prop · FV03123 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition tUl rUcsdagen angående godkännande av överenskommelsemellan och om avgränsning av kontinentalsockeln 1 ,fiottenhavet, och nordUgaste delen av ; given Stockholmsslott . Maj:t vUl härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över ulrikesdeparlementsärenden, föreslåriksdagen att bifalla det förslag om vars avlålande tUl föredragandedepartementschefen hemställt. Under Hans Maj:ls Min alleraådigsle Konungs ochHerres frånvaro: I propositionen föreslås att godkänner enöverenskommelse mellan , genom vUken större delen avkontinentalsockeln mellan och avgränsas. 1 1972.1 saml. Utdragav protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsråden , , , , , ,, , , , , , , ,, , . Tf. chefen för , statsrådetMyrdal, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom godkännande av en överenskommelse mellan om avgränsningav kontinentalsockeln i , , och nordhgastedelen av och anför. Enligt lagen (1966: 314) om kontinentalsockelnförstås d'ärmed havsbottnen och dess underlag inom allmänt vallenområde samlinom del havsområde utanför territorialgräns som Konungen bestämmer ienlighet med den 29 aprU 1958 om kontinentalsockeln. Varjeslrandstal har ensam rätt alt utforska kontinentalsockeln liksom atttUlgodogöra sig dess naturtillgångar enligt bestämmelserna iGenévekonventionen som har lUlträtt (prop. 1964: 197, UU 12, rskr 400). Utanför Sveriges sjöterritorium ulgör bottnen underde hav som omger vårt land konlinentalsockel i mening ändafram till de kringliggande staternas sjöterritorium. förhållande gÖr detnödvändigt att avgränsa kontinentalsockeln mellan och de andraslrandslalerna. EnUgt skall sockelgränsen i första handbeslämmas genom överenskommelse mellan ifrågavarande stater. Sådanöverenskommelse har tidigare träffals med (prop. 1968: 152, UU 14, rskr413). Den 29 seplember 1972 undertecknades en överenskommelse mellan Sverigeoch om avgränsning av kontinentalsockeln i , ,och nordUgaste delen av . Texten tUl överenskommelsentorde få fogas som bilaga 1 till statsrådsprotokollet i detta ärende. I ställetför de finska sjökort som hör lill överenskommelsen torde som bilaga 2 lillprotokoUet få fogas en karta som utvisar gränslinjens sträckning. Prop.1972: 123 3 Överenskommelsen innehåller i huvudsak följande. I art. 1slås fast alt gränslinjen i princip skall vara mittiinjen mellan de svenska ochfUiska baslinjerna. För att gränslinjen skall ha en sträckning som inte skallvara alltför svår att bestämma, särskUt på öppna havet, har den dragils somräta linjer mellan brytpunkterna. Linjerna ansluter sig nära till denteoretiska mittiinjen. Vid gränslinjens dragning har mantagit hänsyn tUl de begränsnings-Unjer som faststäUts dels i den efterfreden i mellan och upprättade topografiska gränsbeskrivningenoch dels genom konventionen angående Alands-öarnasicks-befäslande och neutralisering (SÖ 1921: 26). I art. 24 anges positionerna förgränslinjens norra utgångspunkt och södra avslulningspunkl samt mellanliggande15 brytpunkter. Äv art. 5 framgår all gränslinjen i området mellan ochÅland sammanfaller med de västra begränsningslinjerna för enligt1921 års konvention. För att gränslinjen skulle få denna sträckning har man påfinsk sida ändrat lagen om gränserna för Finlandsterritorialvatten. Vid ön sträckte sig nämligen enligt denna lag delfinska sjöterritoriet ett stycke väster om den i Ålandskonvenlionen i dettaområde faslsfällda begränsningslinjen. Positionerna för de punkter sombestämmer gränslinjen återges enligt art. 6 på tre finska sjökort som bifogatsöverenskommelsen. Som framgår av art. 7 skallöverenskommelsen ratificeras. Den träder i kraft när de båda staternaunderrättat varandra om atl de ratificerat den. Genom överenskommelsen har intehela del mellan och belägna sockelområdel avgränsats. I ettprotokoll som skrevs under i samband med alt överenskommelsen undertecknadeshar be-st'dmts att förhandlingar om gränslinjens vidare sträckning i Östersjönskall upptas vid senare lidpunkl. I protokollet behandlas vidare detfaUel alt naturtillgångar på havsbottnen eller i dennas underlag sträcker sigpå ömse sidor om gränslinjen och de tUlgångar som finns på ena sidan helteller delvis kan utvinnas från den andra sidan. På begäran av någon avstaterna skall förhandlingar i sådant faU upptas i syfte att bestämma hurdessa naturtUlgångar mest effektivt skall utnyttjas och hur avkastningen skallfördelas. Texten tiU protokollet torde fåfogas som bilaga 3 tiU statsrådsprotokollet i della ärende. Under åberopande av det anfördahemstäUer jag, att Kungl. att godkänna överenskommelsenmellan och om avgränsning av kontinentalsockeln i ,, och nordligaste delen av . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten all lillriksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bUaga till della protokollutvisar. mellan och om avgränsning avkontinentalsockeln i , , och nordligaste delenav Regeringen i Sverigeoch regeringen i Republiken , som beslutat atl fastställa gränslinjenmellan de områden av kontinentalsockeln i , , och nordligaste delen av , över vilka respektive Finlandutövar suveräna rättigheter i fråga om utforskande och tillgodogörande avnaturtillgångar, har med beaktande av den i Geneveår ingångna konventionen om kontinentalsockeln enats om följande: Gränslinjen mellan de områden avkontinentalsockeln över vilka respektive utövar suveränarättigheter i fråga om utforskande och tillgodogörande av naturtillgångarskall i princip vara en miltiinje mellan de baslinjer från vilka bredden avländernas territorialhav räknas. Från denna princip har emellertid avvikelserskett för atl såsom särskilda omständigheter i meningbeakta de begränsningslinjer, som fastställts dels i den efler fredeni upprättade topografiska gränsbeskrivningen och dels genomkonventionen angående icke-befäs-lande ochneutralisering. För att gränslinjen skaU erhåUa en praktisk och ändamålsenligsträckning, utgörs den av räta linjer mellan de punkter som bestämts iartik-lama 24. Suomen Ja Ruotsin välillä manner-maajalustan rajanmääräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenan-merellä ja Itämerenpohjoisim-massa osassa. Suomen Tasavallan hallitus jaRuotsin Kuningaskunnan hallitus, jotka oval päältäneet vahvislaamannermaajalustalla PerämereUä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämerenpohjoisimmassa osassa olevien niiden alueiden välisen rajan, joUla loisaaltaSuomella ja toisaalla Ruolsilla on läysivaltaiset oikeudel lulkia jahyväksikäytfää luonnonvaroja, oval ollaen huomioon Geneves-sävuonna 1958 tehdyn manner-maajaluslaa koskevan yleissopi-muksen, sopineetseuraavaa: niiden mannermaajalustanalueiden välillä, joilla toisaalla Suomella ja loisaalta Ruolsilla onläysivaltaiset oikeudel lulkia ja hy-väksikäyllää luonnonvaroja, onperiaalleessa niiden perasviivain välinen keskiviiva, joisla aluemerienleveys lasketaan. Täslä periaatteesta on kuitenkin poikettu otlamalla huomioonGeneven yleissopimuksessa tarkoileltuina erilyisinä asianhaaroina nerajavii-vat, jotka vahvistellUn osaksi vuonna 1811 Haminan rauhan jälkeenlaadilussa lopografisessa rajanseli-tyksessä ja osaksi Ähvenanmaan saartenlinnoillamatlomuulla ja puolueettomuutla koskevassa 20 päivänä lokakuula 1921lehdyssä sopimuksessa. Jolta raja saisi käy-lännöllisen jalarkoituksenmukai-sen kulun, muodosluu se suorisla viivoisla niiden pisteidenvälillä, jotka on määrätty 24 artikloissa. Dennorra utgångspunkten för gränslinjen är den punkt där den yttre gränsen förSveriges sjöterritorium möter territorialgränsen mellan och Finland.Punkten har koordinaterna; 65°31,8'N 24°08,4'O (punkt 1) Från denna punktsammanfaller gränslinjen med territorialgräns tiU den punkt där denyttre gränsen för Finlands sjöterritorium möter territorialgränsen. Punktenhar koordinalema: 65°30,9' N 24°08,2' O (punkt 2) Från punkl 2 dragés gränslinjen genom följandepunkter: 63°40,0'N 21°30,0'O (punkt 3) 63°31,3'N 20°56,4'O (punkt 4) 63°29,1'N20°41,8'O (punkt 5) 63°20,0'N 20°24,0'O (punkt 6) 62°42,0'N 19°31,5'0 (punkt 7)60°40,7'N 19°14,1'0 (punkl 8) 60°22,5'N 19°09,5'O (punkl 9) 60°22,3'N 19°09,5'O (punkt 10) Punkt 9 utgör skärningspunkten mellan den yttregränsen för Sveriges sjöterritorium och den räta linjen mellan punkt 8 ochMärket (punkt 16 Alandskon-venlion). Från punkt 9 tiU punkt 10 sam-nianfallergränslinjen med lerrilorialgr"äns. Punkt 10 utgörskärningspunkten mellan den yttre gränsen för Finlands sjöterritorium och denräta linjen mellan punkt 8 och Märket. Söder om punkt 10 börjar gränslinjen på nytt i denpunkt där och FiiUands sjöterritorier upphör att gränsa tUl varandra,punkten har koordinalema: 60°14,2'N 19°06,5'O (punkt 11) Från punkt 11 sammanfaller gränslinjen medFinlands territorialgräns till en punkt med koordinalema: 60°13,0'N 19°06,0'O (punkt 12) pohjoisena lähtöpisteenä on piste, jossa Ruotsin aluemeren ulkoraja kohtaa Suomen ja Ruot sin välisen merirajan. Pisteen koor- dinaatit oval: 65°31,8'P 24°08,4'1 (piste 1) Täslä pisteestä alkaen raja yhtyy Suomen merirajaansiihen pislee-seen asli, jossa Suomen aluemeren ulkoraja kohtaa merirajan.Pisteen koordinaatit oval: 65°30,9'P 24°08,2'I(piste 2) Pisteestä 2 raja kulkee seuraa- vien pisleiden kaulta: 63°40,0'P 21°30,0'I(piste 3) 63°31,3'P 20°56,4'I(piste 4) 63°29,1'P 20°41,8'I(piste 5) 63°20,0'P 20°24,0'I(piste 6) 62°42,0'P 19°31,5'I(piste 7) 60°40,7'P 19°14,ri(piste 8) 60°22,5'P 19°09,5'I(piste 9) 60°22,3'P 19°09,5'I(piste 10) Piste 9 on Ruotsin aluemeren ul-korajan sekäpisteen 8 ja Märketin (piste 16 vuoden Ähvenanmaan sopimuksessa) kautlakulke-van suoran viivan leikkauspisle. Pisteestä 9 pisteeseen 10 yhtyy raja Ruotsinmerirajaan. Piste 10 on Suomen aluemeren ulkorajan sekä pisteen 8 ja Märkelinkautla kulkevan suoran viivan leikkauspisle. Pisteen 10 eteläpuolella alkaa raja uudestaan sutäpisteestä, jossa Suomen ja Ruotsin aluemeret lak-kaavat rajoiltumastatoisiinsa. Pisteen koordinaatit oval: 60°14,2' P 19°06,5' I (piste 11) Pisteestä 11 yhtyy raja Suomen merirajaanpisteeseen, jonka koordinaatit oval: 60°13,0'P 19°06,0' I (piste 12) Från punkt 12 dragés gränslinjengenom följande punkter: 60°11,5'N 19°05,2'O (punkt 13) 59°47,7'N 19°39,4'0(punkt 14) 59°47,5'N 19°39,7'0 (punkt 15) 59°45,2'N 19°43,0'O (punkt 16)59°26,7'N 20°09,4'O (punktl7) MeUan punkterna 14, 15 och 16sammanfaller gränslinjen med territorialgräns. De i artikel 34 angivna punkterna8, 13, 15 och 17 är identiska med de Ålandskonvention såsom17,15,14 respektive 13 betecknade punkterna. Positionerna för de i artiklarna24 nämnda punkterna 117 återges på bifogade tre finska sjökort, nämligen: nr 3, skala 1 : 350 000, upplaga1969 II; nr 5, skala 1 : 350 000, upplaga1971II; nr 904, skala 1 : 200 000, upplaga1971 m. Samtliga i denna överenskommelse nämndakoordinater överensstämmer med koordinatsystemet för dessa sjökort. Denna överenskommelse skallratificeras. Överenskommelsen träder i krafl när båda regeringarna genomnoleväxling i underrättat varandra om att de ratificerat den. Som skedde i den 29seplember 1972 i två exemplar på svenska och finska språken, vilka båda texterhar samma vitsord. Pisteestä 12 kulkee rajaseuraa-vien pisteiden kaulta: 60°11,5'P 19°05,2'I (piste 13) 59°47,7'P19°39,4'I (piste 14) 59°47,5'P 19°39,7'I (piste 15) 59°45,2'P 19°43,0'I (piste16) 59°26,7' P 20°09,4' I (piste 17) Pisteiden 14, 15 ja 16 välUlä yhtyyraja Suomen aluemeren ulko-rajaan. Artikloissa 34 mainitut pisteet 8,13, 15 ja 17 oval samat kuin vuoden Ähvenanmaan sopi-muksen pisteet17,15,14 ja 13. Artikloissa 24 mainittujen pisleiden117 sijainnit merkitään oheiseen kolmeen suomalaiseen merikarttaan, nimittäin n:o 3 mitlakaava 1:350 000, painos1969 II; n:o 5 mitlakaava 1 : 350 000,painos 1971II; n:o 904 mitlakaava 1 : 200 000,painos 1971 III. Kaikki tässä sopimuksessa mainitutkoordinaatit oval n'äiden me-rikarttojen koordinaattijärjestel-män mukaiset. Tämä sopimus on ratifioitava.Sopimus lulee voimaan sillen, kun molemmal hallitukset Helsingissä lapahluvallanootlienvaihdolla oval Umoiltaneet toisUleen ralifioineen-sa sen. Tehty Tukholmassa 29 päiv"änäsyyskuula 1972 kahlena suomen-ja ruotsinkielisenä kappaleena, jotka molemmaloval yhlä todistus-voimaiset. (Se vidstående sida.) I samband med undertecknandet denna dag avöverenskommelsen meUan och om av-gränsnuig avkontinentalsockeln i , , och nordligaste delenav har undertecknade befuUmäk-tigade ombud enats om att, för detfall naturtillgångar på havsbottnen eller i dennas underlag sträcker sig påömse sidor om den i artiklarna 24 i överenskommelsen bestämda gränslinjen ochde naturtiUgångar som finns på den ena statens område av kontinentalsockelnheh eller delvis kan utvinnas från den andra statens område, de fördragsslutandestatema skall på endera statens begäran upptaga förhandlingar om hur dessanaturtUlgångar mest effektivt skall utnyttjas och hur avkastningen skall fördelas. Ombuden har härjämte bestämt, att förhandlingar omgränslinjens vidare sträckning i skaU upptagas . Suomen ja Ruotsin välUlä mannermaajalustan rajojaPerämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa koskevan sopimuksen allekirjoit-tamisen yhleydessä ovalallekirjoit-taneet valluuletut sopineet siitä, etlä mikäli merenpohjassa taisen sisuslassa oleval luonnonvarat ulot-tuvat sopimuksen artikloissa 24määrälyn rajalinjan molemmUle puoliUe, ja loisen valtion mannermaajalustanalueella olevat luonnonvarat voidaan kokonaan tai osittain saadakäyttöön loisen valtion alueella, sopimusvaltioiden tu-lee loisen valtionpjnnöslä ryhtyä neuvotteluihin näiden luonnonva-rojen mahdolUsimmantehokkaas-ta hyväksikäytöstä ja siitä, kuinka tuotlo on jaeltava. Valtuutetul oval lisäksi sopineet, etlä rajanuloltaminen edelleen Ilämerelle oletaan esUle myöhem-pänä ajankohtana. Tukholmassa29 päivänä syyskuula 1972. 1 »7 J 720417