prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — 2, Förde i anledning av omorganisationen ökade service- och sam ordningsuppgifterna främst inom det mätningstekniska området och den ökade kostnadsfria servicen inom förrättningsorganisalionen har anvisats ett medelstillskott av sammanlagt 1,5 milj, kr, för tiden 1 januari30 , För /73 erfordras medel med 1,5 milj. kr. Värderingsfrågorna får allt störrebetydelse inom lantmäteriverk samheten. Inom lantmäteristyrelsenutarbetas anvisningar angående dels tUlämpningen av värderingsgrunderna ifastighetsbUdningslagen, dels vär deringstekniska metodfrågor vidvärdering av del av fastighet, dels fram tagandet och äjourhållningen av prisstatistik och annat underlag för vär deringar i de enskilda fallen. Med hänsyn till arbetsuppgifternas omfatt ning behöver värderingsbyrån förstärkas med en avdelningsdirektör och två byrådirektörer (+ ,). 4, Utvecklingeninom samhällsbyggnadsområdet har successivt ökat behovet av kostnadsfri rådgivning till kommunerna i fråga om åt gärder för fastighetsbildning och därmed sammanhängande åtgärder för bebyggelseplanering, markförvärv och andra fastighetsrättsliga för- 1972:1 BUaga 14 95 Behovet beräknas ytterUgare komma attöka genom den nya lantmäteriorganisationen samt införandet av nyfastighetsbildningslag (-1-1 000 000 kr,), Behovet av kostnadsfriservice till kommunerna i fråga ommäl-ningsverksamhet är myckel stort. Denna service avser rådgivning ochupplysning samt program för och kontroll av triangelmätning och därmedsammanhängande kartläggning. För denna verksamhet behöver bortsett från någraav de minsta länen till överlantmätarens förfogande ställas en kvalificeradingenjör (kr,), Den nya organisationen pålokalplanet har medfört all överlanl-mälarna fått väsentligt utökadeledningsfunktioner gentemot den lokala förrättningsorganisalionen. För attbiträda överlantmätarna med dessa uppgifter bör inrättas 24 tjänster i A 14(kr,). Omlokaliseringen avlantmäteristyrelsen till väntas medföra stor personalavgång under årenföre utflyttningen, som avses ske . För att allvarliga störningar iverksamheten ej skall behöva uppstå bör vissa tjänster dubbleras under enövergångstid. Lantmäteristyrelsen bedömer att 18 tjänster bör dubbleras /73 (kr. För innevarande budgetårhar anvisats 1 milj. kr. för vissa särskilda kostnader som sammanhänger medomorganisationen av lantmäteriverksamheten. Anslaget för /73torde kunna räknas ned med detta belopp. Anslaget torde vidare kunna räknas nedmed . avseende medel som anvisats för kostnader för kursverksamhetrörande den nya fastighetsbildningslagstiftningen. För delta ändamål harinnevarande år anvisats 1,1 milj, kr. Del sammanlagdamedelsbehovel under anslaget beräknar jag lill , Jag hemställer, alt Kungl. att liU Lantmäteriet:Myndighetsuppgifter för / 73 anvisa ett förslagsanslag av . Lantmäteriet: Förrättnings- ochuppdragsverksamhet 1970/71 Utgift O 1971/72 Anslag 1 000 1972/73 Förslag I 000 Programmet Förrättnings- och uppdragsverksamhet Programmet omfattar dendel av lantmäteriverksamheten för vilken utgår ersättning till statsverketenligt lantmäleritaxa. Taxan är i princip Prop.1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet avsedd att täcka lantmäteriets självkostnaderför verksamheten. Viss del av verksamheten är dock subventionerad ochfinansieras med driftbidrag. 1970/71 1971/72 1972/73 Utfall Beräknat Lantmäteri- Departements- Kostnader 75 436 000 91 161 000 98 370000 98 370 000 73 600 000 91161000 98 370 000 98 370000 Resultat -1 836 000 Driftbidrag 12 316 000 8 470 000 9 338 000 7 600 000 ' Inkl. drif t bidraget Utvecklingen ochsammansättningen av det tiU verksamheten under programmet utgåendedriftbidiaget och anslaget Lantmäteriet: Bidrag tiU förrättnings- ochuppdragsverksamhet beräknas bli följande. 1 OOO-tal kr. beror på att ned- m. m. derskott 1970/71 Efterfrågan pålantmäteriets tjänster är beroende bl, a, av de allmänna konjunkturerna och avden statiiga mark- och bostadspolitiken i vidsträckt bemärkelse. Ungefär hälften avlantmäteriets förrätlningsverksamhel berör bostadsbyggnadssektorn. Under desenaste åren har genom lantmäteriets 1972:1 Bilaga 14 97 försorgbildats ca 20 000 fastigheter för permanenlbebyggelse . Med hänsyn lill det av statsmakterna faststäUdabostadspolitiska programmet bedömer lantmäteristyrelsen all efterfråganpå denna typ av tjänster blir minst lika stor . Antalet nybildade fastigheter förfritidsändamål ökade kraftigt fram t.o.m. då ca 20 000 fastigheterbUdades. Motsvarande siffra för var ca 16 400. Förändringarna kan beropå konjunkturutvecklingen men kan också sammanhänga med andra förhållanden,varför det är svårt att avgöra om den inträffade avmattningen kommer attbestå. Inom ramen för jord- och skogsbmkelsrationalisering har inom lantmäteriet underperioden 19681970 avslutals fastighetsralionalise-ringsföretag avstörre omfattning som berört ca 6 100 brukningsenheter om sammanlagt 276 000hektar. /71 pågick sådana företag berörande omkring 4 800bmkningsenheter om sammanlagt ca . Verksamheten inom jord- ochskogsbrukssektorn med mera vittsyftande fastighetsbildningsåtgärder bedömsunder den närmaste femårsperioden komma att kräva något ökade resursinsatser. Verksamheten med uppordnandet avfastighetsförhållandena i genomäganderättsutredningsförrättningar bedöms komma att omfatta ca 40 000 hektarper år . beräknas de på statsverketsbekostnad bedrivna laga skiftena i bli slutförda med undantagför ett laga skifte, som beräknas bli slutfört . Under innevarande åravslutas ett laga skifte omfattande . Härefter återstår sex lagaskiften om sammanlagt . Verksamheten för att tUlrättaläggaoklarheter rörande fastighetsbeståndetgenom alt avgöra frågor om fastighetsindelningens beskaffenhet har undersenare år varit tämligen . Anledning saknas till antagande att detunder skall inträffa någon väsentlig förändring av efterfråganpå dessa tjänster. Lantmäterietsarbetsbalans har minskal med omkring 18 000 ärenden och uppgick lill34 800 ärenden . Antalet inkomna ärenden var 38246.Motsvarande siffra för var 40 941. Beträffande verksamheten inom programmetförrättnings- och uppdragsverksamhetkommer det liksom hittiUs att vara en ambition från lantmäteristyrelsenssida att i första hand utan väntetider effektuera fastighetsbildningen avseende permanent bostadsändamål, industriändamåloch avseende jord- och skogsbrukets rationalisering samt andra ärenden som utgör led i en från allmän synpunkt angelägeninvestering. Detta innebär att förrättningar av angivet slag om intesärskilda skäl föranleda till annat normalt tas upp tiU handläggning inom efter det ansökan kommitin. Styrelsen bedömer som möjUgt att härut- 4* 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 14 98 över, genom ett fortsatt rationaliseringsarbete och ökadanvändning av tekniskahjälpmedel, inom ramen för nuvarande personalresurser nedbringa ärendebalansen med ca 6 000 ärenden fram till . Differensen mellan kostnader och intäkter för förrättnings- och uppdragsverksamhetenuppgår för /71 tiU , vilket motsvarar avkostnaderna. Lantmäteristyrelsen framhåUer attunderskottet delvis kan beio på kvardröjande brister i del statistiska materialetoch på kostnadsökningar sedan laxehöjningen . Ytterligare förklaring kan varainkomstbortfall lUl följd av den omfattande kursverksamhet som bedrivitsi anslutning lill genomförandet av den nya fastighetsbildningslagen. Styrelsenföreslår att medel anvisas underbidragsanslaget f(3r täckande av underskottet. Verksamheten finansieras till övervägandedel genom alt avgifter las ut av sakägareoch uppdragsgi\'are. har tagit ställning tiU grandemaför laxesättningen och statsbidragsgivningen i verksamheten (prop. 1971:170,CU 1971:32, rskr 1971:322). Ny lantmäleritaxa (1971: 1101) och nystalsbidragsförfattning (1971: 1105) har därefter utfärdals. Enligt den tidigare gällandelantmäteritaxan skulle för vissa typer av förrättningar ersättningsbeloppenreduceras enligt vissa i taxan angivna procenttal. Motsvarande andelar avlantmäteriets självkostnader har avräknats på driftbidraget. Enligt de nu beslutadegmnderna för taxesättningen skall denna typav generella subventioner ersättas av ell system genom vilket det totalabidragsbehovet kan prövas i samband med budgetbehandlingen. Syftet med den laxeöversyn som beslutalsär alt nå en bättre anpassning avavgiftema lill den nytta de enskilda förrättningarna medför för fastighetema.En första etapp i denna översyn bar genomförts genom den nu fastställda taxan. Den gjorda översynen har emellertid endast i begränsadomfattning kunnat beröra sådana verksamhetsområden för vUka generellasubventioner tidigare utgått. Behovet av bidrag tUl dessa verksamheter tordedärför vara i stort sett oförändrat. Jag beräknar således att bidrag /73 behöver utgå för i princip sammaverksamhetsområden som enligt den äldre taxan. Medelsbehovet härför beräknar jag till 7,2 milj. kr., varav 2,2milj. avser den skiftesverksamhet i , som bedrivs helt påstatsverkets bekostnad. För att läcka kostnader som uppkommitgenom att äldre taxor till-lämpats på vissa ärenden hai tidigare särskiltbidrag lämnats. Efter ändring iövergångsbestämmelserna till taxan sker emellertidnumera debiteringen alltid i den kostnadsnivå som råder då arbetet utförs.Sådant bidrag behöver därför inte längre utgå. Medhänvisning tUl sammanställningen i övrigt beräknar jag behovet 1972:1 BUaga 14 99 av bidrag tUl 8 milj, kr, HemstäUan angåendedelta anslag gör jag under nästa punkt. förevarande anslag bör las upp endastmed ell formellt belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Lantmäteriet:Förrättnings- och uppdragsverksamhet för /73 anvisa ettförslagsanslag av . Lantmäteriet: Bidrag till förrätmings- ochuppdragsverksamhet 1970/71 Utgift 12 675 524 1971/72 Anslag 8 000 000 1972/73 Förslag 8 000 000 Med hänvisning tiU vadjag anfört under anslaget Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhetberäknar jag medelsbehovet under anslaget tiU 8 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. alt lUl Lantmäteriet:Bidrag lill förrättnings- och uppdragsverksamhet för /73 anvisaett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 804988 Reservation 985 890 1971/72 Anslag 2000 000 1972/73 Förslag 1 150 000 Under förevarande anslagtas endast upp utrustningsföremål med anskaffningsvärde av minst 10 000 kr.Anskaffningar med lägre värde hänförs till driftutgifter. Lantmäteristyrelsenberäknar behovet av medelstilldelning till . I förteckningen överföreslagna anskaffningar redovisar styrelsen elektrooptiskalängdmätningsinstrument och viss annan mätutrastning (. ),datorutrustning (,), flygbUder, telefonväxlar och visskontorsutmstning (,). Departementschefen behovet av medel för utrustning lUl . Jag hemställer, attKungl, Maj:t föreslår att tiU Lantmäteriet:Utrustning för /73 anvisa ett reservationsanslag av 1 150 000kr. Prop.1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet 100 Rikets aUmänna kartverk är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om den allmänna karlläggningen och därmedsammanhängande frågor. har till uppgift att upprätta,utge och vid behov revidera de kartor som ingår i allmänna kartserier samt attutföra de vetenskapliga, geodetiska och astronomiska uppgifter som står isamband med verkets arbeten eller som Kungl. Maj:t bestämmer med hänsyn tilldet internationella samarbetet. Verket skall även publicera de resultat avverksamheten som har allmänt intresse. skaU vidare på begäran avmyndighet eller enskUd mot ersättning utföra eller låta utföra specialkartor,framställa fotogrammetriskt bild- och kartmaterial, utföra geodetiska specialarbeten och sammanställa och tiUhandahåUa uppgifterfrån verkets geodetiska arkiv. Chef för kartverket är engeneraldirektör. Inom verket finns fem byråer. Dessa är geodetiska byrån,fotogram metrisk a byrån, kartografiska byrån, militärbyrån och administrativabyrån. är rådgivande organ i mera betydelsefulla frågorom riktlinjer för de allmänna kartarbetena. Vid kartverket fannsden 1 juU 1971 520 anstäUda, varav 100 ledningspersonal, 240 kart- och mätningstekniker, 130 rit- ochteknikerpersonal och 50 övrig personal. Kartväsendettillhör de områden som ingår i utrednings- och försöksverksamheten medprogrambudgelering. Följande programindelning gäller tills vidare för verksamheten. ProgrammetAllmänna kartarbeten indelas i följande delprogram. a) Gemensamekonomisk och topografisk kartiäggning b) Separat topografiskkartläggning m. m. c) Revidering av ekonomiskakartor d) Revidering av topografisks. kartor m. m. Medel till kartverket anvisas under följande anslag. Prop.1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet Anslag nr 1 är ettreservationsanslag som skall finansiera program 1. Anslag nr 2 är ett reservationsanslag somskall finansiera program 2. Anslag nr 3 är ell förslagsanslag som tas upp medett formeUt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkterför program 3. Intäkter som svarar motkomplementkostnader levereras in tiU särskild inkomsttitel påriksstaten. Anslag nr 4 är ett reservationsanslag som skall finansierakartverkets investeringar i utmstning m. m. Anslag nr 3 får i princip inte belastas. För att lösa tiUfäUiga eUersäsongsmässiga likviditetsproblemför uppdragsverksamheten samt för att tiUs vidare tillgodose behov avrörelsekapital disponerar kartverket en rörlig kredit i på 1milj. 1970/71» Utgift 1971/72= Anslag 1972/733 Förslag 24 293 550 27 521 000 30 215 000 » Avser /71 " ' Avser Programmet omfattarhela kartläggningsproceduren, dvs. geodetiska, fotogrammetriska och kartografiska arbeten fram t. o. m.reproducer-bara original, ett för varje tryckfärg. Härtill kommer kostnadernaför tryckning av de allmänna kartorna. Vidare ingår i programmet flygfotografering och bildframställning förkartläggningens behov samt geodetiska riksnätsarbeten och internationellageodetiska projekt. Planeringen av de allmänna kartarbelenasyftar i princip lill att åstadkomma en tiU landets behov så nära anpassadkartläggning som möj- 1970/71 Utfall 1971/72» Beräknat 1972/73 = Departementschefen Kostnader Avgår intäkter under anslaget Avgår komplementkostnader 1 175 000 25 681 000 1 191 000 27 521 000 1 497 000 35 541 000 1 497 000 30 215 000 1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet 102 Planeringsverksamheten sammanfattas ilångtidsplaner, numera kallade perspektivplaner, årsvisa arbetsplaner och i deårliga anslagsfram-stälhiingama. Utvecklingen inom området för denallmänna kartframslällningen har väsentligen styrts av deprogram för den ekonomiska och topografiskakartiäggningen som fastställts genom riksdagsbeslut. Förslag till enlångtidsplan för 1970-talets kartverksamhet framlade kartverket i skrivelsetill Kungl. Denna avsåg närmast den fortsatta nyxitgivningen av de ekonomiska och topografiska kartoma. 1969: 1 (bil. 11 s.134146) lämnades en redogörelse förplanens huvudsakliga innehåll och däröver avgivna remissyttranden. Sedan 1968 års långtidsplan behandlatshar underlag för den vidare planeringeninhämtats genom kontakter med ett anlal myndigheter och andrakartintressenter. På grundval av vad som därav framkommit har kartverket iskrivelse till Kungl. Maj:t lagt fram förslag tillperspektivplan för den allmänna kartframstäUningen . Planenredovisades sammanfattningsvis i prop. 1971: 1 (bil. redovisar budgetförslag i formav ett basförslag och alternativa förslag tiU förhöjd ambitionsnivå.Avvägningen av resurserna inom basförslaget innebär i korthet följande. NyframstäUn ingen avde ekonomiska och topografiska kartorna fuUföljs och avslutas . Försöksarbetena medöversiktskartor i skalorna 1 : 250 000 och1 : 500 00 fortsätts med sikte på utgivning . Revidering avekonomiska kartan, som påbörjas , fortsätts med utgivning av reviderade karlblad fr. o.m. Kombinerad partiell och gmndlig revidering av topografiska kartanutförs med utgivning av 45 resp. 7 blad . Inombasförslaget inryms också kostnader för vissa riksgränsarbeten. I förslagen till förhöjd ambitionsnivåframhåller kartverket vikten av att de organ som planerar för den nu pågåendesamhällsutvecklingen och har ansvaret för genomföi'andel av planerade åtgärderhar tiUgång till ändamålsenliga kartor, flygbUder och geodetiska data. Den takti vilken ekonomiska och topografiska kartan kan revideras inom ramen förbasförslaget är otillräcklig. Verkets alternativa förslag innebär ökad revideringstakt och förkortad utgivningstid föröversiktskartor. Ett av alternativen innefattar också kostnader förframställning av särskUda fastighetskarteoriginal,föranledda av fastighetsregisterreformen. Verket föreslår också ökaderesurser för utveckUngsarbete inom den automatiskakartografin, för vetenskaplig geodesi samt för flygfotograferings-verksamhet.Sammanlagt medför de framlagda förslagen kostnadsökningar med 2,25,0 milj.kr. Vid behandlingen avanslagen till karlverket föregående år anmälde jag att en beredning borde skeav det utrednings- och remissmaterial i olika kartfrågor som fanns ellerberäknades komma fram under den närmaste liden (prop. 1971: 1 bU. En sådan beredning pågår. Vid beredningen övervägs också möjUgheternaatt bättre samordna skilda uppgifter i samband med den statiigakartproduktionen. 1 detta sammanhang kommer särskild uppmärksamhet all ägnas åtfrågan om en närmare samordning av kartverkets och lantmäteriets verksamhet.Resultat av beredningen beräknas kunna redovisas , I avvaktan på attåtgärder som den pågående beredningen kan komma att leda till genomförs, börplaneringen av kartverkets verksamhet ske med utgångspunkt i att verksamhetenskall bedrivas med i stort sett oförändrade resurser. Jag beräknarmedelsbehovet till . Jag hemställer, att Kungl. att tUl Kartverket:AUmänna kartarbeten för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71» Utgift 624021 Reservation 284 979 1971/722 Anslag 606000 1972/733 Förslag 674000 » Avser /71 - " Avser Programmet omfattarsådana uppgifter som åligger kartverket för att trygga kartförsörjningen ikrig, vari ingår främst beredskapsplanläggning, förberedelser förkrigskartetryckning, sekrelessåtgärder samt vissa administrativa åtgärder iövrigt. 1970/71 1971/72» 1972/73 » Avser Avser verksamhetsåret1973 Prop.1972:1 BUaga 14 CivUdepartementet redovisarbudgetförslag i form av etl basförslag och två alternativa förslag. Inom ramen förbasförslaget beräknas antalet slutpreslationer i stort sett komma att Ugga kvarpå oförändrad nivå. Efterfrågan på utifrånstyrda tjänster beräknas öka väsentligt . Antalet ärenden som berörspridningsgranskning väntas öka från 1971 tUl 1 1973.Utvecklingen inom ADB-tillämpningen på kartområdet, fjärravkänningstekniken ochsäkerhetsskyddet leder tiU krav på ytterUgare insatser. Anslaget föreslås pågrund härav uppräknat med . Under programmet Allmännakartarbelen föreslagen höjd ambitionsnivå beräknas få tiU följd krav på ökaderesursinsatser. Anslaget bör därför räknas upp med 21 000 ler. Medel bör anvisas i enUghet med basförslaget.Jag hemställer, att Kungl. att tiU Kartverket:Försvarsberedskap för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71» Utgift 1971/722 Anslag 1972/733 Förslag » Avser /71 " Avser Programmet omfattar fotogrammetriskoch geodetisk verksamhet i affärsmässig driftsform. 1970/71» Beräknat utfall 1971/72= Beräknat 1972/73= Departementschefen 7 344 000 7 344 000 7 344 000 7 344 000 » Avser "' Avser Avser Prop.1972:1 Bilaga 14 CivUdepartementet 105 Uppdragsverksamhetenutgör i organisationshänseende en med den allmännakartförsörjningen integrerad del och verkar därigenom också stimulerande ochutvecklande på den allmänna kartläggningsverksamheten. Uppdragen ger möjlighetatt i mindre projekt pröva nya metoder, som sedermera kan föras in iframstäUningen av de allmänna kartorna. Enligt instruktionen för kartverketbestämmer verket ersättningen för arbete som verket utför. Taxorna äruppbyggda efter principen full kostnadsläckning. Verksamhetenfinansieras helt med intäkter. Anslaget bör därför tas upp med endast ettformellt belopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att till : Uppdragsverksamhetför /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71»Utgift 1535 094 Reservation 3 416 499 1971/722 Anslag 1 200 000 1972/733Förslag 1 000 000 » Avser /71 " " Avser Återanskaffningsvärdet för kartverketsnuvarande instrumentpark inklusive planerade inköp är minst 16 mUj.kr. För bestämningen av basförslagsnivån måste hänsyn tas tillinträffade prisförändringar. Nivån blir då1 . Detta belopp ger inte kartverket möjlighet att fullt ersätta äldreutslitna eller ej ekonomiskt lönsamma instrument och apparater. Utöver vad som ryms inom ramen förbasförslaget föreslår kartverket att medel anvisas för inköp av ettjetflygplan (+4,8 milj. och föranskaffning av en mUcrodensitometer (+ . Jag beräknar behovet av medel för utmstning till 1 milj.kr. Jag hemställer, att Kungl. att tiU : Utrustning /73 anvisa ett reservationsanslag av . F RÄDDNINGSTJÄNST M. 1970/71Utgift 856 350 1971/72Anslag 965 000 1972/73Förslag 1060 000 Statens brandinspeklion har som centralförvaltningsmyndighet tUlsyn över brandförsvaret i riket. I inspektionensuppgifter ingår bl. a. att ge råd och anvisningar tUl kommuner och enskilda ifrågor av allmän betydelse för brandförsvaret, att verka för attbrandförsvaret ordnas ändamålsenligt och att verka för standardisering avbrandmateriel. Beräknad ändring 1972/73 Lönekostnader för persona! -f 89 000 -1- 3 000 -1- 4 000 -f 3 000 -f 82 000 brandinspektörer m. fl. ner m. m. Löneomräkning 89 000kr. AnslagspostentUl lokalkostnader bör höjas (+ . tillexpenser bör räknas upp (+ . ArvodenatUl länsbrandinspektörer m. fl. bör höjas med förslagsvis för att följa utvecklingen förövriga löntagare (+ . Med hänvisning liUsammanställningen hemställer jag all Kungl. att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 1654 882 1971/72 Anslag 1817 000 1972/73Förslag 2 237 000 Statens brandskola har till uppgift att ianslutning till kompetensföreskrifterna i brandsladgan (1962: 91, ändrad 1969:86) utbUda brandpersonal ochskorstensfejare och alt genom annan utbildningsverksamhet och brandteknisk forskning främja brandförsvarelsutveckUng. Utbildningen sker vid en huvudskola och vid kurser somanordnas på olika orter. indring 1972/73 (4 000) (+ 2 000) (+ 2 000) (+ 45 700) (+ 28 700) Ersättning till kommuner för lokaler och materiel, driv- medel m. m. Styrelsen för statens brandskola Löne- och prisomräkning m. m. Arbetstidsförkortningenför viss heltidsanställd brandpersonal kräver alt två extra brandförmans- och tre extrabrandmannaklasser anordnas utövernuvarande utbildningsprogram. Detta medför att kansUets resurser måsteförstärkas med etl kvalificerat biträde och en halv biträdesljänst. Ävenövriga utgifter för utbUdningen beräknas öka (+ ,), Förhyming avstädulmstning ger lägre städkostnader (. Förändringarna iutbildningsprogrammet medför att anslagsposten till expenser måste räknas upp(+ . Med hänvisning tUl sammanstäUningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel bl. a.för ytterUgare ett kvalificerat biträde samt för anordnande av två extrabrandförmans-och tre extra brandmannaklasser. Jag hemstäUer att Kungl. att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tiU förebyggande och släckning av brand 1970/71Utgift 3 620 441 1971/72Anslag 2 400 000 1972/73Förslag 2 500 000 Från anslaget bestrids utgifter förskogsbrandbevakning och ersättningar förverksamhet vid brandsläckning m. m. Bidragsbestämmelserna återfinns dels i kungörelsen (1962: 607) omersättning på grund av verksamhet för brandsläckning m.m. (ändrad 1970:351), dels i regleringsbrevet 1971/72. Brandinspektionen som erinrar om att detär omöjligt att i förväg beräkna åtgångenpå anslaget väderleksförhållandena spelarsålunda en avgörande roll föreslår att anslaget ökas med , tiU 2,5milj, kr. Jag biträder brandinspektionens förslag.Jag hemställer alt Kungl, Maj: t föreslår att till Bidrag till förebyggande ochsläckning av brand för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 14 109 Bidrag till kostnader för beredskap 1970/71Utgift 1639 851 Reservation 1928 412 1971/72Anslag 1 000 1972/73Förslag 1 000 000 Från anslagetbestrids utgifter för bidrag till konamuner för beredskapsplanläggningenUgt 7 § lagen (1964: 63) om beredskap.