prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Denna är lämplig att bryta ut urhushållens finansiella sparande vid en jämförelse av detta med hushållenssparande enligt kreditmarknadsstatistiken. Den senare uppfattar nämligen inteförsäkringssparandet som inlåning från hushållssidan. För att kunna jämföra det hushållssparande som framkommeri nationalräkenskaperna med kreditmarknadsstatistikens måste beräkningarnaöver hushållsinlåningen kompletteras med övriga former av likviditetstillskottliksom med sektorns upplåning. I hushållens likviditetstillskott ingår förutomhushållens inlåning ökningen i sedelmängden liksom förvärv av värdepapper. Tillupplåningen har endast räknats s. k. personliga lån hos affärsbankema. Häriingår även vissa krediter till mindre företag. Även i nationalräkenskapernaräknas dock enskilda företagare till hushållssektorn. Vidare ingår inationalräkenskapernas hushållssparande bostadssparande i form av amorteringaroch kontant-inbetalningar. Vid jämförelse med det monetära sparandet bordekorrigering för dylika poster göras. Likaledes borde "enskildaföretagares" självfinansiering av investeringar i rörelse och jordbruk exkluderasur hushållens sparande enligt nationalräkenskaperna. En ytterligare felkällaav kanske större omfattning är att hela den kraftiga ökningen av allmänhetenssedelmängd 1971 vilken huvudsakligen sammanhänger med inskränkningen avchecker som betalningsmedel här förts till hushållssektorn. Som framgår av nedanstående tablå ökade hushållssparandetnågot 1970 efter en svag utveckling . Den påfallande kraftiga ökningen av"övrigt sparande" 1971 avspeglas i kreditmarknadsstatistiken. Överensstämmelsenmellan hushållens "övrigt sparande" enligt nationalräkenskaperna ochderas monetära sparande enligt kreditmarknadsstatistiken förefaller sålundavara god. Det bör dock än en gång betonas att 1 Reviderad nationalbudget för 193 skattningen av hushållsinlåningen är ytterst grov. Med enså stark inlåningsökning som 1971 slår 1 "/o förändring av den antagnaandelen hushållsinlåning relativt kraftigt på det monetära sparandet, eller mednärmare . Den osäkerhetsmarginal som i det föregående tentativtantagits för enskilda företagares bidrag till hiishålls-sparandet rörde siglikaledes kring 1/. Övrigt sparande enligt national räkenskaperna 230 735 3 515 Monetärt sparande enligt kredit marknadsstatistiken 185 515 3 195 Differens -415 220 320 Vid kreditpolitiska bedömningar ägnas normaltaffärsbankernas likviditetsutveckling ett stort intresse. Anledningen härtillär i första hand det samband som råder mellan banksystemetslikviditetssituation och dess utlåningskapacitet. I affärsbankernas likvidatillgångar ingår bl. a. deras nettofordran på . I syfte att försökaklargöra fordringsförhållandet mellan och affärsbankema har itabell 9 förändringarna i tillgångar och skulder grupperats på ettsådant sätt att nettoskuld gentemot affärsbankerna representeras påena sidan av balansen i form av saldot mellan affärsbankernas checkräkning ochderas upplåning i . Av posterna på riksbanksbalansens tillgångssidaberor valutareserven i första hand pä ut- Tabell IX: 9. tillgångar och skulder halvårsvis 1970 och1971 samt januarimars 1971 och 1972 Nettoförändring, milj. kr. Källa: och . Prop.1972: 90 194 TabellIX: 10. Affärsbankemas tillgångar och skulderhalvårsvis 1970 och 1971 samt januarimars 1971 och 1972 övriga skulder (netto) De övriga kan uppfattas som i huvudsak på kort sikt meradirekt påverkbara av den ekonomiska politiken. Lättandetav penningpolitiken kom till uttryck i enavsevärt starkare utveckling av banklikviditeten än . Denkraftiga omkastningen av valutaflödet neutraliserades endast i begränsadutsträckning genom minskat riksbanksinnehav av statspapper. Förbättringen av affärsbankslikviditetenunder var lika stor som . Riksbankensinnehav av statspapper ökade mer och även frisläppet av investeringsfonder gaven betydande expansiv effekt. Ökningen av sedelmängden var emellertid ovanligtstor och verkade i motsatt riktning. (Uttag påinvesteringsfonder ingår med positivt och förändringar i sedelmängden mednegativt tecken i posten "övriga tillgångar".) Under de förstamånaderna har affärsbankernas nettoposition mot inte undergåttnågra större förändringar. Iaffärsbankernas likvida tillgångar inräknas förutom deras ställning gentemotriksbanken, även ställningen gentemot staten, deras sedelkassa, vissa andraobligationer än statsobligationer samt valutainnehavet, dvs. i stort settposterna kassa, obligationer, valuta och nettoskuld gentemot ochriksgäldskontoret i tabell 10. Lättnadeni kreditpolitiken 1971 medgav en mycket stor utlåning från affärsbankerna merän 5 gånger så stor som året innan. Inlåningen ökade emellertid ännu kraftigareoch synes som tidigare nämnts främst Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram IX: 2. Likvidatillgångar i procent av skulder vid slutet av . Genomsnitt församtliga banker, säsongrensat Anm. På grund av ändrade beräkningssätt avlikviditetskvoterna förekommer brott på kiuan. Källa: och . ha härrört från både företag och hushåll. Samtidigterhölls betydande belopp som insättning från övriga finansinstitut, främstsparbanker. Härigenom gavs utrymme inte bara för ovannämnda förbättring avnettopositionen mot utan även för en ökning av övriga likvida tillgångar kassa, obligationer och valuta. På grund av ökningen på skuldsidan (dvs. ihuvudsak inlåningen) kom dock likviditetskvoten att få en i stort settnedåtgående riktning (jämför diagram 2). I nationalbudgetens övriga kapitel har vissa prognoserpresenterats vad gäller inkomst- och utgiftsutvecklingen för olika sektorer avsamhällsekonomin 1972. Utifrån dessa prognoser kan vissa skattningar göras avde finansieringsbehov som synes stå i överenstämmelse med den reala utvecklingen.Möjlighetema till en sådan "översättning" från reala prognoser tillfinansieringsprognoser varierar dock mellan de låntagarkategorier somsedvanligt presenteras i detta kapitel. Det finns anledning att i det följandeåterkomma till dessa svårigheter, speciellt vad gäller näringslivet. För statens del försvåras bedömningarna av lånebehovetgenom den 1972: 90 196 storadifferens i budgetutfall som föreligger mellan riksbokföringen ochdet kassamässiga utfallet. Med utgångspunkt från riksbokföringen förutses somframgår av kapitel VIII underskottet i totalbudgeten 1972 stiga med ca 750milj. I den mån en liknande ökningstakt skullevisa sig komma att gälla även för det kassamässiga utfallet torde statensupplåningsbehov öka till i runt tal . Debedömningar som gjorts av den kommunala inkomst- och utgiftsutvecklingen 1972tyder på en tillväxt av det finansiella sparandet med ca 1 300 milj. kr. del härav kan antas komma att utnyttjas för en förbättring av detansträngda likviditetsläget liksom för en avveckling av den omfattandetillfälliga upplåningen utanför marknaden. En förbättring av kommunernaslikviditet allmänt sett kan också väntas bidra till en viss minskning av detidigare berörda interna finansiella transaktionema inom kommunsektorn. Detkvarstående negativa finansiella sparandet, liksom den för flera kommunerlikväl besvärande likviditetssituationen 1972, talar sålunda för attlånebehovet på den organiserade kreditmarknaden inte undergår några störreförändringar 1972 jämfört med . Denvärdemässiga uppgången av bostadsinvesteringarna 1972 kan skattas till ca 670milj. Eftersom utbetalningarna av de statliga bostadslånen förmodligen kommeratt öka i motsvarande utsträckning torde bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden inte förändras nämnvärt jämfört med . mån de reala kalkylerna infrias framstår sålunda liksom i denpreliminära nationalbudgeten en nettoupplåning av storleksordningen 13till . för dessa tre sektorer som sannolik. Detta skulle någotöverstiga motsvarande upplåning 1971. Denstörsta osäkerheten gäller dock sedvanligen bedömningen av näringslivetsupplåning. Detta kan knappast sägas vara förvånande med tanke på det storaantal antaganden om faktorer som vinst- och likviditetsutveckling, upplåningutomlands m. m. som måste göras för att från investeringsprognosema i kapitelVII söka härleda ett rimligt kreditbehov på den inhemska organiseradekreditmarknaden. Totalt sett pekar investeringsprognoserna på ett ökatinvesteringsbelopp 1972 om ca . Näringslivets vinster har dockhär fömtsatts öka något efter den kraftiga nedgången 1971, varför en viss delav investeringsökningen kan antas bli självfinansierad. Den största osäkerheteni finansieringskalkylen torde dock röra näringslivets likviditetsutveckling.Man kan knappast räkna med att det i väsentlig grad föreligger behov av ökadlikviditet. I den mån den likviditetsuppbyggnad som ägt rum 1971 har avsettsatt användas till finansiering skulle anspråken på extern upplåningkunna sänkas jämfört med utan 'Orsakerna härtill behandlas närmare i kapitel VIII (noten tiU tabell 1). 1 Reviderad nationalbudgetför 197 attnäringslivets planer skulle behöva påverkas. Sammanställningarna itabell 6 över näringslivets upplånings- och investeringsutveckling skulledelvis kunna sägas stödja ett sådant antagande. Vid den konjunkturutvecklingoch utformning av den allmänna ekonomiska politiken som förutses i nationalbudgetensynes ett rimligt utvecklingsalternativ mot en sådan bakgrund kunna vara attden totala kreditgivningen på den organiserade marknaden minskar något1972 jämfört med . Prop.1972: 90 198 Det internationella läget 19 Importen 1971 och 1972 76 Bytes- och betalningsbalansen 80 Övriga näringar och den totalaproduktionen 105 Läget på arbetsmarknaden under1971 och början av 1972 108 De enskilda konsumenternasekonomi 118 De disponibla inkomsterna 117 Den privata konsumtionen 127 Investeringsutvecklingen inomolika områden 138 Denoffentliga verksamheten 16 J Den konsoliderade offentligasektorn 171 Beräkning av budgeteffekter 174 Den sektorvisa ut- ochupplåningen 183 Inlåning och sparande 190 Utblick mot 1972 195 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 199 Reviderad försörjningsbalans19711972 12 2. Bruttonationalproduktens utveckhngi olika länder och länder- Timförtjänsten förindustriarbetare 19601971 25 1.Exportutvecklingen för olika varagrupper 19701972 65 Importutvecklingen för olikavaragrupper 19701972 76 Bytes- och betalningsbalans19681972 81 Försörjningsbalans för handelsfärdigtjäm och stål, inkl. ämnen 19691972 91 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg 1969 1972 96 Försörjningsbalans för sågadeoch hyvlade trävaror 1969 Försörjningsbalansför rundvirke 19691972 104 V. 1.Vid arbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshet januari 2.Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningama januari och 1972 113 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifter Hushållens direkta skatter ochavgifter 19681972 123 Konsumentprisförändringar19601972 uppdelade på komponenter 125 1.Bruttoinvesteringarnas utveckling 19661971 samt prognos Bruttoinvesteringamasutveckling 19661971 samt prognos för1972 för privat, statlig och sektor 135 Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19671972 samt första halvåret1973 139 Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen enligt statistiska centralbyrånsofficiella statistik 19701971 140 Verkställda resp. planeradeinvesteringar inom industrin 1971och 1972 enligt investeringsenkät 144 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins investeringar 19621972 145 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins investeringar, halvårsvis, 19621972 146 Investeringsutvecklingen inomden kommunala sektorn (exkl. bostäder) 19661972 , 153 Planerade och faktiskaförändringar i primärkommunemas och landstingens investeringar 19621972 155 1972: 90 200 1.Statens inkomster och utgifter 19701972 163 2. Kommunemas inkomster och utgifter 19711972 169 2. Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19711972 170 Den konsoliderade offentligasektoms inkomster och utgifter 19711972 172 Den offentliga sektorns konsumtions-och investeringsutgifter 19711972 174 Den offentliga sektornskalkylerade inverkan 19691971 178 Statens budgetutfall ochupplåning 1970 och 1971 184 Kommunernas upplåning,utlåning, förändring av likvida medel samt finansiella sparande 19691971 186 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 19691971 187 Näringslivets upplåning påkreditmarknaden 19691971 189 Förändring av näringslivetsupplåning på kreditmarknaden, de privata bruttoinvesteringarna (exkl. bostäder)samt industrins- och handelns likviditetsutveckling 19671971 189 Inlåningsutvecklingenhalvårsvis och 1971 samt januari och 1972 191 Inlåningen fördelad påkategorier 19681971 192 tillgångar ochskulder halvårsvis 1970 och 1971 samt januarimars 1971 och 1972 193 10.Affärsbankernas tillgångar och skulder halvårsvis 1970 och 1971samt januarimars 1971 och 1972 194 Prop.1972: 90 201 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 1.Bruttonationalprodukten 19631971 i olika länder och län- 2.Den kortfristiga ränteutvecklingen i vissa länder 19691972 32 1.Utvecklingci: a exporten, exkl. fartyg, till olika länder och länderområden196619/1 59 Volym-och prisutveckling för exporten, totalt och uppdelat Antal obesatta platser vidmånadens mitt 1969mars 1972 110 Hushållens disponiblainkomster och konsumtionsutgifter Hushållens sparkvot 19541972 130 Privat konsumtion fördelad påvaragrupper 19681973 131 1.Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på Medianbyggnadstid i antalmånader för påbörjade lägenheter 19691973 141 Investeringar i bostäder ochinom egenflig industri 1967 1973 142 Investeringar inom egentligindustri, totalt och uppdelat på branscher 19661973 147 Totala industrinslagervolymförändringar 19631973 156 Bedömning av lagren inomindustrin enligt "Konjunkturbarometern" 19621972 158 1.Den offentliga sektoms kalkylerade inverkan på samhälls- Industrins och handelns likviditetsutveckling19681971 190 2. Affärsbankernas likviditetskvoter 19671972 195 1972 72 01 »6 1972/731976/77 1.1 Långtidsbudgetens syfte och allmänna uppläggning Långtidsbudgetens syfte är i första hand att kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna på av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. Den utarbetas åriigen inom budgetavdelningoch redovisas för som en bilaga till den reviderade finansplanen. Långtidsbudgeten utgör på utgiftssidan en kalkyl överomfattningen av de finansiella och reala resurser som krävs för att avstatsmakterna uppställda målsättningar skall kunna uppfyllas och gjordaåtaganden infrias. På inkomstsidan förutsätts nu gällande skatteregler bestå.Dessa har sedan applicerats på en antagen utveckling av skatteunderlagetstillväxt. Inga försök görs att förutse vilka nya beslut som kankomma att fattas eller effekterna härav. Långtidsbudgeten ärsålunda varken en plan eller ett program för den önskvärda utvecklingen elleren prognos för den mest sannolika utvecklingen. Långtidsbudgetens syfte är attange de inteckningar i det framtida resursutrymmet som gjorts genom redanfattade beslut. Mot denna bakgrund kan förslag om nya aktiviteter bedömas ochomprövningar av redan gällande program aktualiseras. Den skattereform som föreslås i prop. 1972: 95 har intebeaktats i långtidsbudgeten. Effekterna på inkomstsidan av de framlagda förslagenär framför allt en lägre ökning för inkomstskatten och en större intäkt frånmervärdeskatten och vissa andra indirekta skatter. På utgiftssidan ökar enligtförslaget framför allt de allmänna barnbidragen och folkpensionerna mera än vadsom framgår av långtidsbudgeten. För den totala statsbudgeten har förslagenberäknats få en neutral effekt, dvs. budgetsaldot blir opåverkat. 1.2 Principerna för utgiftsbedömningarna De beräkningar av den framtida utgiftsutvecklingen somredovisas i det följande syftar endast till att ange konsekvenserna av redanfattade beslut. Beroende på beslutets eller åtagandets karaktär och utformningkan dessa konsekvensberäkningar komma att läggas upp på olika sätt. 1972: 90 2 Följandetypfall avser att belysa hur beräkningarna utformats i några olika situationer. I vissa fall harstatsmakterna beloppsmässigt kvantifierat en ut giftsnorm. Detta gäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraktär. De sålunda kvantifierade programmen kan vara av olika slag: a) För vissa aktiviteterföreligger målsättningar som gäller t. v. och som inte innefattarstandardhöjningar. Detta gäller t. ex. de allmänna barnbidragen som utgår medfastställt belopp för alla barn . Här kommer den beräknadeanslagsutvecklingen att helt styras av antagandena om befolkningsutvecklingen.. b) För vissa verksamheterinnefattar den kvantifierade målsättningen även standardhöjningar under helaeller en del av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Konsekvenserna av ettsådant åtagande har tagits i beräkningarna så att utgifterna successivt höjs ienlighet med det beslutade åtagandet. Ett exempel härpå är anslaget tillfolkpensioner. I långtidsbudgeten har således lagts in utgifterna för denårliga standardstegringen i form av pensionstillskott. c) Slutligen finns på någraområden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgifternaantagits falla bort i och med att programmet upphör. Ett exempel är programmetför bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin, vilket löperut /74. Några utgifter för detta ändamål därefter hardärför inte lagts in i långtidsbudgeten. I den mån det är klartorealistiskt att räkna med att anslagen kommer att falla bort efterprogramperiodens slut underskattas givetvis omfattningen av de framtidaresursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Det gäller t. ex. det regionalpolitiskastödet. Utgifterna för program av denna karaktär förutsätts ligga kvar påoförändrad nivå. I fråga om vissa avtal inom sjukvården, som löper ut underlångtidsbudgetperioden men som avses bli förnyade, har vidare schablonmässigtantagits oförändrad anslagsnivå. I andra fall har statsmakterna kvantifieratmålen men inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav. Sådanamålpreciseringar återfinns exempelvis på bostadsbyggandets område. I dessafall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser som beräknats nödvändigaför att uppnå de fastställda målen. Eftersom beräkningarna avser de erforderligaresursinsatserna utgår de från vissa antaganden om rationalisering ochproduktivitet. För de flesta anslag saknas avstatsmakterna kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall harkonsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mera skönsmässigautgångspunkter. a)En i vissa fall användbar metod är att utgå från oförändrad kvali- tetpå den statliga tjänsteproduktionen som den upplevs av den enskildekonsumenten. Detta innebär att produktionen får anpassas till förändringar iefterfrågan. Vid beräkningen av insatsen av resurser måste emellertid hänsyntas till produktivitetsutvecklingen, som i allmänhet måste förutsättas varasådan att en över tiden oförändrad efterfrågan kan tillgodoses med successivtminskade resursinsatser. Denna metod är i princip den som används för bl. a. deflesta myndighetsanslag, dvs. utgifter för löner och omkostnader. Det bör dockunderstrykas att stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- ochproduktivitetsutvecklingen. Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statligaverksamhetsgrenar som förekommer på statsbudgetens utgiftssida i huvudsak sominvestering, bl. a. kommunikationsverken och vägbyggandet, föreliggersärskilda svårigheter att avgöra vilken anslagsutveckling som krävs för attanpassa produktionen till förändringar i efterfrågan. Detta sammanhängerfrämst med svårigheterna att precisera sambandet mellan investeringar ochefterfrågan. Exempelvis kan det vara svårt att förutse konsekvenserna pålängre sikt för investeringsanslagen av gjorda åtaganden i fråga omdriftutgifter. För att få ett praktiskt användbart kriterium har beräkningarnahär lagts upp så att investeringarna ökar i takt med efterfrågan sedan hänsyntagits till en förväntad produktivitetsutveckling. c) Inom vissa områden saknas kontinuerliginvesteringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseras punktvisvissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjd målsättning förverksamheten. Som exempel kan nämnas uppförandet av förvaltningsbyggnader. mån en utbyggnad inte följer av fastlagda program har en allmän skälighetsbedömningfått göras. Långtidsbudgetenomfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följeratt affärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntillskott av kapital inte ingår i beräkningarna. Detsamma gäller en stor delav socialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Grundvalenför långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts av myndigheterna.Den slutliga bedömningen av anslagsutvecklingen har gjorts inomfinansdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartement. Viden diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de framförliggandebudgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utvecklingen undertidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser iden totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skilda delområden görsig gällande. 1972: 90 4 Somjämförelsematerial kommer i det följande att användas statistiken överbudgetutfallen för budgetåren 1966/671970/71. För /72föreligger slutredovisning först . Detta budgetår har därför intetagits med i kalkylerna. Beräkningarnaav den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppen för budgetåret1972/73 enligt reviderade finansplan. Två olika beräkningar harutförts, dels en i fasta priser och löner, dels en i löpande priser och löner.I tabellerna 4 och 5 i avsnitt 3 redovisas de totala utgifternas utvecklingenligt dessa beräkningar. I samma avsnitt finns också utgifterna i fasta priserfördelade på ändamålsgrupper. Föratt uppnå jämförbarhet med den redovisade framtida utgiftsutvecklingen är detnödvändigt att även den historiska perioden avspeglar utgiftsförändringar ifasta priser. Omräkningen av utgifterna från löpande priser till fasta priserhar gjorts med hjälp av olika indexserier. För vissa utgiftsgrupper finnsdirekt användbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direktainkomstöverföringarna. Dessa har omräknats efter konsumentprisindex. För andragrupper saknas direkt tillämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslagsom innehåller omkostnader. För dessa komponenter har använtskonsumentprisindex sedan denna rensats från varugrupper som inte är relevantaför den statliga konsumtionen. Denangivna metodiken för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgruppersom innefattar transfereringar och finansiella transaktioner (utlåning) angesden nytta i reala termer som resursöverföringen representerar för mottagaren.För de utgifter som innebär statlig konsumtion eller investering angervolymberäkningarna statens efterfrågan på reala resurser. 2.Samhällsekonomisk bakgi'und 2.1 Inledning Denoffentliga sektorn tar i anspråk ca 1/3 av de totala ekonomiskaresurserna. Detta sker i form av statliga och kommunala konsumtions- ochinvesteringsutgifter varav de statliga motsvarar drygt hälften av kommunernas.Den offentliga sektorns tillväxttakt har i synnerhet legat påen hög nivå. Den offentliga konsumtionen ökade med i genomsnitt ca 5 »/oårligen 1971, vilket bör ses i relation till ökningen avden totala produktionen, som uppgick till i genomsnitt 3,3 "/o.Visserligen har en betydligt lägre tillväxttakt kunnat observeras inom denoffentliga sektorn första år i första hand orsakad av enlångsammare tillväxttakt för de kommunala utgifterna , men satti relation till de samlade produktionsresursernas långsammare tillväxttaktunder dessa år framstår ökningstakten inom den offentliga sektorn sombetydande. Denstatliga budgetplaneringens uppgift är bl. a. att ge underlag för en avvägningmellan olika sektorer i enlighet med den ekonomiska politikens allmännamålsättningar.