prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Av följande sammanställning framgårrådets beräknade behov av inkomster (milj, kr,), 1971/72 1972/73 1973/74 Inkomster 44,5 50 60' överfört m, m. Att disponera 48 52 60 1 Beräkningarna förbudgetåren 1972/73 och 1973/74 utgår från höjd byggforskningsavgift fr. o. m. har av rådet fördelals på två huvudprogram eidigt följande. Huvudprogram 1971/72 1972/73 1973/74 Forskning 46 49 57 Administration 2 3 3 Totalt 48 52 60 Rådet har beträffande huvudprogrammetforskning delat upp detta i ett antaldelprogram enligt följande tabell, vilken även visar resursanvändningenunder /72 och beräknad sådan under /73. Prop.1972:1 Bilaga 13 196 Område (delprogram) 1 Planering av yttre 2 Utfornming av lokaler m. m. 3 Byggnaders m. m. tek- 5 Förvahning och använd- 7 Samhälls- och rayndig- 8 Information och doku- Därav till statens insti- Rådet utgår från att samhällets krav påden fysiska mUjön kommer att skärpas. Mot denna bakgrund harrådet beslutat att väsentiigt vidga sinaanslag inom området samhäUsplanering (program P.l Planering av yttremiljö). I den fortsatta forskningen skall bl. a. undersökas vUka konsekvenserpå det ekonomiska, sociala och mUjömässiga området som variationer istadsplanernas utformning kan få. Ett annat viktigt område som tas upp isamhäUsplaneringsforskning-en gäUer möjUgheterna att få ett säkrare underlagför de prognoser som måste utnyttjas i aUt planeringsarbete. Programområde P.2 Utformning av lokalerm.m. gäUer forskning som sysslar med hurman skall registrera och använda de krav som konsumenterna stäUer på främstbyggnader och anläggningar. Kunska-pema inom detta område är alltjämtbristfäUiga och osystematiska. För att systematisera och precisera de problemsom forskningen bör angripa inom detta område har rådet bildat tvåprogramgrapper, dels programgruppen för byggnadsfunktionsforskning, delsutveckllngs-gmppen för produktbestämningsskedet. Rådet räknar med att dessagrupper skall ha framlagt sina förslag till program senast under budget- Prop.1972:1 BUaga 13 InrUesdepartementet 197 året1972/73. Redan nu kan dock sägas att det föreligger starkt behov av ökadeinsatser inom detta område. Inom område P.3, som omfattar byggnadersoch anläggningars tekniska utförande, ligger bl. a. forskning om materialvaloch konstruktioner. Nära hälften av forskningsinsatserna har avsett dessadelområden. Anslagen har främstgått till forskning vid de tekniska högskolorna. TiU området hör även arbetet inombyggstandardiseringen samt problem somgäUer installationer i byggnader av värme-, vatten- och venti-lationsanläggnuigar.Rådet har för avsUit att kraftigt utvidga insatsema inom instaUationssektorn.På gmnd av omfördelning inom delprogrammet P.3 kan det totala anslagsbehovethåUas på en nästan oförändrad nivå. Inom delprogram P.4 Byggande hartyngdpunkten i rådets insatser hittiUslegat på transportplanering och transportteknflc samt frågor som berörarbetstekniska problem. BIU framhåUer i sitt senaste betänkande att det råder ett starkt samband meUan användbyggnadsteknik och krav på mUjön. IndustriaUseringen av byggandet genom längreserier har enligt rådets mening skapat nya och stora problem när detgäller att tillgodose miljökraven, ökad forskning krävs därför för attklarlägga hur fortsatt produktionsteknisk utveckling med målet lägre kostnaderskall kunna förenas med kraven på en fullgod närmiljö. Rådet är medvetet om attmaterial för en sådan utveckling av byggnadstekniken föratsätterforskningsinsatser och forskningsresultat som knappast kan komma fram genom utvecklingsarbete inom enskildaföretag eUer företagsgrupper. Det är därför viktigt attbyggnadsforskningsmedel i ökad utsträckning styrs mot detta problemområde. Forskningen inomdelprogram och användning avser främst att genom studier av hurbyggnader används samla kunskaper som kanutnyttjas vid kravformulering, i projektering och i byggandet samt inte minstviktigt vid modernisering och underhåll av byggnader. All forskning av betydelse för moderniserings- ochsaneringsverksamhet hör alltså hit. Rådet har tUlsatt en särskUdsaneringsgrapp för att initiera forskning inom saneringsområdet. Ett flertalforskningsprojekt har redan påbörjats. Rådet anser att ökade insatser måstegöras även inom detta område. Inom områdena P.6Företagsekonomi och P.7 Samhälls- och myndighetsfrågorhar insatsema hittUls begränsats till driftkalkyler för WS-installationer,tidig upphandling av rörledningar, kontoplaner för olika branscher, kalkylsystem, förändringar ibyggandet, klassificering av byggföretag och produktivitetsstudier.Rådet anser det vara angeläget att åtgärder vidtas för att kraftigt stimuleraekonomisk forskning kring såväl byggnads-,hyres- och lokalkostnadsproblem som bostadsmarknadsfrågor. 1972:1 BUaga 13 198 Vad angår delprogram P.8 Information ochdokimientation lägger rådet ned stortarbete på att informera om de resiUtat som framkommer genom den av rådetfinansierade forskningen. Informationsverksamheten behöver dock utvidgas ochförbättras. Rådet har därför tiUsatt en utredning som skaU närmare studera hurinformationen skaU bedrivas för att bU tUl största nytta för byggnadsbranschen.Rådet avvaktar förslag från denna utredning innan beslut fattas omförändringar i informationsverksamheten . DebetydelsefuUa uppgifter som väntar rådet nödvändiggör attrådets resurser successivt ökas så att de når enväsentligt högre nivå än de omkring 45 milj.kr. som rådet förfogar över förinnevarande budgetår. Rådet föreslår därför att byggnadsforskningsavgiftenhöjs tiU fr. o. m. . Trots detta beräknas inkomsternaav avgiften tUl byggnadsforskningsfonden /73 komma att uppgå tiU endast 41,5 milj. kr. motberäknade 38,7 milj. kr. för innevarande budgetår. Omräknat i fastapriser innebär detta att rådets inkomster av avgiften beräknas bli av sammastorleksordning som under /71 som forskningsområdetfr. o. m. utvidgas tillatt gälla även anläggningsverksamheten. Rådet hemstäUer att anslaget förs upp med8,5 milj. kr. för /73, vUket innebär en ökning med 4,3 milj.kr. ökningen föranleds föratom av föreslagen höjd byggnadsforskningsavgift bl. a. av att vissa statligaforskningsinstitutioner, till vilka rådet lämnar forskningsanslag, harbegärt att rådet skall erlägga lönekostnadspälägg av utgående anslag. Som anförts i det föregående yrkar rådet,att ett särskilt anslag för företagsbundet FoU-arbete inom byggnadsområdet försupp med 10 milj. kr. Vid min behandlingav frågan om utvidgning av byggnadsforsknings-avgiften tUl att gälla även anläggningsverksamheten (prop.1971:4) framhöll jag det angelägna i att byggnadsforskningsrådets totalprogram för insatserna inom forskning och utveckUng samtprogram och prioriteringar för det konunande verksamhetsåret årligenredovisades för Kungl. Rådet bordedessutom lägga fram preliminära program-budgetberäkningar på längre sUct samtinformation om programverksamheten och ändrade prioriteringar. Jaganförde vidare att min avsikt var att Kungl. Maj:t skulle för anmälasynpunkter på verksamhetens huvudsakUga inriktning. Byggnadsforskningsrådethar i sin anslagsframställning för /73 upplyst att en särskild arbetsgrapp har bUdats föratt göra en 1972:1 Bilaga 13 199 fördjupadanalys av målen för verksamheten och utarbeta ell långsiktigt ramprogram förhela forskningsfältet. Rådet har för avsikt att presentera detta program senast i samband med anslagsframstäUningen för budgetåret1973/74. Rådet har därför inte nu redovisat något detaljerat långtidsprogram utan begränsat sig tiU attlägga fram förslag till program för forskningens inriktning /73 samt att redovisa vissa riktlinjer för perioden1973/741976/77. StäUningstagandentill det långsiktiga forskningsarbetets inriktning bör i huvudsak anstå tiUs den särskildaarbetsgrappens arbete har avslutats och byggnadsforskningsrådetsställningstagande härtill föreligger. De förslagsom såväl rådet som BIU har lagt fram i fråga om stöd tiU företagsbundetutvecklingsarbete ger mig emellertid anledning att här ta upp vissa frågor somhar betydelse för forskningsverksamhetens framtida inriktning. Vidarevill jag peka på några områden, som är av så grundläggande betydelse för möjligheterna att rationaUsera byggandet att enlångsiktig inriktning av forskningsverksamheten bör göras . En viktig förutsättning förkostnadssänkande åtgärder inom byggandet är överblick över byggprocessenssamtliga delar och kunskap om deras inbördesekonomiska sammanhang. En allsidig, övergripande byggnadsekonomiskforskning kan ge denna överblick och kunskap. Jag anser därför i likhet medbyggnadsforskningsrådet att koncentrerade insatser inom denna forskning ärönskvärda. Det föreligger ett starkt behov av bättre underlag för bedömning avfrågan inom vilka områden av byggprocessenforskningsinsatser kan ge gott ekonomiskt utbyte. Bristen på övergripande byggnadsekonomisk forskningförsvårar en lämplig avvägning mellande områden som tiUdelas forskningsmedel. Jag fömtsätter därför attbyggnadsforskningsrådet ägnar den byggnadsekonomiska forskningen ingående uppmärksamhet i samband meddet fortsatta programarbetet. Jag vUl isammanhanget erinra om att betydelsefulla uppgifter i byggprocessen ligger på byggherrar, kommuneroch olika statliga organ. Innan detegentliga byggnadsarbetet påbörjas har många kostnadspåver-kande beslutredan fatlats av kommun och byggherre inom de ramar som bestämmelser, normer,rekommendationer och statiigt finansiellt stödanger. Det är därför av väsentlig betydelse alt den av rådet stödda byggnadsekonomiskaforskningen mera än hittiUs inriktas på de uppgifter som i byggprocessenåvilar beställarledet och samhällsorgan och påderas möjligheter att styra bebyggelseprocessen så alt bästa möjliga ekonomiska resultat kan uppnås. Byggprocessenmåste ses som ett samspel meUan samhälle, beställare och leverantörer. BIU har i anslutning härtUl framhållitatt föratsättningen för en frakt-bar samverkan ar att egenskaper hos miljö ochbyggnader samt resultaten av produktionenkan mätas och jämföras i förhållande till målen. Utredningen harunderstrukit behovet av ett utvecklingsarbete i fråga 1972:1 BUaga 13 200 ommetoder för programmering och värdering i samband med projek-termg och upphandlmg. Jag anser i likhet medutrednuigen att utvecklingsarbetet inom detta område behöver stimuleras bl. a.för att beställar-ledets möjligheter att planera och styrabebyggelseprocessen i enlighet med de uppstäUda kraven skall förbättras. som och andra berörda myndigheter kan göra insatser påområdet. Vad angår det förslag som BIU har förtfram beträffande stöd tiU teknisktutvecklingsarbete genom byggnadsforskningsrådet vUl jag först erinra omatt rådet enligt sin instruktion skall främja forskning och rationalisering inom husbyggnads- ochanläggningsområdet, bl. a. genom attlämna bidrag för forsknings- och försöksverksamhet tiU institutioner ochenskilda. Medel för bidragsgivningen får rådet genom den särskildabyggoadsforskningsavgiften som tas ut på lönesumman inom byggnadsindustrinsamt ett statiigt bidrag som lämnas genom anslag över budgeten. Rådet skalltäcka ett stort forskningsområde som omfattar samhäUsplanering, byggnads- och anläggningsverksamhel, byggnadsmaterial-tUlverkning samt förvaltning med underhåll,modernisering m. m. Forsk-ningsresursema har i första hand inriktats påproblem som har allmänt intresse förbranschen. Byggnadslekniskt utvecklingsarbete inom företagen har endasti undantagsfaU fått stöd från rådet. BIU föreslår nu attbyggnadsforskningsrådels nuvarande stödformer skallkompletteras med lån tUl företagsbundet utvecklingsarbete för bl. a. byggmetoder,maskiner och andra hjälpmedel samt byggnadsmaterial. För att finansiera låneverksamheten föreslår utredningen en höjning av byggnadsforskningsavgiften. Flertaletremissinstanser tillstyrker den föreslagnakompletteringen av rådets verksamhet. Förslaget alt för detta ändamål höjabyggnadsforskningsavgiften har fått ett mera blandat mottagande. har i sinanslagsframställning förklarat sig berettatt starta en försöksverksamhet med utdelning av anslag medåterbetalningsskyldighet för företagsbundet utvecklingsarbete som gäller nyproduktionsmelodik eller nya produkter. Rådet begär ett särskilt anslag om 10 milj. kr. för nästa budgetår fördenna försöksverksamhet. Syftet medutredningens och rådets förslag synes främst vara att stimulera företagen till ökad satsning påutvecklingsarbete. Också enligt min meningär det önskvärt att byggherrar, entreprenörer och bygg-nadsmaterialtiUverkareengageras i större utsträckning än f. n, i FoU-arbete som inriktas på problem med anknytning till aktuell byggnadsproduktion,MöjUgheterna att få forskningens rön snabbt omsatta i produktionen ökarhärigenom. En stimulans tillett sådant engagemang från företagssidan kan åstadkommas om byggnadsforskningsrådet istörre utsträckning än ger bidragtiU kostnader för forskning och utvecklingsarbete inom företagen. Attden bidragssökande har etl kommersiellt syfte med utveck- 1972:1 Bilaga 13 201 lingsarbeletbör inte hindra att slöd lämnas under vissa förutsättningar. En förutsättning bör vara att det förforskningsarbetet i övrigt gäUande kravet på offentlig redovisning avarbetet och resultaten tiUämpas även fördet företagsbundna utvecklingsarbetet. Förutsättningarna i övrigt torde behövaövervägas närmare, bl, a, i syfte att klarlägga gränsdragningen mellan rådetsstödverksamhet och motsvarande verksamhet inom STU. Dessagränsdragningsfrågor bör övervägas av rådet och STU i samråd. Enbidragsverksamhet av det nu berörda slaget bör inrymmas inom ramen för rådetsnuvarande ekonomiska resurser och tills vidare ha karaktär av begränsadförsöksverksamhet. Jag är inte beredd att förorda att ytterligare medel ställstUl rådets förfogande för detta ändamål, vare siggenom höjning av byggnadsforskningsavgiften eUer genom ett särskilt anslag på statsbudgeten. Jag anser mig inteheller böra tiUstyrka rådets förslag om en höjning av avgiften i syftealt öka bidragsgivningen i övrigt. Jag viU emellertid i detta sammanhangerinra om att STU har lUl uppgift bl. a. att initiera och stimulera teknisktFoU-arbete inom sam-häUeligt angelägna och industrieUt betydelsefuUa sektorer.Stöd länmas i form av bidrag med eller utan villkor om återbetalning, som låneller som avtalsbundna bidrag tillkollektiva forskningsprogram. Lån och bidrag med återbetalningsskyldighet frånSTU är i regel inte förenade med kravpå offentlig redovisning. Möjligheter finns för förelag inom byggnadsbranschenatt hos STU söka stöd för utveckUngsarbete i den mån det faUer inom STU:s program. Detta torde f. n. varafaUet inom bl. a. området materialteknik. Rådet och styrelsen börsamarbeta såväl när det gäller behandlingenav enskUda projekt som i fråga om utarbetande av långsiktiga program för verksamheten. a. börbyggnadsforskningsrådet lämna sinmedverkan tUl att skaffa fram det underlag som STU kan behöva för sinaanslagsframställningar. I denna fråga har jag samrått med chefen förindustridepartementet. Jag viU i detta sammanhang ta upp den ifömtnämnda prop, 1971: 4 aktualiseradefrågan om en förändring av byggnadsforskningsrådets organisation, I propositionen anförde jag att rådetborde undersöka i vilken utsträckningdet kunde vara lämpligt att på byggnadsforskningsområdet använda sig aven organisation med nämnder liknande den som STU arbetar med, I sinanslagsframställning för /73 har byggnadsforsk-ningsrädet lämnaten redogörelse för sina synpunkter på organisationsfrågan. Rådet har nogaövervägt för- och nackdelar med en organisation liknande STU:s och stannat för alt rådet även ifortsättningen bör arbeta enligt nuvarande principer, dvs. med en organisationdär besluten fattas i plenarsammanträden. Även om alltså självständiga nämnderenligt rådets mening inte bör inrättasanser rådet det lämpligt att etl antal rådgivande programkommittéerutses. Jag ansluter mig till denna rådets 7* 1972. 1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 13 202 Vad slutligen beträffar anslagets storlekhar för innevarande budgetår anvisat 4,2 milj, kr, lillbyggnadsforskning. Av detta belopp hänförs1,2 milj. kr. lUl och resten, 3 milj. kr., utgörhälften av det årliga bidrag som skall utgå fr. o. m. . Hel årseffekten med nuvarande avgiftsuttagblir således 6 mUj. FöljaktUgen bör anslaget för /73 ökasmed 1,8 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Byggnadsforskning för budgetåret1972/73 anvisa etl anslag av . Rekonstruktionsbidrag tiU allmänna samlingslokaler 1970/71Utgift 613 650 Reservation 572 950 1971/72Anslag 700 000 1972/73Förslag 500 000 Bidragsbestämmelsernafinns i brev . Dessa bestämmelser innebär i korthet att bidragkan utgå till ägare av statligt belånade aUmännasamlingslokaler, vilkas bevarande bedöms vara av betydelse för bygden, medbelopp motsvarande högst av låneunderlaget. Nämnden hemställeratt anslaget uppförs med , för /73, Tillrekonstruktionsbidrag bar under budgetåren 1960/611970/71 anvisats tUlhopa . Bidrag harbeviljats med sammanlagt . fannsvid senaste budgetårsskifle inte slutligt behandlade ansökningar avseende ett sammanlagtbelopp av . Nänmden beräknar anslagsförbrukningen per budgetårtiU 700 . Med hänsyn till storleken av ingående reservationuppskattar nämnden anslagsbehovet för /73 tiU . Jag biträder nämndens förslag ochhemstäUer att Kungl. att tiURekonstruklionsbidrag till allmänna samlingslokaler för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 13 203 rV: 11. Statens hantverks- och industrilånefond 1970/71 Utgift 35 000 000 Behållning 14 500 000 1971/72 Anslag 20 000 000 1972/73 Förslag 20000 000 Från anslaget överförs medel till statenshantverks- och industrilånefond för utiåning till företagareföreningarna, vUkai sin tur lämnar hantverks- och industrilåntUl hemslöjds-, hantverks- och småindustriföretag. Långivningen regleras genom kungörelsen (1960:372) om statiigt kreditstöd tiU hemslöjd, hantverk och småindustri(omtryckt 1968: 354, ändrad 1970: 181 och 1971: 450), vilken även innehållerbestämmelser om statlig garanti för lån till hantverks- och industriföretag.Särskilda bestämmelser om statlig garanti för lån tiU turisthotell finns i brevden . För innevarande budgetår har tiU fondenanvisats 20 mUj. Ramen för slatsgaranti tiU hantverks- och industriföretagm. m. har fastställts tUl 80 milj. kr. Ramen inrymmer även nyssnämnda garantierför lån lill turisthotell, vilka utfärdas av kommerskoUegium. Företagareföreningarna beräknarutlåningen under / 73 tUlsammaiUagt 123,4 mUj, kr., medan inflytande amorteringar beräknas tiU endast ca 56,3 milj. kr. På grund häravföreligger enUgt föreningarnasbedömning ett sammanlagt behov av ytterligare upplåning ur fonden på ca67,1 milj. kr. KapitalbehåUningen ifonden uppgick enUgt kollegiet per till ca 286 milj. kr. För /72 har fondenförstärkts med 20 milj. kr. De senaste årens utveckling påkreditmarknaden och ändringar av bestämmelsernaför företagareföreningarnas långivning har medfört svårigheter att påvisanågon bestämd utveckUngstendens i långivningen och 1972:1 Bilaga 13 204 attbedöma föreningarnas reella behov av nya lånemedel. Föreningarnas utlåning avstatsmedel uppgick tiU 38,6, 57,5, 84,6 resp. 77,5 milj.kr. Svårigheterna på kreditmarknaden för framför allt den mindreindustrin medförde stor efterfrågan på lånfrån föreningarna, varför bevUjade förstärkningav hantverks- och industrilånefonden på tilläggsstat med 20 mUj. utövertidigare bevUjat anslag för budgetåret på 20 milj. kr. Kommerskollegiet anser sig inte kunnabedöma, huruvida föreningarna under /73 kommer att ha behov avytterUgare upplåning ur fonden i tidigarenämnd storleksordning. EnUgt koUegiet kvarstår svårigheter att nu avgörai vilken utsträckning fonden kommer att tas i anspråk innevarande budgetår ochvilken ingående balans som står tUl förfogande för nästa budgetår. Kollegietinskränker sig därför till att föreslå altfonden förstärks med samma belopp som beviljat under en långföljd av år, nämligen 20 mUj. Vad angår det statliga kreditstödet iform av lånegarantier tUl hantverk och småindustri samt tiU turisthoteUbevUjades under vart och ett av budgetåren 1966/671970/71 garantier på 45,4,75,9, 64,8, 39,5 resp. 32,3 milj. kr. För innevarande budgetår har fastställtsen lånegarantiram på 80 milj.kr. Per hade garantier bevUjatspå ca 6,2 milj. kr. Inneliggande ansökningar uppgick tiU sammanlagt ca 16 mUj.kr. Visserligen har anspråken pålånegarantier avsevärt minskat , men då dettaenligt kollegiets uppfattning närmast har orsakats av kreditmarknadslägetanser kollegiet att garantUåneramen bör fastställas till oförändrat 80 milj.kr.för /73. Kollegiet erinrar om att inom garantilåneramen numera skall inrymmas också det särskildaomslällningsstödel till TEKO-industrin varom beslutat. , som finner föreningarnas beräkning av utlåningsbehovet under /73 välgrundad,föreslår att fonden tiUförs 65 milj. kr.Garantiramen bör enligt förbundets mening fastställas tlU oförändrat 80milj. Jag biträderkoUegiels förslag att anslaget tUl hantverks- och industrilånefonden för /73 tas uppmed oförändrat belopp, 20 milj.kr. I anslutning liU vad kollegiet haranfört vUljag erinra om alt fonden under /71 tUlfördés. genom anslag på tiUäggsstat, varigenom den temporärt ökadeefterfrågan på lånemedel kunde tiUgodoses. Mot kollegiets förslag tiU garantiram har jag inteheller någon erinran. Idetta sammanhang bör för anmälas, att Kungl. Prop.1972:1 BUaga 13 205 derden gångna hösten i ett fall har beslutat om statlig garanti för lån tiU ettföretag inom turisthotellnäringen, varvid viss avvikelse skedde från gällande bestämmelser i fråga om s. k.hoteUgarantier. Enligt dessa bestämmelser,vUka grundar sig på beslut av riksdag, kan ho-teUgaranti beviljas endast för lån, som är avsettför ny-, tUl- eller ombyggnad eller inredning av lokaler ochanläggningar, som är nödvändiga för verksamheten. I det åsyftade falletbeviljades förelaget garanti för ett lån till rörelsekapital med hänsyn tiUatt företaget, som är av utomordentiig betydelse för fjällturistnäringen,eljest inte hade kunnat bemästra de akuta likviditetsproblem som uppkom tiUföljd av den för branschen mycket oförmånUgaturistsäsongen . Företaget sysselsätter vmtertidca 320 personer vid fjäUlu-ristanläggningar i , Västerbottensoch . Om inteframstäUer erinran häremot bör Kungl. Maj:t ha möjUghet att om synnerliga skäl talar härför i Ukartadesituationer göra motsvarande avsteg från bestämmelserna. Jag hemstäUer att Kungl. 1) medge attslatsgaranti för lån tUl hantverks- och industriföretag m.m. under budgetåret1972/73 beviljas intiU ett belopp av . 2) tUl Statenshantverks- och industrilånefond för / 73 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 12. 1970/71Utgift 2 540 800 000 BehåUnmg . 1971/72Anslag 3 060 000 000 1972/73 Förslag 2 835 000 000 Från fonden utbetalas bostadslån,räntebärande förbättringslån, tomträttslån tiU kommun samt räntelån. Fondenbelastas också av skuldökning på vissa bostadslån samt, i obetydligomfattning, av utbetalningar av vissa andralån som bevUjals enligt äldre bestämmelser. Gällande bestämmelser om bostadslån finnsi bostadslånekungörelsen (1967: 552, ändradsenast 1971: 1182), Enligt dessa bestämmelser utgår lån i huvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus. Bostadslånets storlekbestäms så att det utgör en andel av ett i särskUd ordning fastställtlåneunderlag. Andelen är för kommun eller aUmännyttigt förelag, förbostadsrättsförening med insyn, i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och i övriga faU. Låneunderlagetbestäms i fråga om nybyggnad enUgt en av Kungl. Maj: t fastställd metod somsumman av beräknade kostnader för mark, exploatering av marken, grundläggningoch byggande. 1972:1 Bilaga 13 2U6 utgör med vissa begränsningar den godkända kostnaden förarbetet låneunderlag. Detförutsätts att underliggande lån tas upp i öppna marknaden. För bostadslånskall erläggas ränta efter en räntesats som fastställs av Kungl. Maj:t för ettkalenderår i sänder. Räntan är subventions-fri. Lånet förutsätts bliåterbetalat .