prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — ochhögskolor har till uppgift att utrusta universiteten m, fl, läroanstalter ochde övriga institutioner som Kungl, Maj:t bestämmer, Kungl, Maj:t har den 15 maj1959 utfärdat instruktion för nämnden (ändrad ), Nämndensvarar även för anskaffning av viss apparatur åt de statUga forskningsrådensamt bistår universitetskanslersämbetet och lokal- ochutrust-ningsprogramkommittéema för universitet och högskolor vid planering avutrustning. Nämnden svarar även för effektivering ochsamordning av upphand-Ung inomuniversitets- och lärarutbildnmgssektorema, Prop.1972:1 BUaga 10 279 ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal + 2 + 1 -f 759 000 -f 600 -f 19 000 4- 86 000 -{- 24 400 -f6 000 -f-482 000 -1- 600 4- 11000 -h 86 000 -1- 14 400 -4 000 Tjänst som assistentoch sekreterare (+42 000 kr. Indragning av entjänst i befordringsgång vid nämndens kameralsektion med ökning avmedel för anställning av extra personal (. Lönekostnader för tjänsteraasom överdirektör (. Maj:ls beslut den30 ) samt assistent och sekreterare till överdirektören (+161000kr. Lönekostnader för 5tjänster som f. n. bekostas från kommittéanslag(+314 000 kr. Ersättning förkonsultuppdrag (+20 000 kr,). upphandUngsverksamhethar ökat betydligt . Under innevarande budgetår har vid nämndengenom beslut inrättats en extra tjänst som överdirektör ochordförande i nämnden. För nästa budgetår beräknar jag medel för denna tjänstsamt medel för en tjänst som assistent och sekreterare till överdirektören(4), Vidare bör inrättas en extra ordinariebyrächefstjänst i stället för en arvodestjänst för vilken kostnaderna innevarandebudgetår bestrids från kommittéanslag (5), Från dettaanslag bekostas ytterligare vissa tjänster vid nämnden. Departementschefen sin beräkning av kommittéanslagetbeaktat medelsbehovet för dessa tjänster även för nästa budgetår. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår att 1) bemyndiga Kungl, Maj:t att och högskolor inrätta en tjänst sombyråchef i Ce 1, 2) till högskolor för /73 anvisa ett förslagsanslag av 2 363 000kr. Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 280 1972/73Förslag 1 214 000 1 juU 1971, Den har bl. a. att se till att planerna över studiegången geslikvärdig utformning vid samtliga socialhögskolor och att anskaffningen avpraktikplatser samordnas. Vidare skall nämnden svara för antagning avstuderande vid socialhögskolorna samt avgeförslag till anslagsframstäUningar avseende socialhögskolorna ochnämnden. Beräknad ändring 1972/73 -f 520 000 -f- 3 000 därav för automatisk data- Under förslagsanslaget E 30. om tjänster m. m. innebär i korthet. 1 tjänst somavdelningsdu-ektör i B 6 (+ . Ökadmedelsanvisning för helårsanställd personal (3 tjänster som byråassistent och 1 tjänst somkansliskrivare) (+191 000 kr. Ökad medelsanvisningför arvodering av experter (+ . Ökad medelsanvisningför extra vaktmästar- och biträdespersonal (+73 000 kr. Indragning av medeltUl arvoden vid inträdesprov (. Statsmaktema beslutade (prop.1971:36, UbU 1971:11, rskr 1971: 136) omvissa förändringar i fråga om ledningen av socialhögskolorna. Genom beslutetombUdades till nämnden försocionomutbildning. Nämndens sammansättning ändrades och den fick nyaarbetsuppgifter och ökade befogenheter. Med hänsyn till dessa förändringar finnerjag det ändamålsenligt att medel för nämndens verksamhet /73anvisas under ett 1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 281 särskiltriksstatsanslag i stället för som för innevarande budgetår under anslaget tillsocialhögskolorna. På grund av ökade arbetsuppgifter vid nämndenbör den ges vissa resursförstärkningar. För ledningen av arbetet vid nämndenskansli har Kungl. Maj:t genom beslut inrättat en extraordinarie tjänst som avdelningsdirektör. Jag beräknar nu medel för denna tjänst(+94 (X)). Utöver ökningar av automatisk natur räknar jag under anslagetytterUgare medel för extra personal m. m. (+100 000 kr,) samt för automatiskdatabehandling vid antagnings-arbetet (+100 000 kr,). Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 282 b) universiteten m. m. 1 sina förslag till anslagsäskanden /73 (sammanfattande del Högre utbUdnuig och forskning,publicerad som nr 12 i universitetskanslersämbetets skriftserie) tar ämbetetinledningsvis upp vissa kvantitativa och kvalitativa frågor. Ämbetet framhåller att den kvantitativa utvecklingen (s, 8) på ett mera markant sätt kommit att skiljasig från de kalkyler beträffande tUlströmningen som presenterades i fjolåretsanslagsframställning. Nettoantalet nyinskrivna studerande blevavsevärt mindre än det kalkylerade. Vidare sjönk andelen nyinskrivna vidmate-matisk-naturvetenskaplig fakultet tämUgen kraftigt i förhållande till denberäknade, I de på grundval av gjorda erfarenheter framräknade prognoserna har en stabilisering av talen förtillströmningen tUl de fria fakulteterna förutsetts. Ämbetet räknar numed en total studerandetiUström-ning /76 med ca 27 000, varav ca 20000 tUl de fria fakultetema. Antalet närvarande studerande, som budgetåret1970/71 beräknades uppgå till totalt ca 121 000, väntas /76 haökat till ca 123 000, varav ca 81 000 vid de fria fakulteterna. Antalet examineradepå grundexamensnivå, som 1970/71 uppgick till knappt 15 000, beräknas läsåret1975/76 uppgå till drygt 21 000, Ämbetet framhåller att de kvantitativaproblemen dominerat debatten medan frågor rörande utbildningens ochforskningens kvalitet ofta inte blivit tUlräckligt observerade.Ansträngningarna behöver nu koncentreras på att skapa en studieorganisation ochen inlärningsmiljö som är elastisk nog att möta hårda fordringar och snabbaförändringar i fråga om utbildningens innehåll och uppläggning och som själv inbjudertill nyskapelser. Den debatt som under den senaste tidenförts om de kvalitativa problemen har stärkt ämbetet i övertygelsen attbetydande insatser måste göras för att höja effektiviteten i utbUdningen. Föratt uppnå detta syfte är det, framhåUer ämbetet, nödvändigt att kraftigtförstärka resurserna för vissa ändamål. I första hand gäller dettauniversitetens och högskolornas basorganisation. Det blir alltmer angeläget attförstärka effekten av resurstiUskott genom att rationaUsera verksamheten, dvs.höja dess produktivitet i skUda avseenden. ÄmbetetsframstäUning rörande den grundläggande utbildningenvid universitet och högskolor omfattar bl. a. avsnitt om studie- Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 283 och yrkesvägledning, översyn av studieordningen vidfilosofisk fakultet, yrkesinriktning av utbUdningen samt geografisk spridningav universi-tetsutbUdningen. framhålleratt målet för studievägledningen (s. 25) inom universitetssektom är att ge destuderande underlag för studievalet med beaktande av såväl derasförutsättningar och intressen sombedömningar av arbetsmarknadsutvecklingen. Studievägledningen bör ocksåinnefatta hjälp åt de studerande i fråga om uppläggning och genomförande avstudierna. Ämbetet framhäver behovet av resurser för studievägledning för altmöjliggöra en uppsökande verksamhet till stöd för studerande som av olika skälkommit efter. En aktiv och uppsökande studievägledning måste, framhållerämbetet, också kunna innefatta avrådning från tillämnade studier. Ämbetet lägger fram ett treårsprogram förutbyggnad av studievägledningen vid universitet och högskolor. Programmetinnebär att de nuvarande resurserna ca 6,7 milj, kr, vid förvaltningarna ochpå institutions- och sektionsnivåerna förstärks med 2,7 milj, kr, varjebudgetår fram t, o, m, /75, akademikers centralorganisationhar kommit in med en skrivelse rörande studie- och yrkesvägledning viduniversiteten m. m. Ämbetet berör i detta sammanhang även dehandikappade studerandenas situation (s. 27). Dessa studerande kan nu fåbidrag till stödundervisning och särskild handledning från anslagen tillavlönuigar till lärarpersonal. Ämbetet bedömer den gällande förberäkning av detta stöd vara alltför begränsad och dessutom opraktisk. Ämbetetföreslår därför att ifrågavarande kostnader skall få bestridas frånfakulteternas avlöningsanslag med skäUgtbelopp efter prövning av den lokala universitetsmyndigheten. Ämbetet lägger fram ett handlingsprogramför pedagogiskt utvecklingsarbete,omfattande bl. a. särskild pedagogisk försöksverksamhet vid vissainstitutioner samt utbildning av lärare och övrig personal inomuniversitetsorganisationen. Det i handlingsprogrammet angivna målet förlärarfortbildningen är att genomföra bl. a. en pedagogisk grundutbildning för samtliga lärarevid universiteten och högskolorna. Kostnaderna för lärarfortbildningberäknas /73 uppgå till ca 3 milj. kr. vartill kommer kostnaderför ersättning för mistade avlöningsförmåner, vilka kan uppskattas till ca 5,1milj. I fråga om 1969 års studieordning vid defilosofiska fakulteterna (s. 2932)redovisar ämbetet sitt arbete med översyn inom enskilda ämnesområdenoch av utbildningslinjer. Ämbetet nämner därvid bl. a. att man överväger attsöka få tiU stånd en ospärrad studiekurs avseende den andra terminens studier ipsykologi, som avses bygga på den befintliga ospärrade 20-poängskursen.Ämbetet föreslår vidare att utbild- Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 284 ningsorganisationenkompletteras med en ny utbildningslinje, vilken i första avdelningen skulleomfatta studiekurser om 20 poäng i vartdera av ämnesområdena matematik ochfysik och i andra avdelningen studiekurs om 40 poäng inom något avämnesområdena kemi och maskinteknik. Ämbetet har redovisaterfarenheterna av studieordning under /71. erinrar i sinanslagsframstälhiing om att statsmakterna i de senaste årens reformarbeteslagit fast att den eftergymnasiala utbildningen skall vara yrkesinriktad. Förplaneringsarbetet betyder detta praktiska omställningsproblem. Ämbetet betonaratt en starkt framträdande anledning tUl de högskolutbildades svårigheter vidutträdet på arbetsmarknaden utgörs av den bristande beredskapen inför övergångentiU den första egentliga yrkesverksamheten. En av de viktigaste uppgiftema iplanermgsarbetet är därför att stärka de yrkes-förberedande inslagen iutbildningen. /70 anordnasyrkesinriktade studiekurser vid universitetens filosofiska fakulteter. /72 beräknas sådana kurser kunna anordnas för drygt 4 000studerande. Enligt universitetskanslersämbetets mening är det ytterstangeläget att antalet utbildningsplatser vid de yrkesinriktade studiekursernaökas kraftigt. Dessa kurser är enligt ämbetet ett första steg i förändringen avutbildningens struktur. Som ett led i regionalpolitiken har,framhåller ämbetet, ett målmedvetet arbeteinletts i fråga om den högre utbildningens lokaUsering (s, 34) till nyaområden. Ämbetet erinrar därvid om den försöksverksamhet med systematiseraddecentraliserad universitetsutbildning som påbörjades /71 samt omriksdagens beslut om högre teknisk utbildning och forskning i ochom en bibliotekshögskola i , Ämbetet framhåUer att det är viktigt altde studerande vid universitetsfilialerna och vid högskolenheten i Linköpingerbjuds ett rikhaltigt urval av studiekurser. En utbyggnad av fUialerna ochenheten bör enligt ämbetets mening i huvudsak koncentrerastill studiekurser inom naturvetenskapliga ämnesområden. Därigenom skulle enönskad stimulans till ökad tillströmning av studerande tillmatemalisk-naturvetenskapUg utbildning kunna uppnås. Ämbetets förslag rörandeden fortsatta utbyggnaden av universitetsfilialerna och /73 framgår av följande sammanställning. Kemi 40 p Biologi 40 p Fysik 40 p 24' 72' Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 285 behandUng (ADB) 40 p ' Finns redan på orten tiU det anlal ärsstudieplatsersom anges, ' Under förutsättning alt datamaskinterminal kaninrättas eller tillgång lUl datamaskin kan ordnas på annat sätt. poängteraratt en resursutbyggnad för forskarutbildningen(s. 42) med nödvändighet måste ske successivtmed hänsyn till personella och finansiella tillgångar. Ämbetets förslagpå detta område omfattar anslagsförstärkningar för /73 medsammanlagt ca 12 milj. kr. Förslagets tyngdpunkt ligger på de fUosofiskafakultetema. Ämbetet lägger fram förslag om ändradeprinciper för lärarkrafttill-delning förforskarutbildning vid de filosofiska fakulteterna. Vid genomförande avdetta system, som dels beaktar handledningens centrala roll iforskarutbildningen, dels ger bättre möjligheter än f. n. att disponera de tillgängliga lärarkrafterna för såvälundervisning som handledning allt efter behov, bUr det möjligt förstatsmakterna och de planerande organenatt göra resursmässigt bestämbara avvägningar mellan forskarutbild-niagensbehov och andra ändamål. Ämbetet avser alt i samband med anslagsframställningenför /74 redovisa normer för omfattningen av lärarkrafterna irelation till antalet studerande. Det nya systemet utgår från attforskarutbildningen i princip skall varatillförsäkrad en undervisnings- och handledningskapacitet som motsvarardels tjänstgöringsskyldigheten för befintliga tjänster som professor,biträdande professor, docent och forskarassistent, dels de resurser som anvisas under anslaget Särskilda åtgärder förforskarutbildning, dels de resurser som tUldelas för forskarutbildnmg pågrundval av organisationsplaner (motsv,). Reformen kan sägas innebäraatt mnebavarna av de nämnda tjänsternaberäkningsmässigt »lyfts» till forskarutbildningen varvid resursema förden grundläggande utbildningen förstärks med ca 5 milj. kr. i syfte att därbehålla en i princip oförändrad undervisningsstandard. De medel somhittiUs anvisats under anslaget Särskilda åtgärder för forskarutbUdning och demedel som anvisats inom ramen för universitetsautomatikenbör föras samman fakultetsvis och ställas till läroanstalternas dispositionför forskarutbUdning. Inom ramen för dessa medel bör konsistorierna fåmöjlighet att i princip inrätta samtliga typer av tjänster. Ämbetet anser att det bör vara möjligt förprofessor och biträdande professor att fullgöra hela undervisnmgsskyldigheten iform av handledning. Ämbetet finner det angeläget att man ökar smidigheten iresurs- Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 286 användningenockså inom andra fakulteter än de filosofiska. Även vid dessa fakulteter börbl. a. medel motsvarande dem som f. n. anvisas under anslaget Särskildaåtgärder för forskarutbildning fr. o, m, /73 anvisas somsärskilda delposter för forskarutbildning under resp, kursanslag. tar vidareupp frågor rörande samverkan i forskarutbUdning och forskning (s, 49), Ämbetetföreslår att de medel som flyter in genom uppdragsverksamhet skall kunnaanvändas även för vissa andra ändamål än sådana som f. n, får belastadriftkostnads- och bokinköpsanslagen. Ämbetet finner att det bör vara möjligtatt i ökad utsträckning utnyttja resurser utanför universitetsorganisationen iforskarutbildningen. Ämbetet föreslår därför att möjlighet skapas för konsistoriernaatt meddela arvodesuppdrag som professor på deltid, detta i syfte att knytakvalificerade forskningshandledareverksamma utanför universitetsorganisationen till universitetsväsendet.Kostnaderna härför avses bestridas från de medel som föreslås bU ställda tillläroanstalternas förfogande för forskarutbildning. Ämbetet anser att betydandeförstärkningar av driftkostnads-anslagenär utomordentUgt angelägna för att de för universitetens och högskolornas verksamhet nödvändigabasfunktioner skall konsolideras. Som särskilda skäl för förstärkningav driftkostnadsanslagen framhåUer ämbetet bl. a. det ökade antalet studerandeinom grundutbildningen, den vidgadeverksamheten vid universitetsfilialerna, införandet av yrkesinriktadestudiekurser samt önskvärdheten av att i största möjUgt utsträckning befriaamanuens- och assislentpersonalen från administrativa rutingöromål. Ämbetetföreslår vidare att bl. a, medel för alt täcka kostnader för sjukvård,reseersättningar, telegram, telefon, ersättning till arbetare vid de botaniskaträdgårdarna i och samt renhållning och städning fr, o, m, nästabudgetår beräknas under driftkostnadsanslagen. Medel för dessa ändamålberäknas f. n. under anslaget Universiteten m. m.: Gemensamma driftkostnader. ochkonsistoriet vid i har anhållit att medel till tryckningav doktorsavhandUngar anvisas under ett särskilt förslagsanslag. anser att enfortsatt överföring av beslutanderätt tUl de lokala universiletsmyndigheterna är av grundläggandebetydelse för effektiviteten i vid mening i utbildnings-ochforskningsorganisationen. Ämbetet framhåller att en decentralisering avbeslutanderätt måste innefatta inte bara formella och praktiskt administrativaförändringar utan också ett faktiskt överförande av ekonomisk rörelsefrihetoch ekonomiskt ansvar. Decentraliseringsfrågorna är därför på en rad punkterknutna till reformarbetet på det anslagstekniska området, vars mål är ettprogrambudgetorienterat anslags- Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 287 system.Ämbetet påpekar att frågor som avser formulering av mål för forskning ochutbUdning måste ges hög prioritet. a. de mål som formuleras angerstatsmakterna inriktningen av verksamheten. Det är genom alt jämföraprestationerna med de uppställda målen som de ansvariga organen skall få enuppfattniag om effektiviteten i verksamheten. I fråga om försöksverksamheten med nyaformer för samarbete mellan studerande, lärare och övrig personal bedömerämbetet det som möjligt att avge ett samlatförslag till reformering av berörda bestämmelser tidigast sommaren1972. Detta innebär att ändringar i universitetsstadgan m. m. inte torde kunnaträda i kraft förrän vid ingången av /74. Information och personalutbildningutgör högt prioriterade områden iämbetets anslagsframställning. Anslagen för detta ändamål föreslås öka medsammanlagt 1,75 mUj. har på den högre utbildningensområde kännetecknats av en omfattande reformverksamhet. Såväl den grundläggandeutbUdningen som forskarutbildningen vid bl. a. de filosofiska fakulteterna harundergått genomgripande förändringar (jfr prop. 1969: 4, SU 1969: 34, rskr 1969: 101 samt prop, 1969: 31, SU 1969: 93,rskr 1969: 222 och 2LU 1969: 55, rskr 1969: 223). Utbyggnaden av despärrade utbildningarna har fortsatt. Vidare har utbildningsorganisationenutanför universitetsorterna förstärkts. En översyn av heladet eftergymnasiala Utbildningssystemets omfattning och struktur pågår inom 1968 års utbildningsutredning(U 68). Utredningen väntas lägga fram sitt huvudbetänkande nästa budgetår. Jag viUinledningsvis ta upp vissa kvantitativa frågor rörandeden högre utbildningen. Antalet närvarande studerande viduniversitet och högskolor har totalt sett inte förändrats avsevärt under detsenaste året. I fråga om tillströmningen av studerande har dock en omsvängningskett. Antalet nyinskrivna vid universitetoch högskolor, vilket ökade snabbt , har de senasteåren visat en tendens att minska. Det totala antalet nyinskrivna läsåret1970/71 var i huvudsak oförändrat jämfört med närmast föregående läsår. Enförskjutning av nyinskrivningarna från höst- till vårtermin ägde dock rum.Antalet nyinskrivna studerande vid de fria fakulteterna höstterminen 1971motsvarar endast av antalet föregående hösttermin. Med hänsyn lill denämnda tendenserna till ökad vårinskrivning och till att tidigaretillströmningsökningar ännu inte helt slagit igenom i alla årskurser bör man f.n. inte räkna med någon minskning av totalantalet närvarande studerande viduniversitet och högskolor. Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 288 Nedgången i tillströmningen av studerandehänför sig nästan helt till de fUosofiskafakulteterna. Minskningen vid dessa fakulteter uppgår till närmare 25 %jämfört med , Antalet nybörjarplatser vid spärradeutbildningsvägar inom andra fakulteter och högskolor fortsätter emellertid attöka innevarande budgetår med ca 470 som en följd av tidigare beslut. Ävenantalet platser inom de spärrade ämnesområdena vidmatematisk-naturvetenskaplig fakultet ökar. Härvid förskjuts tyngdpunkten frånde ospärrade ämnesområdena, där utbildningen är relativt bilUg, mot de spärrademera resurskrävande ämnesområdena. Utbyggnaden av de spärradeutbildningsvägarna avses fortsätta under nästa budgetår, I enlighet medstatsmakternas beslut (prop, 1969: 137, SU 1969: 187, rskr 1969: 421) ochår 1970 (prop, 1970: 122, SU 1970: 135, rskr1970: 309) tillkommer 50 utbildningsplatser för läkarutbildning och 60platser för tandläkarutbildning i nästa budgetår.Civilingenjörsutbildningen vid högskolenheten i kommer enligt statsmakternasbeslut (prop, 1971:59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174) att öka med 50nybörjarplatser nästa budgetår, som motsvarande utbildning viduniversitetet i föreslås få ytterligare30 nybörjarplatser. Dessutom föreslås utbildningskapaciteten inom socionomutbildningenöka med 90 intagningsplatser. De nämnda kapacitetsökningarna utgör ledi en strävan att förbättra balansen inomdet eftergymnasiala utbildningssystemet. Jag finner det angeläget attytterligare åtgärder av detta slag vidtas i de fall del finns förutsättningaratt till rimlig kostnad öka intagningskapaciteten vid spärradeutbildningsvägar. Detta bör kunna ske även under löpande budgetår. Sådanaåtgärder kan medföra högre kostnader än vad som i det följande beräknas under de förslagsvis betecknade avlöningsanslagen tiU lärarpersonalför /73. Jag går över lill att behandla vissakvalitativa förändringar inom den grundläggande utbildningen. Utbyggnaden av den högre utbildningen harunder senare år i väsentlig utsträckning ägt rum utanför de traditionellauniversitetsorterna. 1971: 1 (bil. 10 s. 248) framhöll jag att denfortsalla utbyggnad av det eftergymnasiala utbildningsväsendet som kan kommatill stånd bör förläggas i första hand till orter utanförstorstadsregionerna. återkommer iårets anslagsframställning i huvudsak med det program för utbyggnad avuniversitetsfilialerna och den filosofiska fakulteten i , sompresenterades i ämbetets anslagsframställning för innevarande budgetår. Dettaprogram omfattade bl. a. utbildning i fysik, kemi och biologi viduniversitetsfilialerna i och . U 68 väntas lägga fram förslagrörande bl. a. dimensionering och lokalisering av den högre utbildningen nästabudgetår. Med hänsyn härtill är jag inte beredd att nu ta stälhiing tillämbetets Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 289 förslagom studiekurser inom de nämnda laborativa ämnesområdena i och . En viss breddningav utbildningsprogrammet vid filialerna och i bör dock komma till stånd nästabudgetår. Jag avser sålunda att i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att studiekurser i matematisk statistik skall få anordnasi och samt att studiekurserom högst 40 poäng i psykologi skall få anordnas i och Örebro.Jag utgår från att denna utbildning i psykologi inte får laborativ inriktning,varför någon intagningsbegränsning inte behövs. Vid min anmälan av Vissa gemensamma frågorrörande universiteten m, m, i prop, 1971: 1(bil, 10 s, 249) framhöU jag att man vid utbyggnaden avuniversitetsfilialerna och den filosofiska fakulteten i så långtmöjligt bör samordna resurserna för utbildning i filosofiska ämnen med annanhögre utbildning på resp, ort. Jag förutsätter att sådan samordning kommer tiUstånd i fråga om bl, a, personal och lokalerför utbildningen i psykologi vid universitetsfilialen och socialhögskolani , Jag vill vidare erinra om vaddepartementschefen har anfört i det föregående i fråga omkombinationsulbildningar vid sin anmälan av anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor. Under avlöningsanslagen till defilosofiska fakulteterna beräknar jag i det följande, inom ramen föruniversitetsautomatiken, sammanlagt ca 138 milj, kr, för grundläggandeutbildning. Behovet av lärarkraf-ter för utbildningen vid de filosofiskafakulteterna har varit svårt att beräkna på förhand, främst pågrund av stora variationer i tillströmningen av studerande. Med hänsyn härtillär det angeläget att universitetskanslersämbetet iakttar stor återhållsamhetvid tilldelningen av lärarkrafter inom ramen för universitetsautomatiken, Kungl, Maj:t inhämtade (prop,1966: 1 bil, 10, SU 1966:42, rskr 1966:125) bemyndigande att försöksvis inrätta särskilda arvodestjänstersom speciallärare.