövningen av ansökningar om dispens förtillträde till högre utbildning söker ta hänsyn till de principer förbehörighetsvillkorens utformning som jag för- ordati det föregående. Jag vill i detta sammanhang också anmäla att jag räknar medatt de kvarstående uppgifter som kompetensutredningen har i egenskap avcentralt kompetensorgan skall upphöra vid utgången av innevarande budgetår. När det nödvändigautredningsarbetet är avslutat ämnar jag som redan nämnts föreslå Kungl. Maj:tatt lägga fram förslag till rörande vissa återstående frågor angåendeutformningen av nya behörighetsregler, principerna för nya urvalsbestämmelseroch antagningsorganisationen. Jag vill i dettasammanhang ta upp en fråga som berör betygsättningen i gymnasieskolan. Enligtstatsmakternas beslut (prop. 1970: 159, SU 1970: 222, rskr 1970: 437) skaUbetyg sättas i gymnasieskolan enligt samma principer som i . I frågaom vissa specialkurser har det visat sig vara mindre lämpligt att använda dettabetygssystem. Det gäller framför allt sådana specialkurser som avser utbildningav samma slag som utbildning vid andra läroanstalter än gymnasieskolan, i den månutbildningen vid dessa betygsätts efter ett annat system än den fem-gradiganumeriska skalan. Som exempel på sådana specialkurser kan här nämnassjukgymnast- och tandsköterskeutbildning samt utbUdning av fritidspedagoger. aktueUa fallen har Kungl. Maj:t på framställning av skolöverstyrelsenförordnat att tidigare betygssystem skall användas. Vad sålunda beslutats fåranses som av praktiska skäl påkallade undantag från den antagnahuvudregeln. I avvaktan på resultatet av betygsutredning bördet som beslutades alltjämt gäUa som grundläggande huvudregel. Vad sålundaförekommit bör bringas till kännedom. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attgodkänna de riktlinjer för behörighet, urval m. m. för högskolan som jagförordat. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 2 Nuvarande förhåUanden 4 2.1.1 Behörighet tiU universitet ochvissa högskolor 4 2.1.2 Bestämmelser om vidgat tUlträdetiU vissa universi- 6 tetsstudier 2.1.3 Behörighet till decentraUseraduniversitetsutbildning 7 m. m. 2.1.4 Behörighet tiU annan högre UtbUdning 7 2.1.5 Behörighetsbestämmelser pågrundskolans kompetens- 8 område 2.2.1 Urval till högre utbildning 8 2.2.2 Urval till spärrad utbUdningvid universitet och vissa 9 högskolor 2.2.3 Urval till annan högreutbildning 10 2.2.4 Urval inom grundskolanskompetensområde 11 2.3 Försöksverksamhetmed vidgat tillträde tiU utbUdning 11 utvärdering 2.3.1 Beskrivning avförsöksverksamheten 11 2.3.2 Studier av försöksverksamheten 12 3.1 Allmännaproblemställningar och utgångspunkter 15 3.1.1 Det nya gymnasiala skolsystemet 15 3.1.2 Rekryteringsunderlagets bredd 16 3.1.3 Anknytningen mellan högreutbildning och underlig- 17 gande nivåer 3.1.7 Ekonomiska aspekter 19 3.1.8 Ett socialt perspektiv påkompetensfrågorna 19 3.2 Avgränsningen av den högre utbUdningen 20 3.3 Behörighet till högre utbUdning 21 3.3.1 Principerna förbehörighetsvillkorens utformning 21 3.3.2 Engelska som allmäntbehörighetsvillkor 24 3.3.3 Allmän behörighet grundad pågymnasial utbildning 25 3.3.4 Allmän behörighet förvuxenstuderande 27 3.3.5 Särskild behörighet 30 3.4 Urvalbland behöriga sökande 33 3.4.1 Några effekter av det nuvarandeurvalssystemet 33 3.4.2 Ett nytt urvalssystem 35 3.5 Utländskastuderande behörighet och urval 41 3.6 Förslagensräckvidd och genomförande 42 3.6.1 Räckvidden av utredningensförslag 42 3.6.2 Tidpunkt för genomförande 43 3.7 Antagningens organisation ochgenomförande 44 3.8 Kompetensfrågornas handläggning 45 3.9 Information om kompetensfrågor 45 4.1 AUmänna synpunkter 46 4.2 Avgränsningen av den högreutbildningen 50 4.3 Behörighet tUl högre utbildning 53 4.3.1 Principerna förbehörighetsvillkorens utformning 53 4.3.2 Engelska som allmäntbehörighetskrav 55 4.3.3 Allmän behörighet grundad pågymnasial utbUdning 56 4.3.4 Allmän behörighet förvuxenstuderande 60 4.3.5 SärskUd behörighet 62 4.4 Urvalbland behöriga sökande 67 4.4.1 Några effekter av det nuvarandeurvalssystemet 67 4.4.2 Ett nytt urvalssystem 67 4.5 Utländska sökande behörighetoch urval 76 4.6 Förslagens räckvidd ochgenomförande 80 4.6.1 Räckvidden av utredningensförslag 80 4.6.2 Tidpunkt för förslagensgenomförande 81 4.7 Organisationoch information 83 5.2.1 Behörighetsreglemas roU 87 5.2.2 Allmän behörighet grundad pågymnasieskolan m. m. 5.2.3 AUmän behörighet för vissaövriga studerande 96 5.2.4 Särskilda behörighetskrav 98 5.3 Urval tiU högre utbildning 104 5.4 Räckvidd och genomförande avförslagen 111