prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Trotsproduklionsneddragningen fortsatte denna utveckling även under de tre förstakvartalen . Lagerökningen somhelhet synes dock ha understigit den kraftiga lager-uppbyggnaden under1970. För helåren 1971och 1972 har produktionsutvecklingen bedömts med hjälp av en försörjningsbalans för handelsfärdigt järn ochstål (se tabell 2). 4t 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 106 Tabell IV: 2. Försörjningsbalans för handelsfärdigt jäm och stål,inkl. 3 575 1 135 lingenmed ett par tiondels procentenheter jämfört med den utveckling som redovisas avstatistiska centralbyråns månadsindex. uppvisas betydandediskrepanser mellan utvecklingen enligt balansen och produktionsindex.Skillnaden uppgår till 6 å . Denna skillnad torde förklaras aven kraftig förändring av produktionenssammansättning mot en betydligt mindre andel kvalitetsstål. En sådanförskjutning av produktionen fångas nämligen inte in i försörjningsbalansen.Denna mäter endast produktionen av slutprodukterna, vilket medför att enaklivitelsförändring i tidigare produktionsled, bl. a. göt-stålskvaliteterna, inte avspeglas i balansen. Dåungefär samma produktionsförhållande som tredje kvartalet beräknasgälla även har balansens produktionsutveckling förhela kortigerats med samma faktor som gällt för tredjekvartalet. Detta ger för helårsutvecklingen 19701971 en produktionsminskningmed ca 6 o/o. väntas en förstärkning av såvälhemmamarknads- som exportmarknadsefterfrågan komma till stånd. väntas den ökande inhemska efterfrågan främst emanera från denaktivering som beräknas inträffa inom byggnadssektorn. Ett lageromslag hos förbrukareoch mellanhänder väntas ytterligare förstärka denna utveckling.Under senare delen av året torde en ökning av produktionstillväxten ikapitalvaruindustrin medföra en ökad förbrukning av järn och stål. Exportenbedöms komma alt öka med 8 å 9 o/o. Exportökningen väntas börja redan underförsta och fortsätta i en högre takt . Dentilltagande hemmamarknadsefterfrågan väntas medföra att importen ökar mednärmare . Den här skisserade efterfrågeutvecklingen väntas leda till attproduktionen kom- 1 Preliminär nationalbudget 107 meralt stiga med omkring 3 o/o 19711972 som järnverkens färdigvarulagertorde kunna reduceras i viss omfattning. Produktionen inom andra metallverk stegkraftigt ocb låg kvar på en tämligen hög nivå . Det var framför allt en stark utländsk efterfrågan som hölluppe produktionen (se exportkapitlet). med detta skeddelagerneddragningar på såväl råvaru- som färdigvarusidan. Under andra halvårethar den inhemska efterfrågan varit fortsatt svag. tycks den utländskaefterfrågan ha mattals, vilket till en del kan förklaras av situationen inomden västtyska järn- och metallindustrin. har lagren ånyoökat, som produktionen har sjunkit tillbaka något. Produktionsvolymen för hela 1971 beräknas undersliga1970 års nivå med ungefär en halv procent. beräknas framför allt deninhemska efterfrågan komma all utvecklas starkare än . Exportenförutses däremot utvecklas betydligt svagare än . Färdigvarulagrenfömtses öka medan råvamlagren skulle bli ungefär oförändrade.Produktionsuppgången har mot dennabakgrund uppskattats till ca 2 1/2 o/o för hela 1972, med en mindreuppgång mellan halvåren. Produktionen inomhela sektorn järn-, stål- och metallverk visade för en nedgång på ca 5 o/o. Produktionen 19711972 beräknas medovanslående utveckling för jäm- och stålverken respektive andra metallverkkomma att öka med . Läget för varven var fortfarande vidslutet av 1971 liksom de närmast föregående åren från avsällningssynpunktmycket gott. Orderingången från både export- och hemmamarknaden var visserligenbetydligt lägre 1971 än under motsvarande period1970, men orderstockarna ansågs fortfarande mycket betryggande motsvarandeca produktion vid varven. Priserna vid nybeställning av fartyg, som stegkraftigt , sjönk visserligen något men liggerfortfarande relativt högt. Produktionen inom varven steg mycketsnabbt årsök-ningen iförhållande tUl 1969 blev . tycks tillväxten ha stannatvid omkring 5 o/o. Den återhållande faktorn för en större produktionsökning ärnästan uteslutande bristen på yrkeskunnig arbetskraft. För att bedöma produktionsutvecklingenunder har en kalkyl gjorts inom baserad på prognoserför export-, investerings- ochlagerutvecklingen vad avser fartyg. Kalkylen pekar på en produktionsökningpå ett par procent inom varven 19711972. För verkstadsindustrin exklusive varv,som hade mycket godaavsättningskonjunkturer, har en snabb försvagning skett under loppet av1971. Orderingången föll successivt och enligt statistiska central- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 108 byrånsleverans- ocb orderstatistik var orderingången januarioktober 1971 i löpandepriser ungefär lika stor som 1970, vilketuppskattningsvis torde innebära en volymmässig minskning på 46 o/o.Orderingången från exportmarknaden har haft en mindre ofördelaktig utveckling än orderingången från hemmamarknaden och av delbranschernahar dektroindustrin bäst lyckats hävda sin orderingång. I löpande priser räknat varorderstockarna ungefär lika stora som enligtleverans- och orderstatistiken. Exportorderstockarna var lägre vidmotsvarande jämförelse, medan orderstockarna på hemmamarknaden var drygt 3 %högre. Orderstockarnas volym, som vid slutet av 1970 var mycket stor, tyckssåledes ha fallit , och då snabbast för exportmarknaden. Enligtkonjunkturbaromelerns uppgifter om totala orderstockens varaktighet börjadeorderstockarna först att minska inom järn- och metallmanufaktursektorn,därefter följde maskinindustrin medan elektroin-dustrins orderstockar ännu iseptember 1971 endast minskat i begränsad omfattning. Den vikande efterfrågan ledde till enavmattning av produktionsökningen och därefter ensänkning av produktionsvolymen i samband med attarbetstiden förkortades 1,5 lim/veckaefter semeslerslängningen. Enligt produktionsvolymindexökade produktionen de tre första kvartalen1971 med ca 4 o/o, jämfört med . Elektroindustrinhar svarat för de kraftigaste produktionsökningarna enligt vadkonjunkturbarometern visar . Den sänkta produktionsvolymen ledde till att lagerökningen av färdigvaror tycks ha kunnathållas på en så måttlig nivå som ca 100 milj. kr. mot ca400 milj. kr. Maskininvesteringarnas utvecklingunder går i motsatt riktning med en minskning och enuppgång . Likaså minskade den privata konsumtionen avverkstadsprodukter kraftigt , men tog åter fart underandra halvåret i samband med utbetalningen av de retroaktiva lönerna. Efter den kraftiga exportuppgången underloppet av 1970 avtog ökningstakten snabbt . Under1970 var nivån på orderingången så hög och orderstockama så stora, altkapaciteten inom den svenskaverkstadsindustrin till stor del avgjorde storleken av exportleveranserna.Under senare delen av 1971 har den vikande orderingångenpå exportmarknaden börjat avspegla sig i sjunkande leveranser och storleken avexporten bestäms under loppet av 1971 och1972 i allt högre grad av orderingångens utveckling. Någon snabb vändning uppåt förverkstadskonjunkturen förutses inte . En svag ökning avexporten beräknas ske, medan 1 Preliminär nationalbudget 109 Tabell IV: 3. Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl.fartyg 19691972 Investeringar i maskiner m.m. maskin underhåU och reparationer Denna balans mäterproduktionen av de varor som definitionsmässigt klassificerats somverkstadsprodukter. Då lagt om större delen av sina beräkningar till SNI, vilket är enanpassnmg till den nya internationella näringsgrensindelningen harförsörjningsbalansen fr. o. m. igörligaste mån anpassats till denna definition av verkstadsprodukter (SNI 38./.3841). Balansen har vidare räknats om i 1968års priser. Den visar för perioden 19631968 en systematisk underskattningjämfört med årsberäkningar överproduktionsutvecklingen (mätt i förädlingsvärde)inom verkstadsindustrin, definierad som de arbetsställen som huvudsakligen tillverkar verkstadsprodukter, ochför 19681969 en överskattning. Avvikelsen torde emellertid inte enbartbero på denna definitionsolikhet. Den långsammare produktionsökningen enligtbalansen kan sannolikt också hänföras till dels systematiska fel i de pänationalräkenskaperna grundade beräkningarna av komponenterna påanvändningssidan och dels skillnaden i de prisdeflatorer som använts vidproduktionsvolymberäkningama resp. vid deflatering av nationalräkenskaperna. Försörjningsbalansensproduktionsökning för prognosperioden korrigeras därför regelmässigtuppåt. konsumtion och investeringar i stort settförutses stagnera efter uppgången . Man kan dockräkna med en ökad efterfrågan från byggsektorn. En viss uppdragning avproduktionen beräknas ske efter nedgången produktionenskulle dock komma att ligga under nivån . För andra halvåret 1972kan man av verksladsenkäten och den internationella konjunkturbedömningen attdöma förvänta en uppgång i exportleveranserna, och då även konsumtion ochinvesteringar beräknas öka skulle en uppgång i verksladskonjunkturen kunnainträffa , med en därmed sammanhängande snabbare produktionstillväxt. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 1lo I tabell 3 presenteras enförsörjningsbalans för verkstadsprodukteri för helåren 19691972.Exportleveranserna beräknas 19701971 ha ökat med drygt 12 o/o i volym och för19711972 förutses en dämpning av ökningstakten till . Leveranserna tiUhemmamarknaden, som enligt balansen var lägre 1971 än 1970 prognoserasåter stiga 1972. Minskningen i hemmaleveranserna var framför allthänförlig till ett markant omslag i utvecklingen av verkstadprodukterna i råvarulagrenfrån en lagerökning 1970 på ca 650 milj. kr. till en minskning på ca 50 mUj.kr. 1971, men även till alt konsumtion och vaminsals minskade, medaninvesteringarna var ungefär lika stora som . För de tre sistnämndakomponenterna prognoseras ökningar 19711972, som lill största delen förklararden väntade uppgången i leveranserna tiU hemmamarknaden . Den privatakonsumtionen av verksladsprodukter förutses öka med drygt 7 o/o, varav bilkonsumtionenskulle stiga med ca 10 o/o efter nedgången . Investeringarna imaskiner prognoseras öka med knappt 5 o/o 19711972 detta år med en högretillväxttakt för de privata investeringarna än för de offentliga. Vid bedömningen av denoffentliga konsumtionen dvs. i huvudsak inköp av militärmaterid har hänsyntagits till att uppgifterna för denna avser betalningar ocb inte leveranser.Dessa uppgifter visar en kraftig nedgång 1970, en mycket stark uppgång under1971 och sedan återigen ett snabbt fall 1972. Leveranserna har bedömts ha enjämnare utveckling, varför siffrorna i försörjningsbalansen korrigerats ienlighet härmed. Lagerökningen avfärdigvaror beräknas inte ha blivit fullt så stor som dåden uppgick liU ca 600 milj. kr. förutses lagerökningen bliväsentligt lägre ca 150 milj. kr., varav ungefär hälften förutsatts vara ettresultat av de subventioner till lagerinvesteringar som genomförs under 1972.Lagren av varor i arbete steg mycket brant medanlagerökningen dämpades kraftigt . Lagerutvecklingen för varor iarbete är vansklig att förutse. Förhållandet mellan lagerstock ochproduktion här kallad lagerkvot steg mycket brant, dvs.lagren av varor i arbete växte betydligt snabbare än produktionen. Först motslutet av 1971 upphörde lagerkvoten öka, men låg då på en helt ny nivå jäm- 1 Den import- ochexportutveckling, som redovisas i balansen, skiljer sig från den sompresenteras i avsnittet om utrikeshandeln. Till en del beror avvikelserna påolika definitioner av begreppet verksladsprodukter. Sålunda ingår här i såvälimport som export t. ex. flygplan och vapen. Framför allt förklaras emellertidskillnaden av att de import- och exportprisindex som används ihandelsstatistiken inte använts vid deflateringen i försörjningsbalansen,eftersom dessa sannolikt överskattat prisstegringarna. På basis av deinformationer man får av exporlenkäterna för verksladsprodukter har prisutvecklingenför exporten och importen bedömts och därvid har hänsyn lagils tilldevalveringar och revalveringar i vikliga import- och exportländer samt lillden olika varusammansätlningen i import och export. 1 Preliminär nationalbudget 111 fört med nivån tidigare . Omlagerkvoten uppvisar en snabbt fallande tendens skulle konsekvensenbli uppseendeväckande nedskärningar av lagren av varor i arbete. hardock kalkylerats med ett ganska måttligt fall i lagerkvoten, vilket skulle innebäraen neddragning av lagren av varor i arbete med ca 50 milj. kr. Den totalalagerinvesteringen beräknas 1971 ha sjunkit med . och för 1972prognoseras en ytterligare minskning på närmare 500 milj. kr. Den ovan skisserade efterfråge-och lagerutvecklingen beräknas ha resulterat i enimportvolymminskning på ca 1 1/2 o/o och en produktionsökning på 2 1/2 a 3 o/o.För 1972 förutses den ökade efterfrågan från hemmamarknaden ge upphov till enimporlvolymökning på ca 4 o/o, medan produktionen bedöms komma att stiga med11/2 å 2 o/o. Efter en stagnation under1969 och ökade sågverkens exportieveranser markant underandra . Exporten ökade sedan ytterligare något . De mycket stora leveranserna tordedock delvis ha berott på den gynnsamma väderleken och god tillgång på tonnagetiU låga frakter, vilket i flera importländer medfört lagerökningar. Till följdav en lageraweckluig sjönk därför exportleveransema ochför året som helhet beräknas ökningen ha stannat vid omkring 5 o/o.Exportökningen var i stor utsträckning hänförlig till ökademarknadsandelar för svenska trävaror. I flera vikliga konsumentländer expanderadebyggnadsverksamheten. Den livliga byggnadsverk-sambeten i Förenta staternaresulterade dessutom i ett minskat tryck av kanadensiska trävaror på deneuropeiska marknaden. Leveransutvecklingen påhemmamarknaden var motsatt exportutvecklingen. Produktionen inombyggnadsindustrin och därmed också förbrukningen av trävaror stagneradeunder 1970 och föll sedan Tabell IV: 4. Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror19691972 1 000 kbm (barr- och lövträ) 6 815 5 840 3 610 2 230 6 900 6 - 880 7 240 5 830 3 670 2160 580 - 880 7 430 6 050 3 770 2 280 0 - 880 1972:1 Bilagal Finansplanen 112 Byggnadssnickeriernas avsättningssvårigheter ledderedan under senare delen av 1970 till en neddragning av snickeriproduktionenoch denna fortsatte alt sjunka under de tre första kvartalen 1971. Den svagaförbrukningsutvecklingen, som förstärktesav en lagernedskärning i köparledet, avspeglas klart i sågverkens orderingångfrån hemmamarknaden som föll och de tre förstakvartalen . Även torde förbrukningen ha varit rättsvag även om en begynnande uppgång då beräknas ha skett till följd av en ökadaktivitet inom byggnadssektorn. Totalt föråret kalkyleras i försörjningsbalansen med en minskning av den inhemskaförbrukningen på ca 3 o/o. Produktionen inom sågverken var under degynnsamma väderleksförhållandena mycket hög mendrogs under loppet av året successivt ned i syfte alt begränsa de tUl följd avden vikande hemmamarknadsefterfrågan kraftigt stigande färdigvarulagren. Dessaökade emellertid markant vid sågverken under loppet av 1971 medan både handels-och förbrukarleden skar ner sina absolut sett mera begränsade lager. I balansen har kalkylerats med en sammantagen lagerökningi producent, handels- och förbrukarleden på nära och enproduktionsökning för sågverken på . Som framgår av avsnittet omutrikeshandeln beräknas exporten under 1972kunna öka ca 2 o/o främst till följd av ökade svenska marknadsandelar.Samtidigt beräknas hemmamarknadsleveranserna öka snabbt särskilt . Produktionen torde dock med hänsyn till de stora producentlagrenkomma att utvecklas svagt . Med den ovan kalkylerade efterfrågeutvecklingen skulle produktioneninom sågverken minska 19711972 under förutsättning av attlagernivån inte ytterligare stiger. Inom gruppenträindustri exklusive sågverk försvagades avsättningsläget betydligt underandra . Orderingången till snickeriindustrin, som stagnerat under förstahälften av 1970, föll kraftigt som en följd av byggnadsverksamhetens utveckling. Produktionendrogs ned och minskade sedan successivt under de tre första kvartalen 1971. Inom möbelindustrin resulteradeen svag orderutveckling i kraftigt stigande färdigvarulager.Produktionen minskade och föll . Etl omslag i orderutvecklingen för de mer konsumtionsinriktadedelarna av branschen möbelindustrin och gruppen övrig träindustri skeddeemellertid och produktionskurvan vände svagt uppåt. Föråret som helhet beräknas produktionen ha minskat med omkring 6 o/o. Mot bakgrund av denprognoserade starka uppgången av byggnadsverksamheten och med hänsyn till denförutsedda konsumtionsökningen beräknasproduktionen inom gruppen träindustri exklusive sågverk kunna öka omkring 4o/o 19711972. 1 Preliminär nationalbudget 113 En summering av deolika utvecklingstendenserna inom träindustrins delbranscher skulle för totala träindustrin innebära enproduktionsminskning 19701971 på ca 3 o/o och en produktionsökning 1971 1972på . Världsmarknaden för avsalumaMflkännetecknades ännu av enklar brist på massa och massaföretagen kunde fullt utnyttja produktionksapacitetenoch priserna var stigande. Marknadsklimalet förändrades emellertidunder loppet av 1970 med den sänkning av aktiviteten som inträffade i den amerikanska ekonomin som tillväxttakteni avtog. Till följd av strejkema i den kanadensiska massaindustrinunder sommaren kunde dock ännu marknadsbalansen i stort sett bibehållas men kom marknaden ur balans. Framförallt berodde detta på att den fortsalt kraftigt ökande importen tillVästeuropa, till följd av dämpningen i pappersproduktionen, resulterade i enmarkant ökning av massalagren i förbrukarledet. Nedskärningen av denamerikanska pappersproduktionen medfördedessutom ett ökat utbud av avsalumassa på den västeuropeiska marknadendels från och dels från amerikanska integrerade företag som normaltvidareförädlar massan till papper. När förbrukarlagren under första halvåret1971 drogs ned föll efterfrågan kraftigt och den svenska exporten av massasjönk markant under loppet av och blev därmed omkring 16 o/olägre i volym än . Lageravvecklingsprocessen fortsatteunder en stor del av men torde förbrukarlagrenha nått en bottennivå och exportleveranserna varsäsongrensat sett ungefär lika stora som . Den svenskaexporten minskade därmed med i volym mellan helåren 1970 och1971. Produklionstakten iden svenska massaindustrin var, trots fallet i exportieveranserna, fortsalt hög underförsta kvartalet 1971. Först drogs produktionen ned ochminskade sedan kraftigt genom driflsstopp . somhelhet minskade massaproduktionen därmed ca4 o/o i volym. Färdigvamlagren som stigit något redan i slutet av 1970steg markant och fortsatte trots driflsstoppet attstiga något även . Efterfrågeulsikterna pekar på enförbättring av marknadsläget. Exportleveranserna påräknas stiga till följd av att lagerawecklingen i förbrukarledet upphört ochleveranstakten höjs ytterligare i takt med den ökadeekonomiska aktiviteten i Västeuropasamtidigt som massalagren beräknas öka något i förbrukarledet mot slutetav året. Vidare torde trycket på av de nordamerikanska massautbudenlätta i takt med återhämtningen i den amerikanska ekonomin. Aandra sidan tillkommer i såväl som i nya ka- Prop.1972:1 Bilagal Finansplanen 114 pacitetstillskott.Även om utbyggnadstakten nu är lägre än under 60-ta-lel torde etl återställandeav marknadsbalansen inte ske förrän en utpräglad efterfrågeåterhämtning görsig gällande i . Sålunda torde man för den svenska massaindustrinkunna räkna med fortsatta driftsinskränkningar isyfte att skära ner de stora färdigvamlagren. I takt med ett förbättratmarknadsläge beräknas produktionen sedan kunna dras upp . Föråret som helhet beräknas produktionen minska med , vilket med denkalkylerade leveransutvecklingen beräknas medföra en viss reducering avfärdigvarulagren. Den senaste uppgångsfasen för den svenskapappersindustrin inleddes då orderingången från såväl hemma-som exportmarknaden stegrades kraftigt. Efterfrågetillväxten bromsades upp ibörjan av 1970 och föll sedan kraftigt när pappersförbrukningendämpades och förbrukarlagren steg. Produktionen drogs upp och trotsmycket stark produktionsstegring kunde färdigvarulagren, som vid början av 1968var mycket stora, sänkas kraftigt . Produktionen fortsatteatt stiga och drogs ned först . Leveranstakten hadedå dämpats och leveranserna minskade sedan kraftigt mot slutetav året och när förbrukarlagren avvecklades.Produktionen kom därmed alt överstiga leveranserna och producentlagren stegmarkant och . Exporten av papper synes ha ökatförhållandevis mycket . Detta berodde till viss del påen hög leveranstakt då köparna höjde sina lager inför entidigare beslutad prisböjning på vissa pappersslag. Mellan helåren 1970 och1971 kom därmed exportminskningen attbegränsas till omkring 1 o/o. Den svaga konsumtionsutvecklingen påhemmamarknaden, som medfört en stagnation även i den tidigare starktstigande pappersimporten, resulterade i en minskning av de svenskapappersbrukens inhemska leveranser på 19701971. Produktionen fortsatte att dras ned underförsta och genom att den i stort sett lågkvar på andra kvartalets nivå kunde lageruppbyggnaden som helhetbegränsas. väntas pappersexporten kunnastiga omkring 5 o/o främst genom en successivt ökad ekonomisk aktivitet iVästeuropa som exporttrycket från avtar. Ävenhemmamarknaden kalkyleras absorbera en större leveransvolym än . Dåtyngdpunkten i leveransuppgången beräknas ligga tordeproduklionstakten bli fortsatt låg. som helhet beräknas produktionsvolymen stiga omkring4 %, vilket med den beräknade leveransutvecklingen skulle medföra en minskningav producentlagren. 1 Preliminär nationalbudget 115 Produktionen inom livsmedelsindustrin,inklusive dryckesvaru- och tobaksindusirin har legat på enungefär oförändrad nivå. Detta är helt i konsekvens med den svagakonsumlionsulvecklingen som även drabbat livsmedelssektorn. Den svagasteutvecklingen har skett inom dryckesvaruindustrin, som sannolikt kommer attuppvisa en produktionsminskning under 1971jämfört med . Den egentliga livsmedelsindustrin har däremot ökat sinproduktion något , om än i svagare takt än . Hela branschenuppvisar minskningar av lagren på råvarusidan medan ökningar skett påfärdigvarusidan. beräknas produktionsuppgången för hela branschentill närmare 2 o/o. Med hänsyn till denprognoserade större tUlväxten av livsmedelskonsumtionen kan man räkna med en något högreökningstakt för livsmedelsproduktionen, ca2 1/2 o/o för branschen som helhet. Lagerökningarna förutses bli betydligt mindre än 1971 och faUa helt på råvarusidan. Produktionen inomtextil-, beklädnads- och sömnadsindustrin har gått tillbaka under de tre förstakvartalen med ca 12 o/o jämfört med motsvarandekvartal 1970. Produktionen av trikåvaror steg visserligen med ca 18 o/o, men eftersom övriga delar avbeklädnadsproduktionen minskade ungefär lika mycket, blevproduktionsnedgången för hela beklädnadssektorn (inkl. trikå) ca 12 o/o, dvs.lika stor som för lexlilseklorn. En stabilisering avbeklädnadsproduktionen tycks ha inträffat , varförproduktionsnedgången 1970 1971 torde hastannat vid ca 11 o/o för hela textil-, beklädnads- och sömnadsindustrin. Produktionsutvecklingen har bedömtsmed hjälp av en försörjningsbalans förbeklädnadsvaror. I balansen kalkyleras med en konsumtionsökning på 2 1/2 o/o och en viss lagerökningefter lagerreduceringen 1971. Den åter tilltagande inhemska efterfrågantorde troligtvis medföra att unporten ånyo kommer att växa kraftigt. Här harkalkylerats med en importökning på , vilket skulle ge utrymme för enproduktionsökning på ca 1 o/o 19711972för beklädnadsvaror. Då en fortsatt minskning kalkyleras förtextilsektom beräknas produktionen för hela textil-, beklädnads- ocbsömnadsindustrin minska med ett par procent 1971 1972. De berörda branscherna svararför av den totala industriproduktionen. För återståendeindustrisektorer, som i tabell 1 ingår under benämningen övriga branscher, ärproduktionsutvecklingen till övervägande delen tills vidare mycketbristfälligt belyst.