prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Redogörelse för byggnadsobjektel har lämnats i prop. 1968: 118.Nybyggnaden utgör huvuddelen av det komplex av förvaltningslokaler inomkvarteret som enligt beslut av Kungl, Maj:l tiUs vidare skallanvändas huvudsakligen av , försvarels forskningsanstalt,, och statistiska centralbyrån.Byggnadsstyrelsen har redovisat vissa kostnadsökningar förnybyggnaden, vUken tas i bruk successivt . Kostnadsökningarnaberor, förutom på prislägesförändringar, främst på att nybyggnaden anpassatslill krav som framkommit sedan nylljarna utsetts. Den totala kostnaden förnybyggnaden beräknas till 225 mUj. Ombyggnad av kasern ikvarteret . har föreslagit att en f. d. kasern ikvarteret byggs om och rustas upp. Kasernen kommer att förbindas mednybyggnaden genom kul-vertar och förbindelsegång. Efter ombyggnaden, somplaneras bli utförd i etapper med början redan innevarande budgetår, kommerbyggnaden att inrymma 612 kontorsrum med sammanlagt 722 arbetsplatser Prop.1972:1 BUaga 9 79 Maj:t har uppdragit åtbyggnadsstyrelsen att projektera ombyggnaden så alt denna kan utföras inom enkostnadsram av 13 milj. kr. Redogörelse för ombyggnaden har lämnats i prop. 1970: 1(bil. 9 s. 82). föreslår att kostnadsramen förs upp med 9 215 000kr, i prislägel , vilketinnebär en höjning med , utöver index på grund av eftersatt underhållsamt oförutsedda omdispositioner av lokalerna i samband med hissinstallation. Till- och ombyggnadi kvarteret . Redogörelse för objektet har lämnats i prop, 1971: 1 (bil, 9 s, 102), Kungl, Maj:t uppdragit åtbyggnadsstyrelsen att infordra anbud avseende totalentreprenad förtillbyggnaden saml alt redovisa hela förslaget lill till-och ombyggnad när bl, a,kostnadsberäkning som grundats på anbud föreligger, TUl- och ombyggnadi kvarteret . En tUlbyggnad lill det s, k. Skattehuset i kv. Gamen i uppförs (jfr prop, 1971: 145 bil. 5 s, 25), Lokalerna i tUlbyggnaden, som skall användasav , omfattar ca 460 m ramsyta, I samband med tUlbyggnaden behöver vissaombyggnadsarbeten ulföras i Skatlehuset,beräknar numera kostnaderna för byggnadsobjektet tUl1,9 milj, kr, i prisläget , Omlokalisering av statlig verksamhet.Kungl. Maj:t har uppdragitåt att fullfölja planering av lokalförsörjning, inkl.inredning och utrustning, för statliga verksamheter som skall flytta frånstorstockhohnsområdet lill , , , , , , , , , Östersundutom verksamheter inom försvarsdepartementets område, och . Styrelsenhar ännu inte kunnat göra mer noggranna uppskattningarav investeringskostnaderna för omlokaliseringen. Styrelsen beräknarmedelsförbrukningen för byggnadsarbeten under innevarande och nästa budgetår till 1 milj, kr, resp, 25milj, kr. Styrelsen anser att projekteringskostnaderna bör bestridas direktfrån investeringsanslaget. Styrelsen räknar med att huvuddelen avbyggnadsobjeklen skall påbörjas under /74, Vissa arbeten bördock kunna påbörjas tidigare. Jag har inget atterinra mot de av föreslagna ändringarna av kostnadsramama för pågåendebyggnadsobjekt, I investeringsplanen bör föras upp enkostnadsram av 14 mUj, kr. i prisläget den 1 aprU 1971 för ombyggnad av kaserni kvarteret . Det är ännu inte möjligt alt redovisa deskilda byggnadsobjekt som behöver utförasför omlokaliseringen av statlig verksamhet. Med hänsyn tUl att planeringen skall bedrivas skyndsamt harjag dock i investeringsplanen räknat med en medelsförbrukning för dessaobjekt för innevarande och nästa budgetårav 1 milj. kr. resp. 25 milj, kr. Jag har härvid utgått från attprojekteringskostnaderna skall täckas på vanligt sätt via fonden för förlag tiUstatsverket. För utredningar och markköp med anledning av omlokaliseringen beräknar jag medel under reservationsanslaget m, m. resp, investeringsanslagel Inköp av fastigheterm, m. Jag kommer senare denna dag att hemställaalt Kungl, Maj:t föreslär att anvisa 40 milj, kr, under förevarandeanslag på tilläggsstat riksstaten förinnevarande budgetår. Jag förordar att medel för nästa budgetårberäknas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (1 OOO-tal kr.) 0, m. » Prisläge 1.10.1971. " Förbrukningen t. o. m. 30.6.70, ,,redovisas t. v. i annan ordning. ' Uppskattad kostnad. « Kostnadsram redovisas . Prop.1972:1 Bilaga 9 81 Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr,) Behållning Anslag /72 tilläggsstat (förslag) Anslag /73 (förslag) 70 850 40 000 60 000 1971/72 110 000 1972/73 60 850 Jaghemställer att Kungl. all till Byggnadsarbeten för statligförvaltning för /73 anvisa ell investeringsanslag av 60 000 000kr. Inköp av fastigheter m. m. 1970/71Utgift 28 168 313 Behållning 6 270 951 1971/72 Anslag 5 500 000 1972/73 Förslag 25 000 000 Frän anslaget bestrids kostnader förförvärv av fasligheter, främst sådana somavses för regional förvaltning, men anslaget tas även i anspråk förinköp av andra fastigheter. Styrelsen uppskattar medelsbehovel förfaslighetsförvärv för förvaltning m. m. tUl 5 milj. kr. för budgetåret1972/73. Medel bör beräknas under anslaget för inlösen av kommunall byggdapolishus samt för markförvärv av polishus med sammanlagt 50 milj. kr. Vidare föreslås all markinköp isamband med omlokalisering av statlig verksamhet, vilka innevarande budgetårbekostas från ett särskilt investeringsanslag för detta ändamål (jfrprop. 1971: 29 s. 144), under nästa budgetär bekostas från förevarande anslag.Medelsbehovet härför beräknar styrelsen tUl15 milj, kr. Anslaget bör enligt styrelsen föras upp med 70 milj. kr,för nästa budgetär. Departemen t sch ef en Anslaget bör fr. o. m. nästa budgetårkunna användas för fastighets-förvärv för statlig förvaltning m. m., inkl.markinköp som föranleds av omlokalisering,samt markinköp för polishus. Liksom tidigare bör anslaget få användasendast efter Kungl. Maj:ts beslul i varje särskilt fall. Medel för inlösen av kommunalt byggda polishushar av chefen för beräknats underinvesteringsanslagel Polishus m.m. (II: 1).Den behållning som vid utgången av /72 finns på anslagetMarkinköp i samband med omlokalisering av statlig Prop.1972:1 Bilaga 9 82 verksamhetbör föras över till förevarande anslag. Jag beräknar anslaget till 25 milj. kr.för nästa budgetår. Jaghemställer alt Kungl. att till Inköp av fastigheter m. m. /73 anvisa ett investeringsanslag av , 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bestrids kostnader föranskaffning av fastigheter och byggnader avsedda att tillgodose behovet avexpeditionslokaler m, m. för de lokala tullmydigheterna. anvisas för /73 för bl. a. uppförande av tullstationer iHögen (.) och Täraaby (. ), bilvisitationsbyggnad iÖvertorneå (.) saml förråd för oljebekämpningsmedel (. Jaghar inhämtat att kommer att svara för uppförande avförråd för oljebekämpningsmateriel. Anslaget bör tas upp med ,vilket medger att i stort sett samtliga av generaltuUstyrelsen föreslagnabyggnadsobjekt kan komma till stånd. Jag hemställer att Kungl. alt till Vissa byggnadsarbeten vidtullverket för / 73 anvisa ett investeringsanslag av . V. Fonden för låneunderstöd Lån för imättande av alkoholfria restauranger 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslagetbestrids kostnaderna för långivning enligt kungörelsen (1955: 145) om lån av statsmedel förinrättande av alkoholfria restauranger. 1972:1 BUaga 9 83 Behållningen på anslaget uppgick den 1juli 1971 till . I avvaktan på att alkoholpolitiska utredningensarbete skall slutföras och då några ansökningar om lån inte föreligger förnärvarande bör anslaget endast föras upp med ett formellt belopp av . Jag biträder förslag.Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår att till Lån för inrättande avalkoholfria restauranger för budgetåret1972/73 anvisa ett investeringsanslag av , 7, Pressens lånefond 1970/71Utgift 14 785 398 Behållning 20 684 572 1971/72 Anslag 25 000 000 1972/73 Förslag 25000 000 Från anslaget bestrids kostnader förlångivning enligt kungörelsen (1971: 492)om statligt stöd till dagstidningar. Statsmakternas beslut om inrättandetav pressens lånefond (prop. 1969: 48, SU 1969: 107, rskr 1969: 251) innebär attunder en femårig försöksperiod, dvs. åren 1969/ 701973/74, lån får beviljasmed sammanlagt 125 milj. kr. Lån från fondenkan beviljas tidningsföretag såväl för investering som för annan åtgärdsom bedöms vara nödvändig för all stärka förelagets konkurrensförmåga på . Lån beviljas dock inteför projekt som kan finansieras på den allmänna kreditmarknaden tillmarknadsmässiga villkor. Projekt som syftar till kostnadsbesparingar genomsamverkan mellan tidningsföretag ges företräde. Lånen, som inte ulan särskildaskäl får lämnas , är räntefria och amorteringsfriaunder . Låneärendena handläggs av presslödsnämnden, vars verksamhet ocksåfinansieras över detta anslag. För lån ur fonden skall ställas den säkerhet somnämnden bestämmer. Anslag till långivningen från pressenslånefond har anvisats med 25 milj. kr. under budgetåren 1969/701971/72,dvs. totalt 75 milj, kr. Under budgetåret1970/71 beviljades lån tiU 13 tidningsföretag med sammanlagt 14,7 milj, kr. Vidbudgetårsskiflet fanns låneansökningar på 3,6 milj, kr, som ännu intebehandlats. De lånesökande företagen har i regel varit utgivare av s, k,andratidningar. Av de beviljade lånen avsäg 8,2 milj, kr.saneringslån och resterande 6,5 milj. kr. i huvudsak maskininvesteringar.Lånetiden för flertalet lån har bestämls lill tio eller femlon år. Närdet gäller anslagsbehovet för /73 kan detta inte 1972:1 Bilaga 9 84 överblickasf, n. Jag förordar alt anslaget för nästa budgetår tas upp med samma belopp somhittills, dvs, 25 milj, kr. Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår att till Pressens lånefond för budgetåret1972/73 anvisa ett investeringsanslag av . för förlag till statsverket 1970/71Utgift 39 554 000 BehåUning 1097 098 1971/72 Anslag 35 000 000 1972/73 Förslag 45000 000 Anslaget disponerasefter Kungl. Maj:ts beslul i varje särskilt fall för sådana projekteringsarbeten som skallgöras innan slutlig ställning tas till vissa byggnadsobjekt. De byggnadsanslagsom begärs av sedan projekteringsarbetet utförts inkluderar denedlagda projekteringskostnaderna. Det belopp som motsvararprojekteringskostnaderna förs därför tiUbakatUl fonden för förlag till statsverket och redovisas såsom övriga kapitalmedel på fonden, sedanbyggnadsanslag beviljats. Pro-jekleringsanslaget kan användas även för altskapa en reserv av fär-digprojekterade byggnadsobjekt. En sådan reservmotiveras av bl. a, kravet på en god arbetsmarknadspolitisk beredskap. Som framgått av minanmälan i del föregående av investeringsanslagel tUl byggnadsarbeten för statlig förvaltning räknar jag medatt kostnaderna för projektering för omlokalisering av statlig verksamhetskall täckas från förevarande anslag. Med hänsyn härtill och till den beräknadeomfattningen av projekteringsverksamheten i övrigt förordar jag att anslagetför nästa budgetår förs upp med 45 milj, kr. JaghemstäUer alt Kungl. alt till Vissaprojekteringskostnader för /73 anvisa ell investeringsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 9 85 Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner 1970/71Utgift 13 695 165 Behållning 29 211743 1971/72Anslag 8 000 000 1972/73Förslag 58 000 000 Statens datamaskinfond är en kapitalfondför finansiering och redovisning av generellt användbar datamaskinutrastningsom anskaffas för andra myndigheter och institutioner än de affärsdrivandeverken. Fonden består avtvå delfonder, försvarets delfond och civila statsförvaltningens delfond. Bådadelfonderna förvaltas av statskontoret. Delfonderna byggs upp genom medel somanvisas på investeringsanslagen Statensdatamaskinfond: Försvarets delfond: Anskaffning av datamaskiner och Statens datamaskinfond: Anskaffning avdalamaskiner. Medelsbehovel för /73 till Statensdatamaskinfond: Försvarets delfond: Anskaffning av datamaskiner har tidigaredenna dag anmälts av chefen för försvarsdepartementet. Från investeringsanslag lill fondenbestrids dels utgifter för förvärv av datamaskinutrastning, dels andra utgifterav investeringskaraklär i samband med anskaffning, installation ellerigångkörning av förvärvad eller förhyrd datamaskinutrastning, vilka är avsädan art alt de bör periodiseras. Påfonden redovisad utrustning ställs mot avgift tiU förfogande för demyndigheter som skall svara för driften av anläggningarna. Avgifterna fastställs av statskontoret efter samråd med riksrevisionsverketoch, i fråga om avgifter till försvarets delfond, . Avgifterna skall,utöver normal avskrivning eUer hyra för utrustning m. m., täckakostnaderna för fondens administration. I anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar för /73 ålades de myndigheter somomfattas av statens datamaskinfond att anmäla behov av datamaskinutrastningtill statskontoret, som avger gemensam anslagsframställning för dendatamaskinutrastning som kan behövaanskaffas över fonden. På grundval av sålunda redovisade eller på annatsätt aktualiserade behov beräknar statskontoret det lotala investeringsbehovetför datamaskinutrastning inom den civilastatsförvaltningen under /73 tUl 61 milj. kr. Investeringsbehovetunder /72 uppskattas lill drygt 37 milj. kr., varföringen utgående behållning beräknas. Statskontoret hemställer därför om ett investeringsanslag av 61 milj. kr.Anskaffningen avser datamaskinutrastning för bl. a. rättsväsendetsinformationssystem, , de centrala bil- ochkörkortsregistren, riksskattever- Prop.1972:1 Bilaga 9 86 ketoch universitetens datamaskincentraler. Den slutiiga prövningen av de enskilda investeringsobjekten förutsätts ske isamband med all statskontoret hos Kungl. Maj:t begär bemyndigande attfå anskaffa viss utrastning. Medelsberäkningen avser huvudsakligen köp avutrustning. mellan köp och förhyrning av kontrakterad utrustning sker docksom regel först i samband med leveransen. Skulle förhyrning i stället för köpbli aktuell för viss utrustning blir medelsbehovet i motsvarande mån lägre. Med hänsyn tiU de långa leveranstider somnormalt gäller vid anskaffning av datamaskinutrustning anser statskontoretvidare att det behövs ett bemyndigande, utöver av år 1970 och 1971lämnade bemyndiganden på sammanlagt 130milj. kr,, all beställa data-maskinutrustningtiU ett värde av högst 95 mUj, kr. för leverans under budgetåren1972/731974/75. Ifrågavarande datamaskinutrustning utgörs av utrustning för bl. a. rättsväsendets informationssystem ochriksförsäkringsverket. Statskontoret har på grundval av bl. a.uppgifter från myndighetema beräknat alt datamaskinutrastning kommer attanskaffas för 61 mUj. under nästa budgetår. Större delen av medelsbehovetavser anskaffning av utrastning för den allmänna försäkringen, centrala bil-och körkortsregistreringen samt datamaskincentralen vid i utrustning har Kungl, Maj:t i huvudsak redan bemyndigat statskontoret attanskaffa, Dalamaskinanläggningen för den allmänna försäkringen beräknas kosta ca 17 milj, kr. Anläggningen förläggs till ,dit ADB-enhet kommer alt omlokaliseras. För nästa budgetår beräknar jagmedelsbehovet under anslaget till 58 milj.kr. Vidare bör bemyndigande inhämtas alt beställa datamaskinutrastninglill ett värde av 95 milj. kr. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Jaghemställer att Kungl. 1) medge attdatamaskinutrustning beställs till en kostnad av utöver tidigare medgivetbelopp högst , 2) lill Statens datamaskinfond: Anskaffningav datamaskiner för /73 anvisa ett investeringsanslag av . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1971:1 BUaga 9 87 m. m. 8 Gemensammaändamål för sialsdepartemenlen 25400 000 9 Ekonomiskaattachéer 700000 9Kommittéer m. m. 7500 000 9 Extra utgifter 400000 Allmänna centrala ämbetsverk m. m. 10 Kammarkollegiet '4000 000 11 Statistik,register och prognoser 98633 000 22 Tekniskuppdragsverksamhet 1000 : 23 Verksamheteni allmänhet 2490 000 25 Statskontoret '31400 000 25 Datamaskincentralenför administrativ databehandling 26 Vissförsöksverksamhet inom statsförvaltningen m. m. 4 000 000 28 26731 000 32 30 080 000 34 m. m. 35 Inredningav byggnader för statlig förvaltning 1000 000 43 Förvaltningskostnader 238300 000 46 Anskaffningav viss materiel 3450 000 Mynt-och justeringsverkel: 47 Förvaltningskostnader '5263 000 48 Nyanskaffning avvissa maskiner m. m. '450000 48 Statensjusterare '2627 000' 48 59200 OOO 58 Avsättningtill banktillsynens fond 1900 000 59 Avsättninglin fondtillsynens fond 150000 59 Avsättningtill jordbrukskassetillsynens fond 325000 60 Avsättning tillsparbankstillsynens fond 2220 OOO 60Revision av sparbankernas förvaltning 950000 60 Avsättning till försåkringsinspeklionens fond 3406 000' " Beräknat belopp. Stämpelomkostnader Kostnader för årlig taxeringm. Ersättningtill postverket m, fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m.Kilometerbeskattning 1380 000 45 000 000 29600 000 1 260 000 Bidrag och ersättningartill kommunerna Ersättning till för mistadtolag 1975 000 Skatteutjämningsbidrag tUl kommunerna m. m. Kompensation tUlkommunema med anledning av skatte omläggningen 1971 '500000 000 69 69 7070 71 71 71 72 72 73 74 74 75 76 76 2 531 975 000 m, 1150 000 '10 000 000 Ersättning till statens allmänna fastighetsfond:Slottsbyggna' dernas delfond Bidragtill vissa internationella byråer och organisationer m.m Statens krigsförsäkringsnämndm. Bidrag till Föreningen till vanföra ägare avmotorfordon Bidrag till för dagstidningar Samdislributionsrabatt för dagstidningarAvlöningar till personal på indragningsstat m, m. Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering Kostnader för vissa nämnder m, m. Viss förslagsverksamhet m, m. Täckning av merkostnader för löner och pensionerm, m Viss informationsverksamhet Förberedelser för omlokalisering av statligverksamhet Summa för driftbudgeten 3 504 538 000 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning Inköp av fastigheter m, m. V. Fonden för låneunderstöd Lån för inrättande av alkoholfria restaurangerPressens lånefond 1000 25 000 000 Fonden för förlagtill statsverket Vissa projekteringskostnader 45000 000 Statens datamaskinfond: Anskaffning avdatamaskiner 58000 000 Summa för kapilalbudgelen 213 351 000 Totalt för 3 717 889 000 'Beräknat belopp. Bilaga 10 till statsverkspropositionen 1972 Prop.1972:1 Till hörskolväsendet, den högre utbildningen och forskningen, vuxenutbildningen,lärarutbildningen, det studiesociala stödet, kultur- ochbildningsverksamheten, radio- och televi-sionsfrågoma samt kyrkoärendena. UtbUdningsväsendet har under det senastedecenniet undergått genomgripande förändringar i syfte att ge alla sammamöjUghet till utbildning. /73 kommer den nioåriga obUgatoriskagrundskolan att vara införd i samtUga årskurser och i alla landets kommuner. Genom riksdagsbeslut slopadeslinjedelningen på högstadium, vilket för eleverna innebäratt valet av fortsatt utbUdning och yrkesinriktning sker vid senare tidpunktän som var fallet före högstadiereformen. Principen om organisatorisksammanhållning har följts upp på detgymnasiala stadiet genom att gymnasiet, och yrkesskolanersatts av en ny skolform, gymnasieskolan. kommerpraktiskt taget alla ungdomar att kunna erhålla en minst elvaårig utbildning med ökade möjligheter till val avutbildning mer efter intresse och förutsättningar än efter socialtbetingade skiljelinjer. Den yttre organisationen av ochgymnasieskolan torde därmed i sina huvuddrag vara fastlagd för den framtid somnu kan överblickas. Tyngdpunkten i reformarbetet vad gällerden yttre organisationen kommer under1970-talet att ligga på den eftergymnasiala utbildningens område. Undernästa budgetår väntas utbildningsutredning (U 68) lägga fram sinahuvudförslag bl. a avseende den högre utbildningens dimensionering,lokalisering och organisation. I undersökningsrapporter som U 68presenterat belyses bl.a. ungdomens val av utbildning och yrke i vilken mån universitetsstudierinte fullföljs till examen. Av rapporterna framgår att den kraftiga expansionen av högre utbildning medfört starkt ökad till- 1 saml Nrl. 1972:1 Bilaga 10 2 strömningfrån tidigare svagt representerade samhällsgrupper men endast i begränsadutsträckning lett tiU en utjämning av den sociala rekryteringen. AUtjämt ärsålunda socialgrupp III klart underrepresen-terad vid universitet ochhögskolor. En vägledande princip för den fortsatta utbyggnaden av deneftergynmasiala utbUdningen måste därför vara att så långt som möjligt raserade hinder som bidrar till den sneda sociala rekryteringen. Strävan bör varaatt ge alla samma möjlighet till eftergymnasial utbUdnuig oavsett socialhärkomst, boendeort och uppväxtförhållanden i övrigt. Den sociala snedrekryteringen tiUuniversitet och högskolor är i viss mån enåterspegling av det gamla paraUellskolesystemet. Den obUgatoriskagrundskolan med det sammanhåUna högstadiet har ännu inte hunnit få fuU effektpå rekryteringen tiU den högre utbildningen. Men även om grundskolereformernakan väntas få en utjämnande effekt på rekryteringen tiU universitet ochhögskolor finns det anledning att räkna med att en viss social snedfördelningkonmier att kvarstå. Uppväxtmiljön under förskolåldern har stor betydelse förbarnens möjUgheter att utveckla suia förutsättningar och för deras framtidaval av utbUdning och yrke. Strävandena att ytterUgare demokratiserautbildningen och att ge aUa barn samma möjUgheter aktuaUserar därmed frågan omen allmän förskola. Denna fråga utreds f. n. av barnstugeutredning. Genom de senaste årens intensivareformarbete inom ungdomsutbildningen har klyftan meUan generationerna vadgäUer utbUdningens längd och innehåll vidgats. a.visat att den äldre generationen har enavsevärt kortare genomsnittUg utbildningstid än den yngre generationen.Vidare har i olika sammanhang framhållits att de ungdomar som slutar sinutbUdning efter den obligatoriska skolan ofta längre fram får det svårare påarbetsmarknaden än de som skaffar sig en längre utbUdnmg. En fortsatt utbyggnadav vuxenutbildningen är därför angelägen för att överbryggautbildningsklyftorna mellan generationerna och för att ge dem med kort ellerotidsenlig utbUdning möjlighet att komplettera sina kunskaper och färdigheter. En särskild kommitté, kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX), har tiU uppgift att pröva oUkavägar att nå dem med kort utbUdning genom oUka åtgärder inom vuxenutbildningen.Kommittén har bl. a. gjort försök med uppsökande verksamhet. Kommittén förstudiestöd åt vuxna (SVUX) utreder det studiesociala stödets utformning förpersoner i vuxen ålder. En lösning av denna fråga är angelägen för attsträvandena att ge kompletterande utbildning åt den vuxna befolkningen med kortutbildning skall ge resultat. Omfattningen av insatserna inomgrundskolan och gymnasieskolan bestäms i hög grad av antalet ungdomar iårskuUarna. Årskullarnas storlek är i sin tur beroende av variationer inativiteten och nettoinvandringen. Nettoinvandringen har under det senasteåret minskat 1972:1 Bilaga 10 3 starkt.På grund av åldersfördelningen bland invandrarna kommer emellertid antaletinvandrarbarn i skolåldern alt fortsätta att öka. Prognoser för befolkningsutvecklingenunder 1970-talets första hälft ger vid handen en betydande ökning av antaletelever i . Däremot beräknas antalet personer i deåldersgrupper som är aktuella för gymnasieskolan och den eftergymnasialautbildningen komma att minska. Hur denna ulveckUng i sin tur kommer att påverkaantalet studerande vid universitet och högskolor är svårt att bedöma dåefterfrågan på utbUdning också påverkas av en rad andra faktorer. Det synesdock rimligt att anta att den högre utbildningens kapacitet inte kommer attbehöva byggas ut i samma takt som under1960-talet. TUlströmningen till de filosofiska fakulteterna stagneradefr. o, m, /70. skedde en minskning av tillströmningen. I fråga om vissa spärradeutbildningslinjer överstiger emellertid fortfarande antalet sökandeantalet tillgängliga platser. U 68 kommer att lämna förslag om den högreutbildningens dimensionering på . Inom skolväsendetkommer utveckUngsarbetet i stor utsträckning att avse skolans inre arbete.