prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Sysselsättningsutvecklingen underden första delen av innebar ett tillskott på drygt 7 600 personer ilänet eller . Offentliga och andra tjänster svarade därvid för intemindre än 5 100 av hela ökningen. Allmäntframförs krav på en förstärkning och differentiering av näringslivet samtökade sysselsättningsmöj-hgheter för kvinnorna. Någon form av lokaliseringsstödframförs också som önskvärt. Några kommuner anser att den lågabostadstilldelningen motverkar kommunala ansträngningar att stärkanäringslivet. Tihgång på service och kommunikationer framhålls också av någrakommuner som betydelsefulla när det gäller lokaliserings- ochsysselsättningsfrågor. förslag till handlingsprogram. De åtgärder föreslårför att lösa problemen på arbetsmarknaden torde påverka utvecklingen först pålitet . De medel som är nödvändiga för att genomföra en del av deåtgärder som föreslås saknas . Flertalet av de åtgärder somföreslås förutsätter också att de utarbetas och genomförs i samarbete mellanstatliga och kommunala organ samt näringslivets och arbetsmarknadens parter. att större resurser tilldelaslänsförvaltningen så att en aktiv regional sysselsättningspolitik kan drivasfrån länsmyndigheternas sida, att statens administrationsbidragoch bidrag tih företagareföreningen höjs så attföretagareföreningens rådgivningsverksamhet i bl. a. frågor om ekonomi ochadministration kan utökas, att en översyn av den nu gällandeområdesindelningen för lokalise-ringstöd bör göras så att stöd skall kunna utgåtill den norra länsdelen, att målsättningen måste vara attverka för att alla kvinnor som önskar förvärvsarbeta kan ges tiUfälle till detoch att kommunerna aktivt verkar för att utöka barntillsynsmöjhgheterna, att omskolnings- och uppskolningsverksamhetdecentraliseras så att kvinnorna ges större möjlighet att delta i utbildningen, att strävan inrikats på atteUminera de risker som finns i arbetsmiljön. De arbetsuppgifter som kan klarasav äldre och handikappad arbetskraft bör förbehållas sådana arbetstagare. Frånsamhällets sida erfordras bl. a. att skyddad sysselsättning kan erbjudas itillräcklig utsträckning. att för att underlätta bl. a.kvinnornas inträde i arbetshvet kollektiva transporter meUan bostad ocharbetsplats ordnas. I de fah transporter är nödvändiga för att tillgodosenäringslivets behov av arbetskraft är det rimligt att företagen själva står fören del av kostnaderna för sådan trafik, att arbetsgivaren intar en positivinställning till deltidsarbete och arbetstidens förläggning. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 25 att i den månarbetskraftsefterfrågan måste lösas genom inflyttning de anpassningsproblem somuppstår för de inflyttade ägnas stor uppmärksamhet från i första hand företag,kommuner och fackliga organisationer, att strävan inriktas på en störredifferentiering av näringslivet i de ensidiga industriorterna. Åtgärderna måstedock koncentreras till ett fåtal orter, att ytteriigare industri- ochhantverkshus byggs och att möjligheter att uppföra dessa med statligt stöd börfinnas, att kontaktverksamheten mellan destatliga myndigheterna, kommunerna och det enskilda näringshvet utökas. anför vidare att väg292 som förenar Söderfors-Tierp-Örbyhus-Österbybruk-Gimo är betydelsfull förden regionala utvecklingen. En tidgareläggning av detta vägprojekt bör prövasi samband med revideringen av vägplanerna. Detsamma gäller länsvägarna 291 och770 som förbinder med samt väg 282 som sammanbinderKnutby-Almunge med . Vid revideringen av vägplanerna kanäven andra vägar bedömas ha sådan betydelse ur regionaipolitisk synpunkt att debör ges en annan prioritering än den som gäller. Då kommunblocksreformen ärgenomförd kommer de nybildade kommunerna att tillhöra två eller flera riktnummerområdenoch därigenom taxeområden. Samtalskostnaderna blir därigenom olika i en ochsamma kommun. Enligt kan det finnas anledning att diskutera enändring av riktnummer- och taxeområden så att respektive kommun så långtmöjligt tillhör samma område. Utöver devägprojekt prioriterat redovisar kommunerna ett flertalvägprojekt som bör tidigareläggas. förslag till handlingsprogram. Beträffande kommunblockbör ett mer differentierat och därmed mindre konjunkturkänsligt näringsliveftersträvas genom etablering av industri- och serviceföretag såsomregionlager, industriserviceverksamhet, viss statlig verksamhet,serviceinrättningar m. m. För att underlätta etableringar bör övervägas attuppföra ett industri- och hantverkshus i . Om en gemensam arbetsmarknadmed som huvudort skall kunna fungera tillfredsställande måstebarntillsynsmöjligheterna och kommunikationerna i blocket förbättras. Håbokommuns strävan att utveckla näringslivet och förbättra sysselsättningsmöjligheternai Bälsta måste stödjas för att minska beroendet av Storstockholmsområdetsarbetsmarknad. 1 de orter där inga mer betydandenyetableringar kan väntas bör man sträva efter att skapa så godautvecklingsbetingelser som möjligt för befintligt näringsliv. Utlokalisering till avolika verksamheter kan förväntas för vissa speciella verksamheter som kan drafördel av följande faktorer Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. goda vägförbindelser när motorvägenStockholm-Uppsala byggts ut i sin helhet 1972, snabba och täta kommunikationertill och närhet till med möjligheter att bl. differentierad arbetsmarknad medtyngdpunkten på servicenäringar differentierat utbud påsamhällsservice, kommersiell och kultureh service. För att ökaindustrisysselsättningen i och skapa en mer differentieradarbetsmarknad förordas åtgärder i form av ett mer utvecklat samarbete mellankommunala myndigheter och företagarna, mark-och planberedskap förindustriändamål, tihgång till lokaler i industri- och verkstadshus och en godbostadsförsörining. Om Uppsalablocket skall fungera som en gemensamarbetsmarknad krävs en lämplig utformning av de kollektiva transporterna och enfortsatt utbyggnad av barntiUsynen bl. a. i orterna runt . Strävandenaatt inrätta en forskningsstation i som skulle tjäna som förbindelselänkmellan forskning och näringsliv bör stödjas och skulle också kunna ge upphovtiU att ny kvalificerad industriell verksamhet utvecklas och förläggs tillUppsala. 1 Nordöstblocket måste eftersträvasett mer differentierat näringsliv och ökade arbetsmöjligheter för kvinnorna.Kärnkraftverket i Forsmark kommer att ge ett betydande antal människorsysselsättning. Därutöver behövs emeUertid en komplettering av näringslivet. Enutveckling av näringslivet kan dock inte utan ekonomisk medverkan frånstatens sida. Förutsättningarna för ett industri- och verkstadshus börundersökas. Barntillsynsfrågan måste lösas, i första hand i ochÖregrund, där en utbyggd barntillsyn saknas. Den fortsattasamhällsutbyggnaden bör koncentreras till något centrum i blocket. I övrigt börman inrikta sig på att vidmakthålla ett tillräckligt stort befolkningsunderlagför nuvarande serviceinrättningar. Stora möjligheter finns att utvecklaturismen i blocket genom bruksmiljöernas speciella karaktär och tillgång tillskärgårdsområde. En utökad turistnäring bör i första hand inriktas på detrörliga friluftsUvet. Förutsättningarna för ett konferenshotell börundersökas. har länsmyndigheterna aktivtverkat för att utveckla till en för norra delen av län betydandearbets- och serviceort. Även bör utbyggnaden av samhällsservice ocharbetstihfällen i blocket i första hand ske i . anser attnorra länsdelen bör bilda domkrets för en tingsrätt med tings- och kansliort iTierp. För att underlätta nyetablering av industrier krävs bl. a. en godindustrimark-beredskpp. Den sysselsättningsökning i som eftersträvas fårinte bli av den omfattningen att arbetskraftsbrist uppstår för befintligtnäringsliv. I de orter där inga mer betydandenyetableringar kan väntas bör man sträva efter att skapa så godautvecklingsbetingelser som möjligt för det näringsliv som väntas bh bestående. För att skall kunna fungerasom gemensam arbets- och serviceort måste kommunikationerna till och från Tierpförbättras och barntillsynen i de större orterna i blocket byggas ut. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 27 1 bör kommunenoch länsorganen gemensamt verka för lokahsering av lättare sysselsättning föratt åstadkomma ett mer differentierat näringsliv. Genom det nya industriområdesom planeras i skapas bättre utvecklingsbetingelser för det befintliganäringslivet och bättre möjligheter för nytillkommande verksamheter attetablera sig. Förutsättningarna för att uppföra ett industri-och hantverkshusbör undersökas. Turistattraktionerna i kommunen bör tillvaratas genom enfortsatt satsning på fritidsanläggningar. Kommunernasresmissynpunkter överrens-stämmer till stor del med förslag tihallmänna och selektiva åtgärder. anser dock att länsstyrelsenanlägger en negativ syn på kommunens förutsättningar för nyetableringar.Uppsala kommun framhåller att svårigheterna för kvinnor med akademisk utbildningatt fä sysselsättning borde uppmärksammats i länsprogrammet. Vidare attoffentliga myndigheter i sin rekrytering bör inta en positiv hållning tih äldrekvinnhg och handikappad arbetskraft. framhåller önskvärdhetenav att näringsgrenar av kommersieh och administrativ karaktär som kankomplettera nuvarande näringsliv lokaliseras tih . kommun anseratt kommunen måste få bostadskvoter i tillräcklig omfattning om strävandena attåstadkomma nyetableringar skall bli möjliga. delar i stortlänsstyrelsens förslag och instämmer i den fortsatta satsningen på Tterp samtuppfattningen att goda utvecklingsbetingelser måste skapas för befinthga industrieri övriga orter i Tierpsblocket och i . B, 3.4 Socialpolitiska åtgärder Åtgärder för att trygga service försörj ningen. anser det varasamhällets uppgift att svara för att de människor som drabbas av försämradservice får tillgång till kollektiva transportmedel så att de kan nå enserviceort och/eller att viss distribution av varor och tjänster ombesörjs fördessa människor. har i sin bedömningav länets nuvarande och framtida serviceförsörining i huvudsak utgått frånglesbygdsutredningens resonemang att den regionala serviceförsöriningen börorganiseras efter tre nivåer; närhetsservice, kommuncentrum service ochregioncentrumser-vice. I län finns det två orter(, ) som uppfyller de krav som ställs på regioncentrumservice.Åtta orter (, , , , , , ochSkutskär) bedöms ha kommuncentrumservice. Nästan hela länets befolkning hartillgång till närhetsservice på mindre än 10 km:s avstånd. De som har tillgångtill egen bil når kommuncentrum- och regioncentrumservice inom de tidsgränserglesbygdsutredningen räknar med. Detsamma gäller större delen av denbefolkning som har tillgång till kollektiva transportmedel. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. centrumservice har befolkningen i östra delarna avTierpsblocket, norra delen av kommun samt ytterområdena iUppsalablocket. Kollektiv busstrafik saknas i vissadelar av länet. Över I O 000 människor berörs härav. Ungefär lika många kansägas ha dåliga kommunikationer med två enkelturer eller mindre per dag.Gemensamt för de delar av länet som har dåliga kommunikationer är den storaandelen personer . MeUan 20 och av befolkningen faller överdetta äldersstreck. Den bedömning avserviceförsörjningen som kommunerna gjort visar på en ökning avserviceutbudet i några få orter medan många små orter beräknas får enminskning. Flertaletkommuner understryker den kohektiva trafikens betydelse förserviceförsörjningen och riktar krav på statliga trafiksubventioner. Det gällersärskilt för de handikappade och äldre människorna. Även krav på ohka typer avambulerande service framförs. En del kommuner framhåller angelägenheten av attviss service finns kvar och/eller att serviceförsöriningen kompletteras medpost, försäkringskassa, bank, bensinstation etc. förslag till handlingsprogram. Vidlokalisering och dimensionering av den offentliga servicen måste förutomföretagsekonomiska även ingå bl. a. samhällsekonomiska och sociala överväganden.Den kommersiella servicens etablering kan indirekt påverkas genomlokaliseringen av bostadsbyggande och samhällsservice. Den statliga regionalaservicen bör i första hand lokaliseras tiU , och . Visssådan service bör också kunna lokaliseras till Nordöstblocket. Sjukvården iNordöstblocket bör byggas ut genom att en vårdcentral förläggs i blocket. Om inte bildandet av störrekommuner skah medföra försämrad service bör kommunerna eftersträvafilialverksamhet för t. ex. social service och biblioteksservice. För attnedbringa investeringskostnaderna bör kommunerna tiUvarata möjligheterna tillgemensamt utnyttjande av lokaler och personal för olika verksamheter t. ex.skolornas bespisningslokaler, idrottsanläggningar och samhngslokaler. Serviceutrustningen bör i förstahand förstärkas i orter med kommuncentrumservice. Därtill finns ett antalorter med s. k. närhetsservice där strävan bör vara att upprätthälla underlagetför befintlig service. Varu- och serviceförsöriningen i glesbygdenoch i de mindre tätorterna syns endast kunna lösas genom ett ekonomisktengagemang från samhällets sida. Distributionskanaler som kan utnyttjas isammanhanget är skolskjutsar och lantbrevbärare. anser det rimligt attstaten svarar för en tillfredsställande trafikförsörjning i glesbygden och attde ekonomiskt sämre ställda kommunerna inte belastas med kostnaderna fördetta.En övervältring av kostnaderna för den kollektiva trafiken pä landsting,kommuner och enskilda kan inte samhällsekonomiskt vara någon riktig lösning. trafikpolitiska beslut böromprövas, då en ren konkurrenssituation mellan ohka trafikgrenar torde varaomöjlig att uppnå så länge BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 29 man inte kan beräkna de verkliga samhällsekonomiskakostnader varje trafikgren orsakar. 1 avvaktan på en omprövning avtrafikpolitiken anser att följande inriktning av den kollektivatrafiken kan diskuteras. Den kollektiva" trafiken måste för att den skallkunna bli ett alternativ till bilen vid arbets- och serviceresor ha storturtäthet och snabbhet. Detta kräver subventioner från samhällets sida liksomför att upprätthålla trafiken på vissa nuvarande busslinjer som i framtideninte kommer att bära sig. För att uppnå ett vittförgrenat kollektivt trafiknätmåste också i vissa fall de traditionella formerna för kollektiv trafiköverges. Trafikpolitiken bör ingå som en delav regionalpolitiken och syfta till att utjämna de skihnader ilevnadsbetingelserna som finns mellan befolkningen i olika regioner. Den koUektiva trafiken kan uppdelasi regional trafik, trafik inom kommunblocken och komplementär trafik. Denregionala trafiken bör utgöras av snabbusslinjenät. För det stora antaletpendlare mellan och måste tågförbindelserna förbättras iförsta hand genom förkortade restider. Trafiken inom kommunblocken börvara utformad så att den sammanbinder de tätast befolkade delarna i blocketmed centralorten och eventuella större arbetsorter. Turerna bör vara avpassadeså att de kan användas för arbets- och serviceresor. Dessutom bör det finnasett antal turer . För de områden som saknarbusstrafik eller genom nedläggning kommer att sakna sådan kan man tänka sig etttrafiksystem där transporterna sker till uppsamlingsplatser vid vägar medbusstrafik eller direkt till centralorten eller större arbetsplats.Transporterna kan utföras av skolskjutsarna, genom särskild beställningstrafikeller genom att privatpersoner med egen bil mot ersättning inlemmas i trafikservicen. kommundelar inte uppfattning att samhället inte kan påverkasituationen i fråga om kommersiell service på landsbygden. Kommunen framhållerönskvärdheten av att stadsdelen och orten återfår detågförbindelser som indragits. Ett återupprättande av en station förpendeltrafik till i södra del kan även få stor betydelse förstadsdelen . Nordöstblockets samarbetsnämndanser att bör bli kansliort för läns norra tingsrätt. Inteendast bör bli gymnasieort för Nordöstblocket utan nuvarande uppdelningav kommun på och Tierps gymnasiområde bör bestå.Inriktningen mot gör att en hälsovårdscentral i inte kommer attfå någon nämnvärd betydelse för Nordöstblocket. framhåher atten konsekvent satsning på innebär att befintlig service i Skutskärförsämras. Resultatet av en försämrad service kan bli att befolkningen iservicehänseende orienterar sig mot . delar länsstyrelsensuppfattning om den kollektiva trafikens uppbyggnad. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. B.3.4 Investeringarnas regionala fördelning Till grund för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/kommunblockens investeringsbehov för perioden1971-1975 ligger i huvudsak KELP 70. anser attförsöksverksamheten med KELP har varit av stort värde. Dess syfte är enligtlänsstyrelsen att i första hand informera om större planerade offentligainvesteringar samt att åstadkomma en bättre samordning mellan kommunernas ochstatens insatser inom skilda verksamhetsområden. Härutöver erhålls enuppfattning om vad den fastställda befolkningsmålsättningen medför i form avgrundläggande investeringar. Eftersom på flera sätt påverkar denkommunala investeringsverksamheten är det enligt väsentligt attaktuella och tillförlitliga investeringsuppgifter erhåhs från kommunerna. I tabeU B.3:1 redovisas isammandrag primärkommunernas och investeringsbehov samtbostadsbyggnadsbehovet enligt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen.Primärkommunernas investeringar har fördelats på huvudtitlar enhgt K-planen.Samtliga kommunala investeringar ingår inte i redovisningen. Exempelvisinnefattas inte exploateringsinvesteringar i anslutning till bostadsbyggandeti redovisningen. Vidare ingår endast projekt med en beräknad kostnad av minst100 . Totalt för länet uppgår med dessabegränsningar de primärkommunala investeringsbehoven för den aktuella periodentih ca 553 milj. kr. Bostadsbyggnadsbehovet anges till 21 354 lägenheter. Huvuddelen eller av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv) och 6(undervisning och annan kulturell verksamhet). Kommunerna/kommunblocken redovisarsinsemellan .varierande investeringsbehov. Exempelvis faller avEnköpingsblockets behov på hvudtitel 6 (undervisning och annan kulturellverksamhet) och på huvudtitel 7 (socialvård och socialförsäkring) medanmotsvarande andelar för kommunblock är resp. . Av planeradeinvesteringar faller 71 milj. kr. eller på kommunblock. Flera kommunerframhåller att investeringsplaneringen befrämjar samordningen mellan olikasektorer. Vidare pekas på att investeringsmaterialet snabbt blir inaktuellt ochdärför bör aktualiseras. kommun anför att de uppgivnainvesteringsbehoven för vissa sektorer fått karaktären av mindre realistiskaönskelistor.//aéo kommun understryker att investeringsramarna i länsprogrammetinte får låsas fast med hänsyn till flexibiliteten i den kommande planeringen. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 31 Länsorganen har vid de sektoriellaprioriteringarna tillämpat regeln att tih prioritetsgrupp 1, 11 och 111 hänföraresp. 60, 20 och av investeringsbehoven. För bostadssektorn harlänsbostadsnämnden till prioritetsgrupp I fört det antal lägenheter sommotsvarar det möjliga byggandet . Ett flertal sektorer har endastprioriterats regionalpohtiskt, varvid flera avsteg har gjorts från denna regel.De regionalpolitiska prioritetringarna skall ses som ett uttryck förlänsstyrelsens allmänna syn på hur den regionala fördelningen avinvesteringarna 1975 bör vara för att stå iöverensstämmelse med de regionala mål som har uppställts i länsprogrammet. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B.3:1 och B.3:2.Cirklamas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- r';sp.investeringsbehoven. Fleraremissinstanser anser att en styrning av tillgängliga resurser måste skeregionalt, men att fördelningen av de ramar som har tilldelats kommunblockenkan och måste ske av de organ som kommunerna har för detta ändamål. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. O 00ro (N »O CT\ O Tt* O *0 O O UO ro 00 I (N o CT0\ OO VD r SOUO " TfUO £> - t "sD 00 fN r-- CT\ \.o TT rs o 00 o os in o Tf o S£) f (N00 >n Os 00 >o (N Tt- in o OO o>n o n in o -»s- OO Cs 00 r* o O o O »n O « l~ (N * o t o Tf 00 o\ CT\ m o 00 o o o so vO so o o O os Os H Os o SO»n >n o o o o o T I o >n I 00 so o :0 3 00 S O. C ; -o o E E E E o o o o "t U 3 Z P :<: (u .2 d a *j ra :o u c !a C c ra _ pen : iS o, i 2x I £ ° ra j: O "« 1/1 CJ (/J > S 00 " .S, > c o irt 3 'c 13 -fi I" i" b y i: - 00 a i 3 en 1 o I . o D Os C I Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 Figur B.3:1 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter. Nr 111 Bilaga 1. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Figur B.3:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för perioden -1975, . Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 35 B.4.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten anför att avsaknadenav en konsekvent regionalpohtik har medfört nackdelar för samhällsplaneringen.Det ökade intresset för regionalpohtiska frågor från statsmakternas sida, somhar tagit sig uttryck bl. a. i länsplanering 1967 och länsprogram 1970 hälsasdärför med tillfredsställelse. Eftersom tillgången på regionalpohtiska medel ärbegränsad ifrågasätter dock om det är meningsfullt att i ettöversiktligt regionalpohtiskt handhngsprogram uppställa detaljerade mål förhandlandet. Vid utfärdandet av anvisningarna för arbetet med länsprogrammenborde också större hänsyn ha tagits till de skiftande förhållandena i olikadelar av landet. anser vidare att denridsperiod som valdes för arbetet med de regionalpolitiska handlingsprogrammenvar mindre lämplig, då kommunerna med anledning av pågåendekommunsammanläggningar har haft begränsade resurser att medverka vidprogrammens upprättande. Bakgrundsmaterialet brister på många områden iaktuahtet. framhåller detpositiva i att genom arbetet med handhngsprogrammet en överblick har erhållitsav investeringsbehoven inom den offenthga sektorn. Särskilt betonas värdet avatt det vid förverkhgandet av en stor kommunreform föreligger grundmaterial förkommunalekonomisk långtidsplanering i så gott som samtliga rikets kommuner.Till detta kommer värdet av den förstärkning som har skett av det informehakontaktsystemet mellan såväl kommuner och statliga organ som mellanlänsstyrelsen och övriga länsorgan. kommunframhåher, att utgångspunkten för prioriteringar i nästa planeringsomgång börutökas med en nulägesinventering, så att ekonomi och tidigare investeringartillmätes betydelse. Vidare betonas att kommunerna bör få ta del av statligainvesteringsplaner på tidigare stadier än som varit fallet. Eskilstunaoch kommuner framhåller, att prioriteringen av investeringar inte böromfatta enskilda projekt utan utformas som ramar. B.4.2 Utgångspunkter för programformuleringen erinrar om att målsättningeni länsplanering 1967 innebär en ökning av folkmängden med ca 40 000 under1970-talet. Vid formuleringen av målsättningen beaktades särskilt länetsfördelaktiga geografiska läge med anknytning till Storstockholmsområdet.Målsättningen förutsatte vissa stödåtgärder. Statsmakternas utvärdering avlänsplaneringen har föranlett en något reducerad målsättning i länsprogrammet. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. överensstämmer med prognos 2 i länsplaneringen 1967,som anger en ökning av folkmängden med ca 30 000 invånare. 1 Genom beslut av Kungl. Maj:t den17 har kommunerna överförtsfrån kommunblock till kommunblock. Det administrativalänet är identiskt med kommunblockslänet. ökadefolkmängden i länet med 11 000 personer. Fördelningen mellan inflyttning ochnaturlig folkökning är ganska jämn. Invandringen från utlandet har utgjort dendominerande delen av inflyttningen. Nettoinflyttningen från utlandet uppgickunder åren 1965 1969 till drygt 6 000 personer, medan den inrikes omflyttningenresulterade i en förlust på omkring 500 personer. Enligt länsstyrelsensuppfattning kan den för länet ogynnsamma befolkningsomflyttningen förklaras avdet stora inslaget av rutinarbeten i länets näringsliv.