prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den här framlagda prognosen grundar sigpå ett antagande om att störningsfenomensom tenderat att uppkomma i anslutning lill valulautvecklingen skallvisa sig vara av övergående natur. Som exempel på dylika företeelser kan nämnas uppskjutande tills vidare av vissa investeringsbeslut och orderulläggningar samt tendenseratt lägga produktionsplanerna lågt i förhållande till den faktiskaefterfrågan. Det mest näraliggande utvecklingsalternativet i en sådansituation är alt den neddragning av lagerinvesteringarna som delta indikerarblir av övergående natur och därför åtföljs av en återhämtning. Viden mera djupgående och långvarig förlroendekris riskerar emellertid inte enbartlagerinvesteringarna att bli träffade avdylika depressiva impulser, utan effekterna kan lätt sprida sig även till denslutliga efterfrågan för konsumtion och investeringar. En sådan utvecklingförutsälter dock alt de ursprungliga störningarna i sig själva är av ihåUandekaraktär. Även om styrkan av de pessimistiska stämningar som hösten 1971brett ut sig bland företagarna i etl flertal länder inte bör underskallas,finns del numera knappast skäl att förutsätta att dessa stämningar också blirvaraktiga. Omfattande konjunkturslimulerande åtgärder har nämligen redan vidtagitseller planerats i flera länder. Dessa har ännu inte hunnit få full effekt.Vidare torde överenskommelsen om nya valutapariteter ha undanröjt ett betydande ovisshelsmoment i företagens framlidsbedömningar.En tilltagande försvagning av världskonjunkturen framstår därmed intesom etl rimligt huvudalternativ. Höstens händelser på valutamarknadenförsvårar likväl starkt möjligheterna lilluppskattningar av världshandelns tiUväxl 1972, inte minst vad gällerprisutvecklingen. Liksom vad gäller de inhemska ekonomierna har härvidlagförutsatts att nuvarande kursrelationer i stort bibehålls under åtminstone huvudparten av 1972 saml all den 10-procentiga amerikanskaimporlskatten kvarstår . Med utgångspunkt från dessaförutsättningar har antagits en uppgång i världshandeln om ca 6 o/o i volym1972, dvs. av samma storleksordning somunder 1971. Som tidigare framgått förutses en viss acceleration avden totala produktionstillväxten i . Den skenbara diskrepansenmellan handels- och produktionsanlagandena förklaras bl. a. avatt huvudparten av den väntade relativa ökningen i produktionstillväxten faller på , vars andel av industriländernastotalproduktion är avsevärt större än motsvarande andel av utrikeshandeln. En än störreosäkerhet knyter sig kring antagandena om världsmarknadsprisernas utveckling. Mycket talarför all den dämpning av de inhemska pris-och kostnadsstegringarna som förutses i flera av de västeuropeiskaekonomierna också kommer att ha en återhållande effekt på de internationellahandelspriserna. Detta resonemang hänför sig närmast till avslut i sådanavalutor vilkas effektiva paritetsvärde inte änd- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 För dessa typer av noteringar skulle den genomsnittiiga prisuppgången 1972 kunna skallas lill ca 3 o/o.Med en nedskrivning av dollarkursen om 6 o/o i förhållande tillgenomsnittet för andra valutor skullesålunda uppgången fÖr exportpriserna uttryckt i dollar om exportörernaantas göra ett genomsnittligt sett lika stort pålägg till sina dollarpriser kunna stanna vid ca 9 o/o. Ett utifrån samma utgångspunkter grundat antagandeom en nedskrivning av dollarkursen om t. ex. 8 o/o skulle med andra ordimplicera en prisuppgång av ca 11 "lo. Mot bakgrund av att den i december1971 fastställda överenskommelsen innebaren faktisk nedskrivning av dollarkursen om ca 8 o/o har här valts attsom genomsnitt räkna med en ökning av exportpriserna i dollar om 9 å10 o/o.i I dollarvärde räknat skulle under ovanangivna förutsättningar ökningen av OECD-områdets totala export bli större änunder 1971. Det kan emellertid finnas anledning att låta detta antagande fåkaraktären av ett maximalt utfall. Utifrån mera pessimistiska utgångspunkter,speciellt vad rör den mera dämpade produktionslUlväxten i och Västeuropaunder , skulle världshandelns värdetillväxt kunna tänkasstanna i närheten av nivå. Exportökningen från , ochi viss mån , väntas bli större än . Trots detta kan ytterligareandelsförluster för tänkas uppkomma ännu under första delen av1972. För och del förutses en i stort oförändrad, ellermöjligen något tUltagande, exporttillväxt, medan däremot den västtyska ochframför allt japanska exportuppgången synes komma att avta. Vad gäller demindre västeuropeiska staterna sammantagna tycks inga större förändringar i1971 års mönster vara att vänta. Gruppen är emellertid av naturliga skäl mycketheterogen, varför de ingående enskilda ländema även i detta avseende tordeuppvisa stora skillnader sinsemellan. Det kan sålunda nämnas att en snabbexportuppgång efter uppbromsningen synes vara all vänta i ochFinland. Sammantaget skulle OECD-ländema med den nämndautrikeshandelsutvecklingen komma att visa ett ungefär oförändratexportöverskolt gentemot världen i övrigt, men fortfarande ett överskott mer ändubbelt så stort som genomsnittet . Som tidigare betonats harförutsatts att den från amerikansk sida eftersträvade vridningen av detta landsbytesbalans endast delvis hinner realiseras under loppet av 1972. Därtill kommeratt de depressiva effekterna på omvärlden till en del kan komma att motvägas av det förutsedda uppsvinget i deninhemska amerikanska ekonomin. Ca hälften av den förbättring av denamerikanska bytesbalansen som emotses beräknas falla på och . 1 Del har därvidförutsatts att exportörerna inte fullt ut kommer att låta nedskrivningen av dollarn slå igenom isina exportpriser. 1 Preliminär nationalbudget 49 europafömtses under sådana omständigheter en begränsad försvagning av områdetssammanlagda bytesbalans . Den amerikanska konjunkturbilden behöllunder en stor del av 1971 ett relativt splittrat utseende. Inom flera områdenpekade konjunkturindikatorerna mot enmarkerad återhämtning efter svackan 19691970, medan för andra sektorertendensen var mera tveksam eller i vissa fall direktnedåtriklad. tilltog de expansiva dragen i den amerikanskakonjunkturutvecklingen i styrka och huvudintrycket hos flertalet bedömare varatt ett mera allmänt uppsving var på gång. Uttryckt i årstakter ökadebruttonationalprodukten med 3 3/4 o/o i volymefter att ha minskat med 1 1/2 respektive1/4 o/o de båda föregående halvåren. Det bör nämnas att omslagels storleköverdrivs något i dessa siffror genom inverkan av bilslrejken hos GeneralMotors 1970. Rensat för bortfallet av produktion understrejken saml efterföljande återhämtningseffekter torde tillväxten ha stannat vid omkring 2,5 o/o.För helåret 1971 kan bruttonationalproduktens ökning skattas till ca 3 o/o. Bland de positivadragen i den amerikanska konjunkturen märktes en tilltagande privat konsumtionsefterfrågan Uksom en markantuppgång av bostadsbyggandet. Dessa inslag hade redan börjat göra sig gällande före president s. k. utspel den 15 augusti1971. Den ökade köpviljan kom emellertid inte all åtföljas av en motsvarandeuppgång av industriproduktionen. Bidragande härtill torde ha varit en minskningav handelns lagerhållning i förening med en relativt kraftig ökning av im-porlbenägenheten.Räknat från en delvis av strejken betingad botlennivå växteindustriproduktionen tämligen jämnt . Efter en stagnationunder de därpå följande månaderna synes enuppgång ha inletts . låg industriproduktionen på ungefär samma nivå som ett årtidigare men 6 o/o under noteringen från juU 1969 som utgör del hittillshögsta värdet. Orderingången till den totala industrin har däremot stigitnågot jämfört med . 1971 visade en ökning medknappt 5 o/o jämfört med . Räknat i fasta priser torde dock uppgången ha begränsats till ca2 o/o. från efterfrågesidan torde en av demera expansiva komponenterna ha varit den privata konsumtionen. Ökningenuppgick tiU drygt 4 o/o 1971, dvs. någotmindre än under föregående uppsving 1968. Speciellt starkt ökadekonsumtionen av varaktiga konsumtionsvaror, vilken steg t. o. m. med drygt 10 o/o. Även bostadsbyggandet expanderade mycket kraftigt och igångsätt- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 ningen under de tre första kvartalen låg drygt45 o/o över nivån 1970. Bland annat som en följd häravökade bostadsinvesteringarna med ca 30 o/o 1971. Huvudorsaken till denkraftiga uppgången torde ha varit alt söka på kreditmarknaden. Den relativtlåga grad av finansiellt stöd som statsmakterna erbjuder bostadssektorn medförnormalt att bostadsbyggandet expanderar snabbt kännetecknade aven låg långfristig räntenivå och ett stort kvantitativt utrymme påkreditmarknaden. Härtill kan läggas alt de federala myndigheterna mera direktvidtagit vissa åtgärder ägnade att stimulera bostadsbyggandet. Analyser av lagercykelnsutveckling försvåras bl. a. av det strejkhot som förelåg i samband medförhandlingarna om ell nytt avtal inom stålverkssektorn. Som skydd motverkningarna av en eventuell strejk skedde en omfattande lagemppbyggnad hoskonsumenterna inför avtalsperiodens utgång . Det nya avtalet komdärför att åtföljas av relativt omfattande neddragningar av stållagren. torde lagerinvesteringama totalt sett ha vidmakthåUils, vilket jämförtmed tidigare nedgång inneburit en positiv tillväxtfaktor för ekono min. De privatainvesteringarna exklusive bostadsbyggande sjönk med ca 1 o/o ivolym. Nedgången i industriinvesteringarna torde ha varit än mer markant. Detkan sålunda nämnas all beloppet nya maskinorder minskade under loppet av de nioförsta månaderna 1971 med ca 15 "/o. Den vikande investeringsbenägenhelenkan synas förvånande med tanke på den under loppet av 1971 förbättrade självfinansieringsgradenoch den ökade tillgången på externt kapital. Förklaringen torde i första handvara att söka i ett ytterligare faU i den redan tidigare lågakapacilelsulnyltjandegraden. I genomsnitt synes den senare endast hauppgått till drygt 70 o/. Man får gå tillbaka tiU 1958 för att finna en lägresiffra. Arbetslösheten har underhuvudparten av 1971 pendlat kring 6 o/o, dvs. avsevärt över de högst 4,5"/o som regeringen uppsatt som mål att uppnå före halvårsskiftet 1972.Tidigare amerikanska erfarenheter tyder dock på alt det normalt tar 6 till 8månader innan en produktionsökning ger utslag på arbetsmarknaden, varförarbetslöshetstalen knappast i sig kan sägas vara förvånande. Däremot förefallerdet som om det låga kapaciletsulnyttjandel inom förelagen och på arbetsmarknadenomsider hunnit få en mildrande effekt på pris- och kostnadsökningarna. Iårstakt räknat steg konsumentpriserna med ca 4 o/ojämfört med närmast föregående halvår. beräknas prisuppgångenha uppgått till ca 4,5 "/o, vilket i stort motsvarar den genomsnittligaprisökningslakten I omvärldens ögon torde den kraftigaomsvängningen av Förenta 1 Preliminär nationalbudget 51 staternas externa balans ha tilldragit sig delstörsta intresset. Överskotten på den amerikanska handelsbalansen, som under60-lalels första hälft uppgick till i genomsnitt , var istort eliminerade . Efter en tillfällig förbättring 1970 skedde enytterligare kraftig försvagning av handelsbalansen . Under första halvård1971 uppgick underskottet i handelsbalansen, omräknat på årsbasis, liU ca 1,5miljarder dollar. De mera långsiktiga strukturella drag som legat bakom denirendmässiga försämringen av den amerikanska utrikeshandeln under det senasteårtiondet skall här inte närmare behandlas. Så mycket torde dock kunnakonstateras att en relativ försvagning av kostnadsläge irelation lUl landels viktigaste handelspartner successivt har ägt rum undersenare år. I ett kortare perspektiv förefaller faktorer som hotet om hamn- ochstålstrejker samt vissa opinionsyttringar för en mera restriktiv handelspolitikha verkat uppdragande på den amerikanska importen 1971. Försvagningen av denvästeuropeiska konjunkturen synes därutöver ha begränsat avsättningsmöjligheternaför den amerikanska exporten. De nedan behandlade ekonomisk-politiskaåtgärderna torde inte ha hunnit få några mera markanta effekterpå handelsbalansen . Totalt kan exportenberäknas ha stigit med knappt 5 o/o i värde och importen med ca 13 o/o, vilketmedförde ell underskott på handelsbalansen om . Ävenbytesbalansen kom att uppvisa ett underskott. Svängningarna påkapilalbalansen 1971 var än mer drastiska än vad gäller de reala varu- ochtjänsleslrömmarna. Underskottet i den amerikanska betalningsbalansen, uttrycktpå officiell transaktionsbasis, uppgick till över11 miljarder dollar. Till en del kan utflödet ha berott på att räntedifferensenmellan och successivt ökat under loppet av 1971och att sålunda kapitalplaceringar i ställt sig alltmer förmånliga.Utflödets storlek torde emellertid knappast helt förklaras härav. Spekulationerom förestående växelkursförändringar synes ha spelat en mer framträdande roll(se avsnittet om Betalningsläge och kapitalrörelser). Den ekonomiska politikenhade redan före president utspel fått en alltmer expansivinriktning. Del kan nämnas alt budgetunderskottet för /71 komall uppgå lill ca , varav inemot 2/3 beräknas ha fallit påförsta . För /72 väntas underskottet enligt desenaste beräkningarna stiga till . Även kreditpolitikenfick tidigt en påtagligt expansiv prägel, och tonvikten har liksom tidigarelagts vid styrningen av del totala penningulbudet. För att delvis motverkaeffekterna av lättnaderna i finanspolitiken fick emeller- 1 Betalningsbalansen påofticiell transaktionsbasis avser förändringen av nettoställningen motcentralbanker och liknande institutioner utomlands. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 tid kredilpoUliken en något stramare prägel motslutet av 1971. Den offentliga sektorns inflytande till den del delta kommertill uttryck i form av köp av varor och tjänster har trots det storabudgetunderskottet i statsbudgeten verkat i svagt restriktiv riktning 1971.Totalt sjönk sålunda de federala konsumtions- ochinvesteringsulgifterna med drygt 6 o/o i volym, medan en ökning om ca 4 "kkunde noteras på den delstatliga och lokala nivån. Merparten av definanspolitiska stimulansåtgärderna har avsett ökningar påtransfereringssidan. Sammanfattningsvis befannsig den amerikanska ekonomin för presidentens utspel i ett lägekännetecknat av ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande och en hög arbetslöshet.Ell uppsving hade dock kommit igång myckel starkt inom bostadssektorn mentvekade inom stora delar av industrin. Den privata konsumtionen var på väg attåterhämta sig som pris- och lönekoslnadsslegringarna börjat dämpas.Handels- och betalningsbalansen visade en oroande utveckling. De viktigaste av deåtgärder som annonserades var Temporärt upphävande avdollarns konvertibililet mot guldet Införande av entillfällig importavgift på 10 o/o omfattande större delen av importen Införande av ell 90dagars långt pris- och lönestopp med verkan även på redan beslutade, men ännuej genomförda, löne- och prishöjningar. För företagens vinster och utdelningarfastställdes ingen formell lagstiftning Avskaffande av den7-procenliga accisen på bUar Införande av ettlO-procenligt invesleringsavdrag med giltighet ; därefter ensänkning till 5 "/o. Så länge imporlskatten består gäller avdraget endastför amerikansk utrustning Tidigardäggande av enplanerad skattesänkning från lill Utgifter lill ell värdemotsvarande skattesänkningen (dvs. ) skärs bort föratt undvika en ökning av budgetens ulgiftsöverskoll 1971/72 hardärutöver etl lönestopp med verkan t. o. m. införts för de statligtanställda. Inför pris- och lönestoppels utgång inrättadesvidare två kommissioner som fått i uppdrag alt utifrån vissa centraltfastställda direktiv granska föreslagna löne- och prisökningar. Dessabefogenheter av statsmakterna karakteriserade som "fas 2" iinflalionsbekämpningsprogrammet gäller fram till den 30 april 1973.Effekterna på omvärlden av åtgärderna 1 och 2 skall här inte närmare behandlas(se avsnittet om Betalningsläge 1 Dettaavtrappningsförfarande har senare av kongressen ersatts med ett rakt7-procentigt invesleringsavdrag. 1 Preliminär nationalbudget 53 Inom landet har, med undantag för fackföreningsrörelsen,programmet fått ett i stort sett positivt mottagande. Enligt gjorda beräkningar väntas åtgärderna få enexpansiv effekt 1972 motsvarande omkring 2 "/o avbruttonationalprodukten. Den valutaöverenskommelse som senare uppnåddesinnebär att den 10-procenliga importavgiften och investeringsavdragelsdiskriminerande karaktär försvinner. Huruvida de numera således delvismodifierade åtgärderna får en något annorlunda inverkan på den amerikanskaekonomin 1972 än vad som angivits ovan, är i nuvarande skede svårt alt exaktbedöma. I allmänna termer förefaller en underloppet av 1972 tilltagande produktionstillväxtåtföljd av en successivt fallande arbetslöshet sannolik. Påtagligarisker för någon speciell avmattning i konjunkturförloppet skulle sålunda inte normallbehöva föreligga. Bakom denna relativt optimistiska bild ligger i förstahand ett anlagande om en tämligen snabbtillväxt av den privata konsumtionen. Förutom skattelättnaderna väntasäven en nedgång av den onormalt höga sparkvoten liksom en ökadsyssdsätlningsandd bidra härtill. Den offentliga sektorn liksomlagerutvecklingen torde likaledes komma att verka i expansiv riktning. Medtanke på de höga siffrorna över beviljadeigångsättningstillstånd är därtill en fortsalt ökning av bostadsinvesteringarna1972 alt förutse, om än inte i samma snabba takt som . Den kanske störstaosäkerheten vad gäller prognoserna torde gälla den privatainvesteringsulvecklingen och då speciellt industriinvesteringarna. Trots att en radstimulerande åtgärder av främst finansiell karaktär vidtagits synes denallmänna uppfattningen vara all den ökadetillgången på kapital först kommer all mera påtagligt återverka på investeringsulvecklingen inäringslivet. Huvudmotiveringen härtill är den i utgångsläget lågakapacitetsulnyttjandegraden. Del kan emellertid inte uteslutas att den förutsedda,relativt snabba, ökrUngstak-ten av kapacitelsutnyltjandel i sig kan få en svagtstimulerande inverkan på investeringsutvecklingen . Härhar valts att räkna med en uppgång i de privata investeringarna 1972 om 2 å 3o/o i volym, dvs. något mer än vad hittiUsvarande investeringsenkäter utvisat. Om ovanslående bild av de olikaeflerfrågekomponenlerna infrias torde den totala produktionen 1972 kommaatt stiga någon procentenhet snabbare än den för amerikansk ekonomipotentiella tillväxttakten om ca 4 o/o. Den amerikanskaregeringens närmare syn på den ekonomiska utvecklingen kommer inte fullt ut alt presenteras förräni samband med budgetens framläggande ibörjan av 1972. Från av regeringen fristående experter har emellertid framförtsfarhågor för att den ekonomiska politiken redan fåll en alltför expansivutformning. Argumentet har därvidlag varit att den snabba ökningen avköpkraften kan resultera 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 i all kapacilelslaket uppnås redan mot slutet av1972. Med tanke på de redan i utgångsläget snabba pris- ochkostnadsstegringsimpulserna skulle detta medföra besvärande problem. I den månen generellt sett expansiv ekonomisk politik bibehålls kan enutveckling efter dessa linjer i sig inte uteslutas. I etl sådant läge kan storasvårigheter uppstå vid försök alt strikt tillämpa gällande regler rörande"acceptabla" pris- och löneökningar. Utvecklingen avutrikeshandeln är svår att entydigt uppskatta trots den klarhet omdollarns kurs som nåtts. Allmänt sett torde en viss förbättring avexportmöjligheterna vara att förutse med tanke på den förstärkning av denamerikanska konkurrenskraften som dollarns devalvering innebär. Analogt härmedskulle man normalt kunna vänta sig att de ändrade kursrelationerna kommer altverka dämpande på importtillväxten 1972. Effekten härav har dock antagilsdelvis komma att motvägas av den förutsedda snabba ökningstakten för privatkonsumtion. Totalt sett synes det dock finnas anledning alt räkna med en markantförbättring av handelsbalansen, något som utan tvekan upplevs som ett centraltmål för den amerikanska ekonomiska politiken. Som framgått av den inledandesammanfattningen har det emellertid här förutsatts all den från amerikansksida eftersträvade omsvängningen av landets handelsutveckling endast tUl endel kommer att kunna realiseras . Den ekonomiskautvecklingen i har intagit en särställning iVästeuropa. Upp- och nedgångar i konjunkturen har ofta tenderat att få enannorlunda fasning än i flertalet övriga länder. Detta gäller även i viss mån1971. Efter en minskning av den totala produktionen under första halvåret 1971förefaller ett omslag ha ägt rum under loppet av . Vissa teckenlyder sålunda på att en vändning uppåt redan kan vara på gång. Totalt beräknasdock bruttonationalprodukten endast ha vuxit med någon procentenhet. Alt de tendenser lilltilltagande ekonomisk aktivitet som gjorde sig gällande inteefterföljdes av ett uppsving kan bl. a. förklarasav förekomsten av omfattande strejker, en relativt drastisk lagernedskärningsaml ett fall i de privata investeringarna. Även en viss avmattning av de utiändskaavsättningsmarknaderna synes härvidlag ha spelat en viss roll.Industriproduktionen påverkades märkbart av strejkerna under första halvåret1971. Speciellt kan effekterna av postslrejken nämnas, liksom den 10 veckorlånga strejken vid . Den senare beräknas ha dragit ned industriproduktionsindexmed omkring en procentenhet. av uppgicktotala antalet förlorade arbetsdagar till följd av Bil.1 Preliminär nationalbudget 55 strejker lill 12,2 mUjoner jämfört med ca 7mUjoner 1970. Det kan härvidlag nämnas all 1970 vardel dittills mest slrejkdrabbade året . Avmattningslendensernaunder av 1971 ledde lill all budgeten kom att få enstarkt expansiv prägel. Förutom att skatten sänktes för barnfamiljerreducerades bolagsskatten och arbetsgivaravgiften halverades. Totalt beräknasskattesänkningarna för hushållen och företagen ha uppgått till 550 miljonerpund. Den snabbt stigande arbetslösheten samt en alltjämt stagnerande industriproduktionföranledde regeringen att ytterligare lägga om den ekonomiska politikeni expansiv riktning. För all uppnå en snabb effekt frisläpptes genom den dåpresenterade s. k. mini-budgeten med omedelbar verkan avbelalningshanddn.Vidare sänktes förekommande omsättningsskatter med i genomsnitt 18 o/o ochinvesteringsavdragen höjdes. Även kredilpolitiken fick successivt en meraexpansiv prägel. Förutom att penningutbudet tilläts stiga sänktes vidare diskontotunder 1971 i två etapper från 7 liU 5 o/o. Den för helåret 1971räknat långsamma produktionstillväxten och svaga ökningen av köpkraften harkraftigt påverkal arbetsmarknaden. Arbetslösheten har stigit från omkring 600000 lUl ca 1 miljon . Siffror av motsvarandestorleksordning har inte registrerats tidigare under hela efterkrigstiden.Parallellt härmed har antalet lediga platser sjunkit med ca 35 o/o t. o. m. . Att en direkt nedgång avtotalproduktionen kunnat motverkas torde i första hand få tillskrivas denprivata konsumtionseflerfrågan. Trots en tilltagande restriktiv inställningtill löneökningar för de offentiigt anställda och en ökad villighet frånstatsmakternas sida att motstå strejkhot, har avlalslönernas tillväxt fördessa grupper endast sjunkit lill i genomsnitt ca 9 o/o . Även påden privata sidan har den relativa nedgången av avtalsenliga löneökningar varitbegränsad. Den genomsnittliga förtjänstnivån inom industrin synes snarare bl. a. som en följd av löneglidningen i stort ha vuxit i samma takt som 1970.Styrkan i den privata konsumlionslillväxlen har däremot begränsats av dekraftiga prisökningarna. t. o. m. september 1971uppgick konsumentprisernas stegring till ca 10 o/o. Det kan nämnas altmotsvarande tal för helåren 1969 och 1970 var 5,5 respektive , varförkonsumentprisernas ökning 1971 torde kunna skattastill . Utvecklingen av producentpriserna lyder inte pånågon snar dämpning av prisutvecklingen i delaljistiedel. Ovanståendeutveckling av löner och priser medförde en nära nogoförändrad realt disponibel inkomst jämfört med . Genom enviss ökning av sparkvoten beräknas den privata konsumtionen t. o. m. hasjunkit något Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 56