prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — För budgetåret .1972/73 behövs i huvudsakmedel för slutbetalning av beviljade lån. Jag beräknar anslagsbehovet lUl 31milj. Jag hemstäUer att Kungl. all lill Lån tillbyggande av sjukhem för /73 anvisa ell investeringsanslag av . Lån till nybyggnader vid erkändavårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Till detta ändamål harför innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 7,1 milj. kr.,varav 4,1 milj. kr. Socialstyrelsentillstyrker lån med sammanlagt 15 mUj. för byggnadsföretag m. m. vid vissaerkända och enskilda värdanstalter. De par t em entschefen För län till olikabyggnadsföretag m. m. under innevarande budgetår beräknar jag ca 8,9 milj.kr., varav ca 6,5 milj. kr. avser företag som från sysselsättningssynpunktansetts lämpliga att sättas igång . Vissa av de isocialstyrelsens anslagsframställning angivna byggnadsföretagen ingår bland demsom redan påbörjats. För nästa budgetår beräknar jag medelsåtgångenför lån tUl fortsalt upprastning av anstalterna tiU 1,5 milj.kr. Med hänsyntiU beräknad reservation böranslaget föras upp med endast ett formellt belopp av . Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Behållning Anslag för Anslag för (förslag) 1971/72 1972/73 3 314 7 100 1971/72 8 915 1972/73 1 500 Jag hemställer att Kungl. att tiU Lån UUnybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. för /73 anvisa ett investeringsanslagav . Lån tiU utländska läkare för viss efterutbUdning Till detta ändamål har för kmevarandebudgetår anvisats ett investeringsanslag av . På anslaget fanns vidingången av /72 en reservation på . Från anslaget bestrids kostnader för låntUl utiändska läkare, som vistas i Sverigeoch är i behov av ekononusk hjälp under tid för provtjänstgöring ellerefteratbUdning i syfte att erhåUa behörighet att utöva läkaryrket inomriket. Styrelsen anser att medel behövs för ifrågavarande ändamål även ifortsättningen. Med hänsyn till behållningen på anslaget föreslås, att endastett formellt belopp av . anvisas för /73. Jag biträdersocialstyrelsens förslag. Jag hemställer att Kungl. att tiU Lån till utländska läkare förviss efterutbildning för budgetåret1972/73 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredragandena sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. Prop.1972:1 BUaga 7 241 A. m. m. 15 1.Socialdepartementet, förslagsanslag 7 240 000 16 2.Kommittéer m. m. , reservationsanslag 7 800 000 16 3.Försöksverksamhet m. m., reservationsanslag 2 000 000 Extra utgifter,reservationsanslag 300 000 Allmän försäkring m. m. Försäkringsdomstolen, förslagsanslag 2 615 000 , förslagsanslag 1 507 000 24 3.Riksförsäkringsverket, förslagsanslag 44 392 000 27 4. Folkpensioner,förslagsanslag 9 390 000 000 Ersättning till postverket för pensionsut- betalningar, förslagsanslag 18 400 000 Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 870 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m. m., förslags- anslag 1 500 000 Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. 35 1.Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 2 170 000 000 Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag, förslagsanslag 6 700 000 37 3.Bostadstillägg för bamfamiljer, m. m., förslagsanslag 815 000 000 38 4.Ersättning för bidragsförskott, förslagsanslag 169 000 000 39 5.Omkostnader för statens bosättningslån, för- 3 161 240 000 D. Socialaserviceåtgärder 41 Inledning 45 I.Bidrag till social hemhjälp, förslagsanslag 250 000 000 Bidrag tillanordnande av bamstugor, reserva- tionsanslag 70 000 000 Prop.1972:1 Bilaga 7 242 Bidrag till driften av bamstugor,förslagsanslag 216 000 000 Bidrag till kommunala familjedaghem, förslagsanslag 38 000 000 50 5.Bidrag till ferievistelse för bam, förslagsanslag 4 (XK) 000 51 6.Bidrag till semesterhem m. m., förslagsanslag 1 800 000 Myndigheter inom hälss-och sjukvård, socialvård m. m. Centrala och regionala myndigheter m. m. , förslagsanslag 42 510 000 57 2.Giftnämnden, förslagsanslag 1 390 000 byggnader, förslagsanslag 315 000 Bidrag till sjukvårdens och socialvärdens planerings- och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag 6 050 000 Länsläkarväsendel m. m., förslagsanslag '8 289 000 Socialvårdskonsulenteroch länsnykterhets nämnder, förslagsanslag 8 397 000 Vissa laboratorier m. m. Statens strålskyddsinstilut, förslagsanslag 5 711 000 m. m.: Imedning och utrustning, reservationsanslag 1 100 000 Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000. Driftbidrag, reservationsanslag 2 900 000 Cenlrallaboratorieuppgifter, förslagsanslag 4 200 000 Försvarsmedicinsk verksamhet, förslagsanslag 1 225 000 Utrustning, reservationsanslag 3 280 000 Statlig läkemedelskontroll, förslagsanslag 10 360 000 , förslagsanslag 6 591 000 Statens rättsläkarstationer: Förvaltningskostnader, förslagsanslag 5 252 000 79 17.Statens rättsläkarstationer: Inredning och utrustning, reservationsanslag 150 000 F. öppen hälso- och sjukvård 82 1.Läkemedel åt vissa kvinnor och bara, förslagsanslag 3 100 000 Aborlförebyggande åtgärder, förslagsanslag 1 030 000 Bidrag till försöksvis anordnadfamiljerådgivning, 86 4.Bidrag till psykisk baraa- och ungdomsvård, förslagsanslag 1 700 000 Bidrag till S: t 75 000 87 6.Alhnän hälsokontroU, förslagsanslag 1480 000 88 7.Skyddsympningar, förslagsanslag 6 700 000 Prop.1972:1 Bilaga 7 243 91 8.Hälsovårdsupplysning, reservationsanslag 3 800 000 Bidrag till driftenav folktandvården, förslagsanslag 15 400 000 Bidrag tiU utrustning av polikliniker förfolk- tandvård, reservationsanslag 55 000 Bidrag till nordiskt institut förodontologisk materialprovning, reservationsanslag 100 000 Epidemiberedskap m. m., förslagsanslag 4 474 000 G.Universitetssjukhus m. m. : Driftkostnader, förslagsanslag 314 688 000 Utrustning, reservationsanslag 6 230 000 Avlöningar till läkare, förslagsanslag 40 408 000 Driftkostnader, förslagsanslag 15 300 000 Utrustning, reservationsanslag . Bidrag till viss utbildning m. m. vid Kungsgärdets sjukhusi , förslagsanslag 150 000 Avlöning av vissa läkare vid sjukhus i holm,förslagsanslag . 14 545 000 123 8. Bidrag till kommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag 190 000 000 Utbildnings- och forskningsverksamhet vid läkarstationen i läkardistrikt, Vidareutbildning av läkare, förslagsanslag 6 120 000 129 11. Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m. Kurser för vissa utländskaläkare och tand läkare m. m., förslagsanslag 1 820 000 , förslagsanslag 1644 000 Övrig sjukhusvård m. m. Rällspsykiatriska stationer och kliniker, förslagsanslag , 17 730 000 Utrustning av vissa kliniker för psykisktsjuka m. m., reservationsanslag 465 000 Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m., reservationsanslag 96 000 000* Bidrag till driften av kliniker för psykisktsjuka m. m., förslagsanslag 1 060 000 000* Bidrag till viss hälso- och sjukvård, reservationsanslag II 4 000 000* Prop.1972:1 BUaga 7 244 143 6.Bidrag till anordnande av radiolerapevtiska kliniker, förslagsanslag 560 000 Förvaring och underhåll av viss sjukvårds- materiel m. m., förslagsanslag 2 040 000 Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara, reservationsanslag 3 320 000 Viss krigssjukvårdsutbildning m. m., I 296 170 000 Ungdomsvård m. m. Engångsanskaffning av inventarier m. m., Ersättningar för skador vållade av vissa fl., förslagsanslag Ersättningar lill kommunema enligt socialhjälps- och barnavårdslagama m. m.. J. Nykterhetsvårdm. Statens vårdanstalter föralkoholmissbrukare: 167 1. Driftkostnader,förslagsanslag 25 688 000 Utrustning m. m., reservationsanslag 400 000 Bidrag lillanordnande av erkända vårdanstalter föralkoholmissbrakare m. m., reservations anslag 250 000 171 4.Bidrag lill driftkostnader vid erkända vård- anstalter för alkoholmissbrukare m. m.. Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. förslagsanslag Utbildning och samverkan inom nykterhetsvården. Bidrag till Länkrörelsen m. m. 2 600 000 214 488000 Statens arbetsklinik, förslagsanslag Invaliditetsförebyggande åtgärder m. m., förslagsanslag Bidrag tiUvissa hjälpmedel för handikappade, Kostnader förviss utbildning av handikappade, Bidrag tillanordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda, reservationsanslag Bidrag tilldriften av särskolor m. m., förslagsanslag 189 8. Bidrag lillhandikapporganisationer, reservationsanslag Kostnader för vissverksamhet för blinda, Ersättning tillpostverket för befordran av 135 000 000* Arbetarskydd m. m. 197 I.Arbetarskyddsstyreisen, förslagsanslag, varav . att avräknas mot automobilskatte medlen 25965 000 , förslagsanslag,varav att avräknas mot automobUskatte medlen 22730 000 M. Internationellsamverkan 205 Inledning 205 1.Socialattachéer, förslagsanslag 825000 206 2.Internationellt socialpolitiskt samarbete, m.m ., förslagsanslag 5 610 000 Vissainternationella resor, reservationsanslag 85000 208 5.Vissa internationella kongresser i , Summa för driftbudgeten 16 814 934 000 Statens allmännafastighelsfond 209 8. Utbyggande av sjukhuset 10 000 000 Uppförande avett personalbostadshus för Utbyggande avakademiska sjukhuset i . 11 828 000 223 11. Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialde partementets verksamhetsområde 21 500 000 1972:1 BUaga 7 246 Statens bosättningslånefond 1 000 V. Fonden för låneunderstöd Lån till anordnande av barnstugor 20 000 000 238 2.Lån till byggande av sjukhem 31 000 000 Lån tillnybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Lån till utländska läkare för vissefterutbUdning 1 000 Summa förkapitalbudgeten 94 332 000 Totaltför 16 909 266 000 Bilaga 8 till statsverkspropositionen 1972 Prop. verksamhetär i huvudsak inriktad på frågor som rör transportverksamheten,trafiksäkerheten samt post-och telekommunikationer. Åtgärdema inom transportsektorn präglasav strävanden alt successivt skapa bättre betingelser för ensamhällsekonomiskt riktig utveckling av sektorn. Som ett led i dessasträvanden har SJ fått förbättrade möjligheter att inom storadelar av transportmark-naden effektivt konkurrera med lastbilsföretagen. Dettahar skett genom alt olika hämmande regleringar för SJ slopats och genom att ersättning lämnas SJ för driften av de olönsammajärnvägslinjer som upprätthälls av regionalpoliliska och sociala skäl.I det transportmönster som genomutvecklingen växer fram får SJ också genom de investeringsanslag somårligen anvisas för verksamheten möjlighet att anpassa och bygga ut sinverksamhet för de transporltjänster där företaget har särskUda möjligheter attgöra sig gäUande. Både i fråga om gods-och persontrafiken inriktas härvidlagintresset i första hand på de mera långväga relationerna. Med en trafikpolilLksom vill ge transportföretagen inom de olika Irafikgrenama ökade möjligheter att hävda sig frän sinaspeciella förutsättningar är det frånsamhäUsekonomisk synpunkt angeläget att verka för en större marknads-och kostnadsmässig rättvisa i förhållandet mellan trafikgrenarna ochtrafikföretagen. Frän denna synpunkt är statsmakternasstälhiingslaganden till de av bUskatteutredningen avgivna förslagen avbetydelse. På något kommer den pågående väg-kostnadsutredningen alt ge ytterligare underlagför en bestämning av vägtrafikens kostnadsansvar. I syfte att få tiUstånd en trafikpolitiskt betingad anpassning av SJ:s kostnadsansvar har 1971års riksdag på förslag av Kungl. Maj:t beslutat om nedskrivning av SJ:sstatskapital med drygt en mUjard kr. I sammanhanget har även beaktats den extra 1972:1 BUaga 8 2 belastning som åvilar SJ i pensionskostnadshänseende. Enviss redovisningsmässig omläggning bar därvid gjorts, som möjliggör en mer rättvisande bedömning av SJ:srörelseresultat. En väsentlig fråga vid bedömningen av deytterligare åtgärder som behövs för att fullfölja de trafikpolitiskariktlinjerna är utvecklingen i fråga omföretagsstrakluren inom den yrkesmässiga vägtrafiken. Verksamhetsform,företagsstorlek och betingelserna i övrigt är av betydelse inte bara för den yrkesmässiga vägtrafikens egnautvecklingsmöjligheter utan ocksåför strävandena att nå en samhäUsekonomiskt riktig uppdelning av trafiken.Inom bereds f. n. det betänkande med förslagi dessa frågor som avlämnades av en särskUd utredning. För att främja de regionalpolitiskasträvandena alt utveckla näringslivet i och övriga delar av detallmänna stödområdet har införts ett transportstöd i syfte att minska dekostnadsmässiga olägenhetema som följer tned de långa avstånden inom Norrlandoch övriga delar av det allmänna stödområdet. Genom stödet ges näringslivet i dessa delar av landet möjligheter att driva sinverksamhet under förutsättningar som är mer likartade dem som gällerför näringslivet i andra delar av landet.Därmed främjas också en bättre jämvikt i närings-geografiskt hänseende mellanlandets olika delar samt ett effektivare utnyttjande av landetsresurser. Erfarenheterna av åtgärderna är klart positiva. Ökadmedelstilldelning föreslås för nästa budgetår för att tillgodose näringslivets efterfrågan på transportstöd. För att skapagynnsammare betingelser för den näringsgeografiska utvecklingen påGotland har efter proposition liU riksdag beslutats om ettfraktstöd avseende de utgående godstransportema tiU fastiandet i Gotiands färjetrafUc. Föratt gynna turismen och förbilUga den gotländska aUmänhetens fasllandsresor harvidare beslutats om en statiig insats somi förening med ianspråktagandet av visst företagsekonomiskt utrymme inomGotlandsbolaget medger en reducering av bolagets personbilstaxa. Vad angår trafikproblemen i glesbygdenpågår numera bl. a. i ett flertalnorrlandskommuner en försöksverksamhet enligt riktlinjerna i den inomkommunikationsdepartementet tidigare utarbetade modellplanen för Vilhelminakommun. Avsikten är att planeringen och erfarenheterna frän försöksverksamhetenskall vara vägledande för andra kommuner med liknandetrafikförsörjningsproblem. Även om det ekonomiska ansvaret härvidlag i förstahand åvilar kommunerna själva, beaktar staten kostnader för sådantrafikservice vid prövning av framställningar om extra skatteutjämningsbidrag. För alt skapa bättre betingelser för enövergripande trafikplanering pä länsplanel har sedan slutet av ensärskild arbetsgrapp den s. k. trafikplaneringsutredningen i uppdrag attutarbeta riktlinjer för 1972:1 BUaga 8 3 en regional trafikplanering. I anslutning härtiU pågår enmodell- och försöksplanering i två län och Östergötiands län.Erfarenheterna från dennaskall Ugga till grund för de anvisningar som successivt skall utfärdas tillledning för planeringsarbetet inom övriga länsstyrelser. Målet är att tUl den1 ha trafikplaner utarbetade i samtliga län. För all stödja berörda kommuner i derassträvanden alt få till stånd bättre trafikförhållanden har i början av år 1971en särskild utredning tiUkallats, som ianslutning till en konkret planering i etl anlal utvalda tätorter av olikastorlek och straklur skall överväga åtgärder och planeringsformerägnade att skapa gynnsammare betingelser för kollektivtrafiken. Trafikpolitiska delegationen har fältvidgade direktiv, som innebär attdelegationen skall följa upp tillämpningen, utvecklingen och anpassningen av de trafikpolitiska riktlinjema.Delegationen har i sitt arbete att hålla kontakt med olika arbetandeutredningar inom del trafikpolitiska området och följa deras arbete. Motbakgrund av bl. a. information som i delegationen lämnas i fråga omtrafikutvecklingen i stort och om de olika Irafikgrenama skall inomdelegationen kunna övervägas behovet av ytterligare åtgärder samt utrednings-och utvecklingsinsatser som kan befinnasändamålsenliga för att åstadkomma en samhällsekonomiskt och regionalpolitiskt riktig anpassning och utveckling av transportapparaten. En ny lag omallmänna vägar väglag (1971: 948) och viss följdlagstiftning till denna har utfärdats.Väglagen ersätter lagen (1943: 431) omallmänna vägar och vissa bestämmelser i vägsladgan (1943: 437). Övrigabestämmelser i vägsladgan har ersatts med föreskrifter som meddelas i en ny vägkungörelse (1971: 954). I den nyalagen beaktas trafiksä-kerhelsfrågorna i högre grad än tidigare.VäghåUaren får rätt att inom ramen för tillgängliga ekonomiska resurser ordnaexempelvis belysning på vägarna. GenereUtförbud införs att utan tillstånd ansluta enskild körväg lillaUmän väg eller ändra sådan anslutning. möjligheter att ingripa mot trafikfarligabefintliga enskilda utfarter förbättras. Vidare breddas de områden utmedvägarna där utan tillståndinte får uppföras byggnad eUer förekomma annan anordning som kaninverka menligt på trafiksäkerheten. införs förbud mot störandeljuskällor och skärps reklamförbudet utmed vägarna. Väghållarens befogenheter i fräga om vägmärken vidgas. Handläggningenav vägmål flyttas över tiU fastighetsdomstolarna. Vägnämnder-nas funktionerövertas av kommunerna. Länsvägnämnderna skall däremot finnas också ifortsättningen och får vidgade uppgifter som rådgivande regionala organ och en mera allsidig sammansättning. Dennya lagstiftningen har trätt i krafl . Utöver de betydande belopp drygt 500 milj. kr. Prop.1972:1 BUaga 8 4 1971 ställts till förfogande i sysselsättningsfrämjandesyfte för byggnads-och förstärkningsarbeten inom vägsektorn, föreslåsväganslagen för budgetåret1972/73 öka med ca 156 mUj. Inom vägväsendetsområde framläggs vidare förslag beträffande den framtida inriktningen avvägplaneringen m. m. i anslutning lill redovisningen av vägplaneutredningensbetänkande Vägplan 1970. Inom trafiksäkerhetsområdet görs insatserav olika slag för att successivt förbättra betingelsema förtrafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en aUt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivsav olika myndigheter, organisationer och andra. Beslut har fattats om införande av heltnya, centrala ADB-baserade bil- och körkortsregister, som byggs upp successivtmed början i län . I samband härmed införs efter hand nytyp av registreringsskyltar liksom nyadifferentierade körkort. Från den 1 juU 1971 har inrättats entransportforskningsdelegation med uppgift att planera, samordna och stödjaforskning och utveckling inom transportområdet.Trafiksäkerhetsrådets forskningsstödjande verksamhet har härvid förtsöver tUl delegationen. TiU delegationen har knutits en professur itrafiksäkerhet med placering vid i . Frånden har dessutom verksamhetenvid och trafiksäkerhetsrådets egna forskningsorganförts samman till ett statens väg- och , som skaU bedriva forsknings- och utvecklingsarbeteavseende huvudsakligen vägar, vägtrafik och vägtrafiksäkerhet. Inom handelsflottan och hamnväsendetfortsätter utvecklingen mot större enheter och rationellare godshantering.Utvecklingen inom sjöfarten ägnas ökad uppmärksamhet i internationellasammanhang, och samarbetet med andra sjöfartsländer utvecklas bl. a. i syfteatt främja en fri och rationell intemationell sjöfart. Förslag framläggs om enförbättrad sjömanspensionering. Efter proposition lUl riksdagbar beslut fallals om en utbyggnad av så att kanalen medgerpassage av fartyg med ett djupgående av 5,3 m mot f. n. Vidare harbeslutats alt en för förhåUandena i vänernområdet lämplig isbrytare anskaffas.Genom utbyggnaden av kanalen och förstärkningen av isbrytarbered-skapen kommerförutsättningar att skapas för rationeUare transport-systemlösningar för i första hand skogsindustrin inom vänernområdet. Allmäntfår området näringspoUtiskt förbättrade möjUgheter att hävda sig och enförbättrad regional balans skapas i förhåUande lUl den expansiva . Förslag framläggs nu även om en utbyggnad av Södertäljekanal. Flygtrafiken fortsätter all växa kraftigtmed bl. a. krav på ökade investeringar i flygplatser ochflygsäkerhetsanläggningar som följd. Arbetena på nya Malmö-Sturaps flygplatspågår med sikte på ett färdig- Prop.1972:1 BUaga 8 5 Maj:t försin del godkänt överenskommelsenmellan staten och lokala intressenter om ny flygplats i har utrednings- och programarbete avseendeprojektet påbörjats. För pågår projekteringsarbete avseendeen ny utrikes stationsbyggnad. Inom postverketfortsätter de senaste årens omfattande rationaliseringsåtgärder innefattande bl. a.fortsatt automatisering av sorteringsarbetet, införande av särskildaredovisningscentraler och utvecklingsarbeteför automatisering av kassaarbetet. Inom glesbygdsområdena fortsätterförbättringarna av postservicen. De löneförbättringar som avtalsrörelse medförde innebar kraftigt höjdapersonalkostnader för postverket. Postbanken höll sin ställning som detstörsta bankinstitutet i landet på inlåningssidan. Som ett led i samarbetetmeUan Postbanken och Kredilbankhar de båda bankerna gemensamt bildat ett fastighetskreditbolag, BOFAB. Inom fortsätter arbetet medatt vidmakthålla och förbättra servicen åt kunderna. Automatiseringen av deninrikes telefontrafiken slutförs undersommaren 1972. Då beräknas även av utlandstrafiken kunnaexpedieras på automatisk väg. Förhandlingar rörande definitiva arrangemang förvärldsomfattande telesatellitsamarbe-te har slutförts . I december1971 har den gemensamma nordiska jordstationen för telesatellitkommunikation iTanum invigts. Beslut har fattats om ett rikstäckande mobiltelefonsystem, som ien första etapp introducerats i . Datakommunikationöver telenätet fortsätter att expandera och utreder frågan om etlseparat aUmänt datanät. Anslagen för nästabudgetår inom verksamhetsområde föreslås uppfördamed 4 377,7 mUj. Detta innebären ökning i förhåUande tiU /72 med ca 443 milj. kr. Kostnadema i affärsverken täcks avverkens intäkter. Kostnaderna (exkl.avsättning tiU värdeminskningskonto) har för postverket, ,och luftfartsverket under innevarande budgetår beräknats tUlca . Antalet statligtanställda inom departementets verksamhetsområde motsvarade vid mitten av år1971 ca 144 000 helårsarbetande. Investeringar och underhäll inomsamfärdselsektorn inberäknat post-och teletjänster uppgick tillca . I detta belopp ingårinte till privat konsumtion och firmabiltrafik hänförliga fordonsinvesteringar.Av samtiiga nyinvesteringar (räknat bratto) i landet svarade samfärdselsektomför . Ar1950 1955 1960 176S 19/0 19601970ökat med lill drygt 80 miljarder personkm. EnUgl prognoser utarbetade i samband med långtidsutredningenhar persontransportarbetet beräknats tiU ca 94 miljarder personkm år1975 (fig. 1). De beräknade förändringama ipersontransportarbetet grundas på antagandet att trafikens nuvarandefördelning på olika transportmedel förolika reseavstånd i stort sett kommer att bestå. Även om biltransporterna Uksom hittiUs kommer att svara för denövervägande delen av dé kortväga transporterna, synes den kollektivalokaltrafiken komma att öka fram lill är 1975. Även totalt sett kommer enligtlångtidsutredningens prognos de koUektiva transportmedlens transportarbete attväxa. Det totala inrikes godstransportarbetet beräknas ha ökat med under perioden 19601970.Tillväxten i bruttonationalprodukten uppgick tUl ca 4,. Ökningen av trafiken har således liksom varitkraftigare än inom den totala ekonomin. material väntas godstransportarbetet komma att öka med per är fram tiU år1975. 3 000 2 000 1 OOO-tal bilar 4 000 1 OOO-tQl bilar 4 000 , ' ,>," ,' - ..' i"'*-" ' i ''i bussar 1970: 1975: '15'000 .,. ' ':; " ; * Fordonsbeståndets ulveckUng (logaritmisk skala) Vägtrafiken har räknat i fordonskm ökat med . Personbilarnas transportarbetehar ökat från 33 miljarder personkm år 1960tUl 69 miljarder och väntas öka tiU ca 81 miljarder år 1975.Prognoserna innebär att antalet personbUar växer tUl ca 2,9 milj. år1975 (fig. 2). Den genomsnittliga årliga körlängden förpersonbilar uppgår f. n. till ca 1 500 mU, vilket innebär en viss mindre ökningjämfört med 1960-ialets början. Lastbilarnas godstransportarbetehar under slutet av 1960-lalet ökat meddrygt . Detta innebär all lastbilarnas andel av del totalagodstransportarbetet ökat lill . Förskjutningen är en följd av dels enkraftig ökning av närtransporterna, vilka f. n. utgör närmare hälften av det totala godstransportarbetet, dels att denfjärrgäende lastbUslrafikens konkurrensförmåga har ökat bl. a. genom vägnätetsutbyggnad och förbättring i förening med större fordonsenheter. Destatliga insatserna i fråga om byggande och drift av vägar och Prop.1972:1 BUaga 8 8 gator har hållits på en hög nivåför att tUlgodose de kravsom den ökande trafiken ställer.