prop · FV03100 · 1972-12-31 00:00:00 — Av utredningens lagförslag framgår, atl sådantkollektivavtal kan slutas med bindande verkan under fömtsättning att det inteinskränker arbetstagarens förmåner enligt lagen. Därest koUektivavtal slutils,blir emellertid vid brott mot delta kollektivavtalslagens sanktionssystem all tiUämpaoch därvid kan även ersättning för ideell skada ifrågakomma. Arbetsdomstolensordförande förordar därför att beslämmelser införs om arbetslagarens rätt lillskadestånd vid arbetsgivarens underlåtenhet atl uppfylla sina förpliktelserenligt lagen. Jagdelar de synpunkler som har anförts av arbetsdomstolens ordförande ochföreslår därför att en bestämmelse införs om skadeståndsskyldighet.Bestämmelsen bör lämpligen ha samma innehåll som motsvarande beslämmelse ilagen (1971: 199) om anställningsskydd för vissa arbetstagare. I enlighet medvad som förordas av arbetsdomstolens ordförande bör också sammapreskriptionsregler införas i fråga om rätten att föra talan om skadestånd, somgäller enligt nyssnämnda lag. Utredningenföreslår att dagen för lagens ikraftträdande bestäms tiU den 1 januari 1973.Som jag inledningsvis har anfört är det önskvärt att arbetsmarknadens parterfår tUlfälle att förbereda sig för lagens ikraftträdande och träffade överenskommelser som de finner nödvändiga. Vidare bör studieförbund,arbetsgivare och fackföreningar få tid att planera så att undervisningen resp.arbetsförhållandena kan anpassas till den nya lagen. Jag föreslår att lagenskall träda i kraft men omfatta utiändska arbetstagare somanställs fr. o. m. . Ifråga om anställda invandrare innebär utredningens förslag att deställs vid sidan av rättigheterna enligt lagen. Denna ståndpunkt harkritiserats från många håll, bl. a. av LO och . Man menar att lagen böromfatta aUa utiändska arbetarsta-gare som är i behov av språkundervisning. Jagansluter mig helt tUl uppfattningenalt det är angelägel att även tidigare anstäUda invandrare som inte fåttsvenskundervisning eller lärt sig tala svenska på annat sätt får motsvarandestöd som senare anställda till sådan undervisning. Som framhålls i ett särskUtyttrande av en expert i invandramtredningen reser emellertid denna frågaproblem som inte kan lösas utan särskild utredning. En sådan utredning harsatts igång inom . Enligt vad jag har erfarit avser vidarede fackliga organisationerna att börja en undersökning rörandeomfattningen av UtbUdningsbehovet bland redan anställda invandrare och altutarbeta planer för tillgodoseendet av föreliggande utbildningsbehov. Jagräknar med alt resultatet av dessa utredningar skall utgöra ett tillräckligt underlagför alt lägga fram förslag lill frågans lösning riksdag. Ianslutning till den lagstiftning som jag har förordat i det föregående viU jagerinra om att lagstiftningen gmndar sig på den svenskundervisning som bedrivs f.n. och anordnas av studieförbunden. I viss utsträckning har studieförbundenplanerat och genomfört den bedrivna undervisningen i samarbete med defackliga organisationerna, framför allt i de fall då undervisningen har gmndatspå överenskommelser med arbetsgivare om vissa förmåner för utländskarbetstagare som deltar i undervisningen. Efter genomförandet av den härföreslagna lagstiftningen framstår det som än angelägnare än altstudieförbunden samverkar med berörda fackliga organisationer i frågor omanordnandet av UtbUdningen. Somjag har antytt aktualiserar lagstiftningen frågan om r e-gistreringav arbetstagarnas deltagande i undervisningen. Arbetsgivare och fackföreningarkommer efter lagens ikraftträdande alt ha ett behov av att kunna kontrollera omen arbetstagare tidigare fått del av de förmåner som tillkommer honom enligtlagen. Även arbetstagaren kommer all ha elt behov av alt kunna visa i vilkenutsträckning han erhållit förmånerna resp. att han har rätt tUl dem. F. n. skeringen sådan registrering centralt. Endast de lokala studieorganisationerna kanlämna uppgifter om vilka personer som deltagit i svenskundervisningen. Dennainformation är alltför svårtillgänglig för atl kunna vara till nytta i dettasammanhang. Enligt min mening kan behovet av upplysning för arbetsgivare,fackliga organisationer och arbetstagare tillgodoses endast genom centralregistrering. Det bör ankomma på det studieförbund som anordnar undervisningatt tiU ett sådant centralt register anmäla när en arbetstagare påbörjarundervisningen, när han avbryter den varvid bör anges det antal timmar hannärvarit samt när han avslutat 240 limmars utbildning. Frågan om vUkenmyndighet som bör ha hand om en sådan central registrering kommer att anmälas iett senare sammanhang. Utöver nu behandlade informationsbehov kommerarbetsgivare och berördafackföreningar att kontinuerligt behöva kunskap om under hur många undervisnuigstimmararbetstagaren är närvarande. Detla bör kunna tiUgodoses genom överenskommelsemellan arbetsgivaren, berörd fackförening och vederbörande studieförbund. Om enarbetstagare byter anställning innan han genomgått 240 timmars undervisnmg,skall han - i enlighet med vad jag har föreslagit få tillfälle attfullfölja utbildningen under anställningen hos den nye arbetsgivaren. Den nyearbetsgivaren och fackföreningen har då behov av att veta inte endast hur mångaundervisningstimmar som arbetstagaren deltagit i utan också hur många timmarsledighet han fått för atl della i undervisningen. Detta informationsbehov börenklast kunna tUlgodoses genom ett intyg från den tidigare arbetsgivaren. Jaganser att särskilda bestämmelser härom inte är nödvändiga. 1 enlighetmed vad jag har anfört i del föregående har inom inrikesde partementet upprättats förslag till lag om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Rörandede enskUda bestämmelsema i lagförslaget viU jag ytterligare anföra följande. 2 och3 §§ Första stycket i 2 § iimehåUer bestämmelserna om rätt tUl ledighet på ordinarie arbetstid. Med ordinarie arbetstid avses tid då arbetslagaren normalt ulför arbete för arbetsgi varens räkning. Bedrivs undervisningen på ordinarie arbetstid bör de arbetstimmar som avser deltagande i undervisning gälla som arbetad tid. Att så sker är som framgår av vad arbetsdomstolens ordförande har anfört nödvändigt bl. a. för att tiden skall vara semeslergmndande enligt semesterlagen (1963: 114). Den bör likaledes betraktas som ar betad tid i den mening som avses i allmänna arbetstidslagen (1970: 103). Avskäl som jag har redovisat i den allmänna motiveringen (s. 26) har i andrastycket upplagils bestämmelser som gör del möjligt för parterna att träffaöverenskommelse om förläggning av undervisningen till fritid. För attmöjliggöra att sådana överenskommelser träffas i fråga om offentligt anslälldahar i andra stycket i 2 § uttryckligen undantag gjorts från bestämmelserna i 3§ andra stycket statstjänstemannalagen (1965: 274) och 2 § andra stycket kommunaltjänstemannalagen(1965: 275). Av2 §:s konstruktion följer, att huvudregeln i första slyckel gäller tillseventuell överenskommelse träffas enligt andra stycket. Vidare framgår av 4 §,att arbetsgivaren är skyldig att från anställningens börjanbereda arbetstagaren möjlighet tiU ledighet för att delta i undervisningen. Blir förhandlingar om begränsningenligt 2 § andra slyckel långvariga, får arbetstagaren alltså rätttill ledighet enUgt huvudregeln, dvs. på ordinarie arbetstid, för att delta iundervisningen. Undervisning som bedrivs på fritid bör till skillnad frånundervisning på ordinarie arbetstid enligt min mening inte betraktas som arbetadtid enligt allmänna arbetstidslagen (1970: 103). Arbetarskyddsslyrelsen har isitt remissyttrande påpekat att paragrafen bör få en formulering som gör attden inte kan uppfattas som en tolkningshänvisning till nämnda lag. I fråga om sociala förmåner bör emellertidundervisningstid betraktas som arbetad tid oberoende av om den är förlagd tUlfritid eUer ej. Detta gäUer främst förmåner enligt semesterlagen (1963: 114)och lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring. Lönen bUr vidare ÄTP-gmndan-deoavsett om den utgår för undervisning på arbetstid eller på fritid. De överväganden som jag nu har redovisat har kommit tiUullryck i beslämmelser i 2 § Iredje stycket resp. 3 § tredje stycket. 4 § I paragrafenhar intagits bestämmelser som reglerar dels förhållandel när arbetstagarenbyter anställning han deltar i undervisningen, dels upphörandetav arbetsgivarens skyldigheter om arbetslagaren inte börjar undervisningen inomviss tid. Dessa frågor har behandlats i den allmänna motiveringen (s. 28). 5 § I dennaparagraf uttalas atl arbetstagarens rätt till lön enligt lagen inle fårinskränkas genoni avtal. Enligt ulredningens förslag skulle inte hellerförmånen att erhålla ledighet på ordinarie arbetstid få inskränkas men såsomframgått av den allmänna motiveringen (s. 26) har möjlighet härtill öppnatsgenom bestämmelsema i 2 § andra stycket. Även när det gäller lönen har emellertid i enlighet medönskemål från LO getts möjlighet tUl förhandlingar mellan parterna. Denna förhandlingsmöjlighetrör dock endast beräkningen av lönen och vidare frågan om när den skallutbetalas. Frågan om utbetalningen hänger samman med frågan om när lönen ärförfallen lill betalning. I detta avseende torde skUlnaden mellan undervisningpå arbetstid och undervisning på fritid bli avgörande. Sker undervisningen påordinarie arbetstid bör tiden anses som arbetad tid, vilket i sin tur innebäratt lönen, om inle annat avtalas, förfaller tUl betalning som lönen iövrigi. Även när det gäller undervisning på fritid torde det lämpligaste vara,att betalningen sker i samma terminer som arbetstagarens lön i övrigt. Ett skälhärtUl är att en arbetstagare, som åtnjuter undervisning dels på arbetstid ochdels på fritid, kan komma att få vidkännas visst lönebortfall för restid. Om inteannat avtalas bör således lönen utbetalas som lönen i övrigt förmotsvarande tidsperiod. 6 § I fall då avtal har träffatsi vederbörlig ordning får detla tillämpas även på oorganiserade arbetstagare,som deltar i svenskundervisning. En uttrycklig regel med denna mnebörd hartagits in i denna paragraf. 7 § Skadeståndsreglerna i denna paragraf är desammasom i 8 § lagen (1971: 199) om anställningsskydd för vissa arbetstagare. De är ocksåi huvudsak likalydande med 8 § kollektivavtalslagen (1928: 253). Därmed uppnåsalt samma skadeståndsregler kommer att gälla antingen part åsidosätter sinaförpliktelser enligt den föreslagna lagen eller enligl kollektivavtal som har ingåttsmed slöd av lagen. 8 § Paragrafen innehåller depreskriptionsbestämmelser som jag omnämnt i den allmänna motiveringen (s. 29). 9 § Utredningen föreslår som jag har nämnt all mål om tillämpning av lagen skall prövas av arbetsdomstolen, omanställningsavtalet regleras av kollektivavtal, och i annat fall av allmän domslol.Detta förslag, som allmänt har godtagits vid remissbehandlingen, överensstämmeri huvudsak med motsvarande regler i lagen (1971: 199) om anställningsskydd förvissa arbetstagare. Där ges emellertid möjlighet för partema att komma överensom alt föra tvisten lill skiljemän i stället för till domstol. Jag biträder ulredningensförslag men föreslår det tillägget att parterna även i nu förevarande fallskall kunna komma överens om alt föra tvisten till skiljemän. Detförekommer redan nu vid en del företag alt arbetsgivaren enligt avtal gerförmåner till utiändsk arbetstagare som deltar i svenskundervisning. Det synesskäligt att en arbetsgivare som ger sådan förmån skall få möjlighet att räknaav ledighet eller lön som han i sådant syfte har medgelt resp. betalt föreikraftträdandet om dessa förmåner uppfyller lagens föreskrifter. En sådan avräknmgblir aktuell endast för den av mig berörda gruppen arbetstagare sompåbörjar anslällnuigen . Jag föreslår således en särskUdövergångsbestämmelse med angivet innehåll. Arbetsgivarensskyldighet att upplysa arbetstagare om rätten till ledighet ochlön bör i fråga om den som påbörjat anställningen under första halvåret 1973räknas från ikraftträdandet i stäUel för som eljest från anställningens början. Jaghemställer att Kungl. Maj:t föreslår alt antaga inominrikesdepartementet upprättat förslag till lag om rätt till ledighet och lönför deltagande i svenskundervisning för invand- Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atl till skaUavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 1 »72 710157