prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — TUl den enagruppen förs orter där hittillsvarande erfarenheter tyder på attlokahseringsstöd till näringslivet är ett verksamt medel när det gäller attskapa förutsättningar för en tihfredsställande service. TUl den andra gruppenförs orter där de lokaliseringspolitiska medlen bedöms ha otillräcklig effekt idetta hänse- 1 dessa orter krävs också andra slag avsamhällsinsatser om en acceptabel servicenivå skall kunna tUlhandahähas. 1 fråga om den stora gruppen övrigaorter torde enligt prop. 1970:75 några speciella åtgärder inte behöva tas upp iett rUcsomfattande regionalpolitiskt handlingsprogram. De insatser som behövervidtas i dessa orter får utformas huvudsakhgen på länsplanet. Det är här frågaom orter som är välbelägna i förhållande tUl regionala tiUväxtcentra och somkan anses ingå i en gemensam arbetsmarknad med dessa orter. Genom de förut berördatilläggsanvisningarna för arbetet med länsprogram 1970 fick länsstyrelserna iuppdrag att i planeringen beakta vad som hade anförts i prop. 1970:75 och vadriksdagen i anslutning därtUl uttalat (SU 1970:103, BaU 1970:40, rskr1970:304). Den ortsklassificering som länsstyrelserna med utgångspunkt häri harutarbetat framgår av avsnitt 9.3.2. I syfte att skapa underlag för attvid ortsklassificeringen behandla olika delar av landet på likartat sättöverarbetades länsstyrelsernas preliminära förslag tUl ortsklassificering inomutrikesdepartementet av gruppen för regional utveckUngsplanering (GRUP).Resultatet av detta arbete redovisas i avsnitt 9.3.3. 9.3.2 Länsstyrelsernas förslag tUl ortsklassificering Länsstyrelsemas prelimmära förslagtill ortsklassificering framgår av tabell 9:2. I tabellen redovisasortskategorierna storstadsalternativ, regionala tillväxtcentra ochserviceorter. Gmppen storstäder, vari inräknas Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöregionerna, samt gmppen övriga orter redovisas inte i tabellen. Det övervägande antaletlänsstyrelser ställer sig positiva tUl ett ortsklassificeringssystem. Sålundaanför i att värdet av en ortsklassificering liggeri att ett långsiktigt mål utstakas för den regionala utveckhngen. Ettklarläggande av orternas varierande funktionsnivåer står inte imotsatsförhåhande till kommunblocksreformen. påtalar länsstyrelsenriskerna för en stelbent tillämpning av ortsklassificeringen frånmyndigheternas och näringslivets sida. Det poängteras att planeringen måstevara flexibel och rullande. i länframhåller att ett centralt inslag i klassificeringen är skapandet av regioner,som kan fungera som alternativ till storstadsområdena. Det är härvid avutomordentlig betydelse att de åtgärder som erfordras för att nå ett sådantresultat får en klar precisering och konkretisering i ett rUcsomfattanderegionalpolitiskt handlingsprogram. Den prioritering som måste ligga i ensådan precisering får emehertid inte innebära att kommunblock, som inte inrymsi klassificeringssystemet, undandras möjligheten att tillgodogöra sigbefintliga expansionsfömtsättningar. Tre länsstyrelser - länsstyrelserna i , Örebrooch Väster- x: S " i2 o c :rt rt S Bo: o o. > S-J c = 5 I-I rt> -.5 i P » 2 (« 00 ? 0 -r* .5 E £? B B o j « a --o « u a S £ :ii,.a B 3 -SS 3 2P S E cl -rr, - > M bo ' :0 "-I ' E * Ja > c >, > ' o x> -'SS? > :§ =!ä M 3 S 3 :2, E :cd ed > « I .l I" 'S "ö! "03 /-*. H ,-' Ih Ih 0 0 OX _ i«l J S » » ed U 5 10 ° E g - ed 13 03 X I2II2E ;ed 1/1 .5 t; X) u Ca ed ,S J2 ed cd o B oS -a-o "I - Sij' £ E S o.2, 2"« ocd*" C t 00 CN (N bottens län redovisar en något mer negativ attitydgentemot ortsklassificeringssystemets principer. i Västerbottenslän anför sålunda att en klassificering av orter är problematisk. Sombeskrivande teknik leder den till våld på verkligheten och som underlag förbeslut är den alltför grov och onyanserad. Länsstyrelsemas prehminära förslagtill ortsklassificering har remissbehandlats av kommunerna ochvissa regionala organ. 1 det följande redovisas en sammanfattning avremissynpunkterna sådana de framträder i länsprogram 1970. När det gäller principiellasynpunkter på ortsklassificeringen redovisas positiva kommentarerföreträdesvis från handelskamrarna och vissa landsting, vilka framhållerortsklassificeringens betydelse för myndigheters och företags långsUctigaplanering. varnar några handelskamrar och landsting för vissanegativa konsekvenser av klassificeringen. a. befaras att en i och för sigönskvärd spontan etablering eller expansion på vissa orter kan komma att dämpaseller förhindras. En fortlöpande revidering anses nödvändig. I kommunernasremissyttranden redovisas i allmänhet inga principiella synpunkter påklassificeringssystemet utom när det är av negativ art. 1 drygt en tredjedelav länen redovisar några enstaka kommuner kritiska synpunkter påortsklassificeringen som princip. Härvid framhålls att klassificeringen har ennegativ innebörd för många kommuner och att klassificeringsystemet allvarligt kanpåverka deras spontana utveckhng. Klassificeringsmetoden anses strida mot strävandenatih regional utjämning i landet. kommun i anför attplaneringsprincipen bakom ortsklassificeringen inte kan godtas och framhålleratt de största insatserna bör ske i de kommuner som har en sviktandeindustriutveckhng. kommun i framhåller att i variekommunblock och nybildad kommun bör som en följd av kommunblocksindelningenfinnas en ort som minst svarar mot beteckningen regionalt tillväxtcentrum. Beträffande synpunkter pälänsstyrelsernas konkreta förslag till ortsklassificering kan genomgåendekonstateras att de olika förslagen tUl klassificering stöds eher accepteras aven stor eller mycket stor majoritet av kommunerna/kommunblocken i resp. län. Deerinringar som anförs går i allmänhet ut på att någon enstaka ort börklassificeras på en högre nivå är den har föreslagit. Beträffandeförslagen tih storstadsaltemativ sluter remissinstanserna nära nog genomgåendeupp kring dem. Dock anförs i några län att avgränsningen avstorstadsaltemativen bör ändras. Dessutom framhålls att satsningen påstorstadsalternativ inte får innebära att mindre resurser avdelas till övrigakommuner i länet. Vad gäUer den stora gmppen regionala tillväxtcentra ochserviceorter i glesbygden framförs i remissyttrandena krav dels på att vissasom serviceorter klassificerade kommuner skall betraktas som regionalatillväxtcentra och dels på att vissa ytterligare orter skall införas i klassificeringssystemet.De kommuner vilkas centralort har betecknats som serviceort eller övrig ortfinner detta anmärkningsvärt och ifrågasätter om en ny kommunindelningsreformplaneras. Länsstyrelsernas slutliga förslagtUl ortsklassificering avviker endast i begränsad omfattning från depreliminära förslagen. Följande förändringar i klassificeringen har gjorts. betecknas övrig ort i stället för Orustoch betecknas övrig ort i stället för serviceorter. tecknas som övriga orter i stället för serviceorter. nigt regionalt tillväxtcentrum och betecknasserviceort i stället för övrig ort. nas regionala tillväxtcentra i stället för serviceorter. och Stomman betecknas ser- viceorter i stället för regionala tillväxtcentra. Länsstyrelsernas slutiiga förslagtill ortsklassificering framgår av figurerna 9:1 och 9:2. På kartan i figur9:1 redovisas orterna/kommunblocken på fyra ohka kategorier, storstäder,storstadsalternativ, regionala tillväxtcentra och serviceorter. Kartan i figur9:2, visar de områden av landet som ligger inom tre mU frånstorstadsalternativ, regionalt tillväxtcentrum och serviceort. utgåri det preliminära förslaget tih ortsklassificering ifrån att samthga kommunersom ingår i skall föras till kategorin storstadsområde.Undantag görs för delar av kommunblocken /, ochHaninge, i vilka ingår betydande skärgårdsområden med sysselsättningsproblem.Skärgården klassificeras därför som serviceort. Området norr om av en kommun, , med tre vUctiga centra, ,HallstavUc/och . Dessa sam-hähen har ett väl utvecklatserviceutbud vUket är nödvändigt med tanke på de stora glesbygdsområden, inteminst i skärgården som ingår i kommunen. finner Norrtäljestillväxt vara så viktig att kommunen bör tillhöra gruppen regionalatillväxtcentra. består av kommunblocken ochNynäshamn. Centralorterna i dessa kommunblock har en stark industrielltradition och ett väl utbyggt näringsliv. Både och förs avlänsstyrelsen tUl gruppen övriga orter. Länsstyrelsernas slutliga förslag tiUortsklassificering Storstadsalternativ RegionalatUlväxtcentra * Serviceort Figur 9:2.Områden inom från olika slag av orter enligt länsstyrelsernasklassificering Område inom 3 mil från Område inom 3 mil från serviceort torstadsområde , exkl. skärgården (Stock- holm, , , , , ,, , , , , , /,, , , , , /) )vriga orter , Remissinstanserna ställer siggenomgående bakom länssty-ilsens förslag och understryker särskilt vikten avatt klassifice-is som regionalt tillväxtcentrum. Flera kommunerframhåller även att Drhållandena varierar starkt inom det avgränsadestorstadsområdet och tt det samlade begreppet storstad kan leda till enkonservering av den jämna stmkturen. Inplaceringen av och Nynäshamni katego-n övriga orter föranleder inga närmare kommentarer. Länsstyrel-e nfinner att remissorganen genomgående ställer sig bakom klassifice-ngsförslagetoch vidhåller därför sitt urspmngliga förslag. Länsstyrelsenkonstaterar i det p r e 1 i m i n ä -a förslaget till ortsklassificering attUppsala och kom-lunblock var för sig utgör väl sammanhänganderegioner från arbets-larknads- och servicesynpunkt. 1 norra länsdelen uppfyllerde enskilda ommunblocken emellertid inte sådana krav. strävan ärtt länets norra del skah kunna fungera som en gemensam arbets- och rviceregion,vilket har tagit sig uttryck i bl. a. att norra länsdelen i fråga m administrativa och judiciella indelningar harsammanförts till en ;gion med som huvudort. Vidare framförs att Uppsalabör etraktas som storstadsalternativ när det gäller verksamheter som böramordnas med högre utbildning eller forskning. '.egionala tUlväxtcentra , Ierviceorter och/eller I sitt remissyttrande erinrarUppsala kommun om betydel-sn av en mer spridd utbyggnad av mot enMälarstad, där Jppsala skulle bh storstadsaltemativ i en mer vidsträcktbetydelse än som u avses. framhåller att anvisningarna förklassifice-ingen inte är tillämpbara på norra och föreslår attlänsstyrelsen kaU påpeka att i norra länsdelen finns fyra tätorter medtillväxtmöjlig-eter, nämligen , , eller . 1yttranden från Jordöstblocket framhålls att valet av centralort i blocket, Gimoeller )sthammar, måste avgöras av kommunerna själva. Länsstyrel-e n vidhålletsitt ursprungliga förslag. derstryks emellertid angelägenheten av att det snarastklarläggs vilken ort som bör fungera som centralort. För de norra delarna avlänet uttalar att befolkningen i i börkänvisas till när det gäUer regional statlig service. 1 övriga avseendentorde närheten tUl påverka befoUcningens inriktning. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget till ortsklassificering attortsklassificeringssystemet inte är avpassat för , som genomsitt läge bör betraktas som ett avlastningsområde för Storstockholmsregionen.Erfarenheter från utlandet talar för att en hneär utbyggnad enligt bandstads-eher bandlandskapsprincipen är att föredra, vilket skulle kunna innebäraförhåhandevis vidsträckta utbyggnadsband längs kommunikationslinjer anknutnatill större tätortscentra. Med utgångspunkt i är ett flertal sådanautbyggnadsband tänkbara, varav tre genom via , nämhgennorra bandet (/), södra bandet(/med ) och mellersta bandet(/Flen-KatrineholmVingåker). anser attdetta förslag till regional stmktur i i första hand bör ingå istatsmakternas bedömning av ett riksomfattande regionalpolitiskthandlingsprogram. För att i möjligaste mån ansluta till det av statsmakternaföreslagna klassificeringssystemet förordar i andra handföljande preliminära förslag till klassificering. Regionala tillväxtcentra /, , Av remissinstanserna ansluter sigÖstergötlands och handelskammare tUl länsstyrelsensklassificering men anser att klassificering bör ytterligareövervägas. och kommuner anser att de bör betecknas somstorstads-alternativ medan önskar en klassificering som regionaltthlväxtcentrum med länsregional betydelse. vidhåller sina i detprehminära förslaget framförda synpunkter. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget till ortsklassificering att länet i denomfattande ÖversUctliga planering som har bedrivits i länet under senare århar betraktats som en region som bör behandlas i ett sammanhang. Även omutgångspunkten har varit att huvuddelen av näringslivsexpansionen kommer attske inom den centrala tätortsregionen har det för den skuh inte ansettsacceptabelt att länets ytterområden avfoUcas. Bland kategorin övriga orteranser att särskilda åtgärder är nödvändiga i ortema Kisa ochValdemarsvik, varför dessa, har benämnts speciella satsningsorter.Länsstyrelsen föreslår följande preliminära klassificering. Serviceorter(Speciella Kisa, Övrigaorter , , ,Åtvida- Flertalet remissinstanseraccepterar klassificeringen av /som storstadsalternativsamtidigt som de framhåller att övriga delar av länet inte får eftersättas vidresurstilldelningen. Förändringar i klassificeringen föreslås av ,som hävdar att kommunen utgör en naturlig del av storstadsalternativet.Norrköpings kommun samt och handelskammare delarinte uppfattning att den centrala delen av länet utgör ettgemensamt arbetsmarknadsområde, varför det är väsentligt var inom regionen nyaverksamheter lokahseras. föreslår att kommunen klassificerassom regionalt tillväxtcentrum. Handelskammaren föreslår vidare en nyortskategori, nämligen "storstadsberoende kommunblock", som skullebestå av de föreslagna regionala tillväxtcentra samt ochSöderköping. vidhåller den klassificering som lades fram i detpreliminära länsprogrammet. 1 förhållande till benämningarna i den preliminäraversionen görs emellertid de ändringarna att regionala tillväxtcentra ersättsmed benämningen länsdelscentra, att speciella satsningsorter ersätts medservicebasorter och att övriga orter ersätts med lokala centra, vilket angerberörda kommuners roll i länets ortssystem. En ledamot av uttalari en reservation att bör betecknas regionalt tillväxtcentrum samtatt även , , och hänförs till kategorinspeciella satsningsorter. LänsstyrelsenframhåUer i det preliminära förslaget till ortsklassificering attJönköpingsregionen är centralt belägen i förhållande till samtliga trestorstadsområden och har naturliga förutsättningar för vidareutveckhng ochnyetablering såväl inom industri som inom servicenäringar av skilda slag. Lägetär från kommunikationssynpunkt förmånligt. Med hänsyn härtill och tUl derådande strukturförhållandena bör regionen kunna erbjuda goda betingelser fören rad verksamheter av sådan typ som företrädesvis är storstadsorienterade.Dessa möjligheter bör beaktas i den regionala politiken och utnyttjas för attfrämja en balanserad utveckling i den södra delen av landet. Till kategorinregionala tillväxtcentra har hänförts de block som i målsättningen ilänsplanering 1967 markerats som satsningsorter. 1 detta sammanhang betraktasNässjö och (från varandra) som en ort. RegionalatUlväxtcentra /, , Vetianda,Gisla- Övrigaorter , , , ,Vag- geryd Förslaget att satsa påJönköping som storstadsalternativ möter inga erinringar utan stöds av flertaletremissinstanser. Klassificeringen av /som ett gemensamt regionalttillväxtcentmm möter kritik från kommun som anser sig böra bliklassificerad som etteget regionalt centmm. 1 övrigt redovisas inga väsentligaerinringar mot förslag. vidhåller sitt preliminäraförslag och anför beträffande klassificeringen av /att de merspecialiserade funktioner som kännetecknar regionala tillväxtcentra ligger påen högre nivå än kommuncentras och därför är lokahserade till endera av ellerbåda orterna och att så torde bli fallet även . Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget tUl ortsklassificering att det vidstadsnäringarnas utbyggnad har visat sig att länet kunnat konkurrera medstorstadsregionerna i fråga om lokahseringsobjekt och arbetskraft.Tyngdpunkten för expansionen i sydöstra har förskjutits tillVäxjöområdet, som genom sitt centrala läge i denna landsdel har blivit den frånkommunikations-, transport- och resekostnadssynpunkt fördelaktigastelokaliseringsorten. Med rimliga insatser bör därför VäxjöAlvestaområdet kunnautvecklas till storstadsalternativ till gagn för landets sydöstra del. Beträffanderegionala tUlväxtcentra anförs att såväl som är kvalificeradeserviceorter och har ett väldifferentierat näringsliv. Övriga orter , , , , I remissyttrandenaaccepteras klassificeringen av / som storstadsalternativ avsamtliga remissinstanser. Däremot accepterai inte , ,och kommuner samt landsting att nämnda kommunerklassificeras som övriga orter. De önskar aha betraktas som regionalatUlväxtcentra. kommun anför dock att även beteckningen serviceort i glesbygdenkan accepteras. a. framhåUs att hela den östra delen av länet ej tUldelatsnågot regionalt tillväxtcentrum, viUcet toUcas som att denna länsdel i stortsett lämnas utanför diskussionen om statligt stöd och att den spontanautveckhngen accepteras. Enligt uppfattning har remissyttrandenainte givit någon anledning att ändra den prehminära ortsklassificeringen. Dockbenämner övriga orter "övriga regionala tillväxtcentra" Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget tUl ortsklassificering att länetskonkurrensläge torde komma att förstärkas med hänsyn till det ökade intressenäringslivet visar kustregionerna. En starkare utveckhng av Kalmarregionenskulle ha en positiv inverkan på hela sydöstra , varförKalmar-Nybro-Emma-bodaregionen framförs som ett lämpligt storstadsalternativ.Invånarantalet i regionen uppgår i det närmaste tUl 100 000, varför landsdelenhar rätt att kräva en förbättrad tillgång på kvalificerad service och en merdifferentierad arbetsmarknad. VästervUc, , och Hultsfredutses till regionala tUlväxtcentra därför att de alla är huvudorter förnäringsliv och service. Aha orterna befinner sig i stark utveckling ochförväntas öka sina befoUcningstal . På grund avbefoUcningsminskningen i många kommunblock föreslår även ettantal serviceorter. Storstadsalternativ /// Regionala tillväxtcentra , , , Service orter , , , Mörby- I remissyttrandena framhåUer Kalmarkommun att man betraktar ortsklassificeringen som den viktigaste delen avlänsprogram 1970. Storstadsalternativet stöds av samthga kommuner i länet.Hultsfreds kommun pekar dock på de dåhga kommunikationerna till detta område.Förslaget om regionala tillväxtcentra tUlstyrks över lag av kommunerna.Hämtöver yrkar även och kommuner på att klassificeras på dettasätt. har inte funnit anledning att i sitt slutligaställningstagande avvika från det preliminära förslaget. betonari det preliminära förslaget länets isolerade läge vUket gör att man inte kanutnyttja de fördelar som ligger i samplanering med andra regioner. Gotlandmåste därför ligga på en högre servicenivå än jämförbara områden på fastlandet.Länsstyrelsen klassificerar hela som regionalt tillväxtcentrum. I sittremissyttrande diskuterar fcommMMen inte klassificeringen, varför länsstyrelseninte finner anledning att behandla frågan ytterligare. föreslåri det preliminära förslaget till ortsklassificering att hela länet utpekas somstorstadsalternativ. Huvudmotiv härför är att näst efter de trestorstadslänen har den högsta folktätheten (52 inv./km). Av länets ca 154 000invånare är ca 140 000 bosatta i det stadslandskap som utbUdats längs länetsrUcs- och länsvägar. Avstånden mellan länets huvudorter och större tätorter är korta och medger omfattande pendling,varför länet i stort sett kan betraktas som ett enhetligt arbetsmarknadsområde.Länet anses också hgga på betryggande avstånd från nuvarande storstadsregionersinfluens utan att ha aUtför långa tidsmässiga reseavstånd. Länets läge gerockså närhet tUl ohka marknader. Väl utbyggda kommunikationer finns, viUca harmedverkat tUl ett differentierat näringsliv med starka inslag avexportindustri. I remissyttrandena stödslänsstyrelsens förslag, att länet i sin helhet skall betecknas som storstadsalternativ,av och kommuner samt av kommunblock,och kommuner tar inte ställning men kommunanför att en eventuell tillämpning av förslag skulle kräva enmer långtgående samverkan mellan kommunerna i länet än pä något annat håll ilandet utanför storstadsområdena. framhåher att remissvaren mednågot undantag stöder förslag. Med hänsyn tUl att den aUmännautvecklingen inom länet går mot en ökad integration vidhåller sinklassificering av hela länet som storstadsalternativ. Länsstyrelsenförklarar sig i det preliminära förslaget till ortsklassificering ha utgåttfrån att de gmndläggande frågorna för landskapet ekonomiska och fysiskaplanering inte kan lösas genom den spontana utvecklingen i resp. län. SkånesspecieUa karaktär motiverar en särbehandling inom den större regionalpohtiskaramen. Expansionen i är ojämnt fördelad. Trots begränsadetransportavstånd utgör f. n. inte en ekonomisk futUctio-nellt samverkandeenhet. Landskapet består av tre skUda delar: med starkexpansionskraft, /Hässleholmregionen med svag spontan tillväxt samtYstad/Simrishamnregionen med negativ befolkningsutveckling. En skärpning av deregionala skUlnaderna och en gradvis aht starkare accentuering av att norra ochöstra får komplementkaraktär i förhållande tUl storstadsområdet anser siglänsstyrelsen inte kunna acceptera. Den spontana utvecklingen pekar mot enskärpning av skillnaderna meUan olika delar. Denna utveckling påverkas iannan riktning genom särskilda stimulans- eller styrningsåtgärder.Länsstyrelsens förslag till /Hässleholrnregionen hänförs tUlkategorin storstadsalternativ skall ses mot bakgmnd av bl. a. detta. Dämpningav expansionen i storstadsområdena bör ske så att den länkas tUl alternativastorstadsregioner inom de nuvarande storstadsområdenas omland. Vid en indelningav riket i tre dylika områden framhålls att /torde omfattaSkåne och samt södra delama av och . Enligtlänsstyrelsens mening synes endast /Hässleholmregionen kunna kommai fråga som storstadsalternativ i denna del av landet. Övriga orter , , , Klippan, Os- by, , , , 1 remissyttrandena anser Tomelillakommun att sydöstra med som huvudort bör klassificeras somstorstadsalternativ samt att Tomehlla skall hänföras tiU gruppen regionalatillväxtcentra. och kommuner samt Klippans, och Ängelholmskommunblock är tveksamma till klassificeringen av / somenda storstadsalternativ och framhåller att också torde utgöra ettstorstadsalternativ i . Då flertalet remissinstanser accepterarlänsstyrelsens förslag föreslås inte någon ändring i den slutligaklassificeringen med ett undantag. ansluter sig nämligen tillförslaget att bör klassificeras som storstadsalternativ. Länsstyrelsenframhåller i det preliminära förslaget till ortsklassificering att länet är endel av , största befoUcningskoncentration med ca 3mUj. /utgör här ett landsdelscentrum. Enligt länsstyrelsenär det önskvärt att övriga delar av länet får del av den expansion som hittillsfrämst har varit koncentrerad till /. Det är emellertid ocksåangeläget att expansionen och bebyggelsen blir jämnare fördelad i helalandskapet. och /utgör goda altemativ tillstorstäderna i lokaliseringssammanhang. Bebyggelsen inom länet bör grupperaskring sju regioncentra (tillväxtcentra gmpp 1), nämhgen , ,, , , och . De olika regioncentra börhåhas samman med ett nät av trafUcleder men skUjas av vidsträckta grönområden,vatten- och jord-bmksarealer. Målsättningen är att de sju regionerna skall haen väl differentierad arbetsmarknad och service. Övriga kommunblockscentra harenligt goda förutsättningar för industrilokalisering ochbetecknas som tUlväxtcentra grupp 2. Regionala tillväxtcentra Grupp 1) , , , Gmpp 2) , , , , , ,, , , . Mot den av föreslagnaklassificeringen av kommunerna har endast ett fåtal remissinstanser gjortinvändningar. handelskammare anser att insatserna bör koncentreras tUlregioncentra medan kommunblock framför att ligger för näraMalmö/för att klassificeras som storstadsalternativ. Länsstyrelsenvidhåher sitt preliminära förslag till klassificering.