prop · FV0376 · 1972-12-31 00:00:00 — Omdet verkliga värdet är avsevärt lägre än det som föreligger efter avskrivningoch det beror på orsak som inte kan antas vara övergående, skall särskildavskrivning göras eller den årliga avskrivningen ökas. Kostnader förförbättring av anläggningstillgång får inräknas i anskaffnings- ellertillverkningskostnaderna. Uppskrivning av anläggningstillgångs bokförda värdefår ske, om tillgängenmåste anses ha ett bestående värde som väsentligt överstiger det belopp varmeduppskrivning sker, under förutsättning att beloppet används för avskrivning påandra anläggningstillgångar eller för ökning av aktiekapitalet. Fast egendomfår dock inte skrivas upp över det senast fastställda taxeringsvärdet. Omsättningstillgångarfår inte tas upp över det verkliga värdet och inte heller över anskaffnings-eller tillverkningsvärdet. Reglernaom balansräkningens specificering innebär bl. a. att särskild redovisning gesöver anläggningstillgångar och omsättningstillgångar. Blandanläggningstillgångarna skall i särskilda poster redovisas dels jordbraks- ochskogsfastigheter och dels fabriksfastigheter och andra fastigheter. Vidareskall på tillgångssidan i särskilda poster upptas balanserad förlust ochnettoförlust för räkenskapsåret. Bland skuldema skaU aktiekapital och fondertas upp var för sig. Vidare skall bl. a. den balanserade vinsten ochnettovinsten för räkenskapsåret tas upp i särskilda poster. I fråga om tUlgångs-och skuldposters uppställning och benämning får sådana avvikelser göras som fåranses överensstämma med allmänna bokföringsgrander och god köpmannased. Inomlinjen skall anmärkas bl. a. sammanlagda beloppet av bolagets borgens- ochövriga ansvarsförbindelser, i den män de inte har tagits upp bland skuldema. Aktiebolagsvinst- och förlusträkning skall ställas upp så att en med hänsyn till bolagetsförhållanden och god köpmannased tillfredsställande redovisning erhålls förhur vinsten eller förlusten för räkenskapsåret har uppkommit. Reglerna innebäratt en nettoredovisning för rörelsen med specifikation av vissa kostnadsposter skaUföretas. Sålunda skall som en särskild post bland intäktema tas uppnettoförlusten på bolagets verksamhet under räkenskapsåret. På kostnadssidanskall som särskilda poster tas upp bl. a. förlust på bolagets rörelse eller, ivissa fall, på rörelsegren. Vidare skall bl. a. särskilt anges nettovinst påbolagets verksamhet under räkenskapsåret. Fråganom fastställande av balansräkning och om beviljande av ansvarsfrihet förstyrelsen och verkställande direktören behandlas enligt 126 § aktiebolagslagenpå ordinarie bolagsstämma. Stämman skall också fatta beslut i anledning avbolagets vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen. Om vinstdispositionengäller bl. a., följande. Av årsvinsten skaU, efter täckning av balanseradförlust, avsättas till reservfond. Avsättningen får upphöra, närfonden motsvarar av bolagets aktiekapital (71 §). Om bolagets skulder enligt balansräkningen överstiger summan av aktiekapitalet, reservfonden och enskuldregleringsfond, skall emellertid fortsatt avsättning ske tUl reservfondeneller skuldregle-. ringsfonden med av bolagets årsvinst. Så länge skuldemaöverstiger summan av aktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfond fårav bolagets vinst inte delas ut mer än som svarar mot av bolagetsbehållna förmögenhet, om inte ytterligare avsättning sker till reservfonden eUerskuldregleringsfond. I detta sammanhang ingår inte i skuldsumman gäld för vUkenbolaget lämnat säkerhet av inteckning inom av taxeringsvärdet för bl. EnUgt 73 § 1 mom. gäller som huvudregel att bolaget inte fårdela ut annan vinst än den som har kommit fram genom balansräkningen för sistaräkenskapsåret, i den mån vinsten inte skall avsättas tiU bundna fonder. Skervinstutdelning i strid mot denna bestämmelse, föreligger återbäringsskyldighetför den som har uppburit vinst (73 § 2 mom.). Aktiebolagslageninnehåller också bestämmelser om skyldighet för aktiebolag att träda ilikvidation. Bestämmelsema om hkvidation finns i 140-173 a §§. Enligt 146 §åligger det styrelsen och verkställande direktören att ofördröjligen upprätta särskUdbalansräkning för utrönande av bolagets stäUning (likvidationsbalansräkning) såsnart anledning föreligger till antagande att aktiekapitalet till tvåtredjedelar, eller den mindre del som kan vara bestämd i bolagsordningen, hargått förlorat. För likvidationsbalansräkningen tiUämpas i huvudsak sammavärderingsregler som för den årliga balansräkningen. Visar det sig attaktiekapitalet gått förlorat i den utsträckning som nämnts skaU styrelsen,efter hörande av revisorerna, kalla till bolagsstämma. Om aktiekapitalet tUlnyss angiven del har gått förlorat och bristen inte har täckts inom fyramånader från det bolagsstämman håUits, äger styrelseledamot, verkstäUandedirektör eller aktieägare göra ansökan om att bolaget skall förklaras skyldigtatt träda i likvidation. Underlåtenhetatt upprätta hkvidationsbalansräkning kan eiJigt 148 § medföra attstyrelseledamöterna och verkställande direktören blir soU-dariskt ansvariga förbolagets uppkommande förbindelser såsom för egen skuld. Om bolagsstäirmian inteutsett hkvidatorer efter bolagsstämman och aktiekapitalethar gått förlorat i den utsträckning som nänrnts, blir vidare de som medvetskap härom beslutar att fortsätta rörelsen ansvariga för därefteruppkommande förbindelser såsom för egen skuld. Enligtlagen (1951:311) om ekonomiska föreningar (ändrad senast 1971:603) arUcommerdet på styrelsen att bl. a. sörja för att föreningens bokföring fuUgörs iöverensstämmelse med lag (24 §). Styrelsen skall för varje räkenskapsår avgeredovisning för förvaltningen av föreningens angelägenheter genom avlämnandeav förvaltningsberättelse jämte balansräkning samt vinst- och förlusträknmg (38§). I40-43 §§ meddelas närmare bestänmielser om värderingen av ekonomisk förenings tiUgångaroch skulder, om uppställningen av balansräkningen och vinst- ochförlusträkningen samt om förvaltningsberättelsens innehåU, I fråga omvärdering av förenings tiUgångar och skulder gäUer i huvudsak samma regler sombeträffande aktiebolags tUlgångar och skulder. I fråga om balansräkningensuppställning innehåUer 41 § lagenom ekonomiska föreningar krav på specificering som väsentUgen överensstämmermed dem som uppstäUs i 101 § aktiebolagslagen vad beträffar anläggningstUlgångari form av fastigheter och förlust eUer vinst i verksamheten. I balansräkningenför ekonomisk förening skall anmärkas bl. a. sammanlagda beloppet avföreningens borgens- och övriga ansvarsförbindelser, i den mån de inte harupptagits bland skuldema, liksom också sammanlagda värdet enligtbalansräkningen av panter som föreningen har ställt. Vinst-och förlusträkning för ekonomisk förening skall enligt 42 § StäUas upp så, atten med hänsyn tiU föreningens förhållanden tillfredsställande redovisningerhålls för hur vinsten eUer förlusten för räkenskapsåret har uppkommit. Ennettoredovisning för verksamheten skall göras, varvid vissa intäkts- ochkostnadsposter skall specificeras. Bland intäkterna skall som särskild post tasupp nettoförlust på föreningens verksamhet under räkenskapsåret. Bland kostnademaskaU som särskilda poster tas upp bl. a. förlust på föreningens rörelse ellerpå rörelsegren, som skall redovisas för sig, räntor, avskrivningar på värdet avanläggningstUlgångar eller avsättningar tiU värdeminskningskonton för sådana tillgångar,samt nettovinst på föreningens verksamhet under räkenskapsåret. Enligt 57 § skall påordinarie föreningsstämma läggas fram bl. a. redovisningshandlingarna för detsenast förflutna räkenskapsåret. Stämman skall behandla frågan om faststäUelseav balansräkm"ngen och besluta i anledning av föreningens vinst eUerförlust enligt den fastställda balansräkningen. I fråga om vinstdispositionengäller enligt 17 § 1 mom. att av årsvinsten skall, efter täckande av balanseradförlust, avsättas till reservfond. Om gottgörelse i form avexempelvis efterlikvi-der eller återbäringar har lämnats, skall avsättninggöras med av gottgördsen. Avsättning tUl reservfonden skaU fortgå tiUdess denna, jämte betalat insatskapital, i den mån det inte överstiger tiogånger reservfonden, har uppnått ett belopp som svarar mot fyra tiondelar avdet bokförda värdet på föreningens tiUgångar eller mot föreningens skulderenligt balansräkningen. Utdelning får enligt 18 § ske endast av den vinst som förehggerenligt faststäUd balansräkning för sista räkenskapsåret, i den mån vinsten inteskall avsättas tUl reservfonden. Om utdelningen beräknas på inbetaldainsatser, får den uppgå högst till för år på dessa. Sker vinstutdelning istrid mot lagens bestämmelser om vinstutdelning, är de som uppburit sådanvinst återbetalningsskyldiga. I fråga om ekonomiskaföreningar finns inga bestämmelser om skyldighet att träda i hkvidation närviss del av det egna kapitalet har gått föriorat. Däremot gäUer enligt. 24 §andra stycket att om det på grund av inträffade förluster eUer av annan orsakfinns anledning tUl antagande att föreningens ställning kommer att utvisafortgående försäm- ring,så att skulderna inte blir täckta av tillgångarna, styrelsen skall ofördröjligentill stämmans prövning hänskjuta frågan om föreningens trädande i likvidation. Ibostadsrättslagen (1971:479) fastslås (54 §) att utdelning får ske endast avvinst som redovisas i fastställd balansräkning för senaste räkenskapsåret.Vinst får ej delas ut till andra än bostadsrättshavarna. I fråga om styrelsensårsredovisning och öm beslut på föreningsstämma rörande fastställande avbalansräkning och vinstutdelning gäller i tilllämpliga delar reglerna därom ilagen om ekonomiska föreningar. Enligtlagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser åligger det styrelsen för stiftelsesom står under tillsyn att föra räkenskaper över stiftelsenstillgångar och skulder samt inkomster och utgifter (14 §). Styrelsen harårligen att avsluta räkenskaperna och att till sändaredovisning. Genom föreskrift i stadgarna kan stiftelse vara undantagen från tiUsyn.Flertalet av de aUmännyttiga bostadsföretag som drivs i stiftelseform torde pågrand av stadgebestämmelser vara undantagna från tillsyn. 3.1Praxis i fråga om redovisning av paritetslån och vinstutdelning i företag med paritetsbelånadefastigheter Underden tid som paritetslånesystemet har varit i brak har olika meningar framkommitrörande metoderna för den bokföringsmässiga redovisningen av paritetslånen,särskilt ökningen av låntagarens skuld till staten, och om förutsättningama förvinstutdelning i företag som innehar fastigheter för vilka paritetslån utgått.Utredningen redovisar vissa synpunkter på dessa frågor som utredningen fåttfrån företag och organisationer som berörs av problemen. Vidare redogörutredningen för hur dessa problem har lösts av vissa allmännyttiga,kooperativa och privata bostadsföretag. Utredningenerinrar om att bostadspolitiska kommittén, vars förslag i fråga om bostadslån ihuvudsak förverkligades genom införandet av paritetslånesystemet, i betänkandet(SOU 1966: 44) Bostadspolitiskt kreditstöd hade behandlat frågan om debokföringsproblem som systemet kunde ge upphov tiU. Dessa problem sammanhänger medatt den på en paritetsbdånad fastighet vilande skuldsumman ökar utan att enmotsvarande uppskrivning av fastighetens värde kan ske. skulle ett sätt att gå tiU väga vara att manupprättade särskilda konton för skuldökningen. De nomineUa räntekostnaderna skuUetill den del de kapitaliserades krediteras ett ränteskuldkonto. Före avstämningenav räntekostnadskontot mot vinst-och förlustkontot kunde det föi-stnämndakontot krediteras de kapi-taliserade räntekostnaderna mot en debitering på ettsärskilt tiUgångs- konto,kallat exempelvis ränteregleringskonto. Därigenom skulle den utgåendebalansräkningen på skuldsidan komma att innehåUa en post från ränteskuldkontotoch på tillgångssidan en post från räntereglerings-kontot. Posterna skulle blilika stora. Posten på tiUgångssidan skiUle komma att representera företagetsfordringar på de boende i form av upplupna ej betalda räntekostnader (en negativeget-kapital-post). På så vis skulle vinst- och förlusträkningen komma att blirätt avstämd. Efter hand som de boendes betalningar ökade skuUe enligtkommittén ränteskuld- och ränteregleringskontona påverkas i omvänd ordning ochmotsvarande poster i balansräkningen minska. Kommittén ansåg att det inteborde innebära några större svårigheter för de bokföringsskyldiga företagen attordna dessa rent praktiska angelägenheter. Paritetslåneutredningenpåpekar att redovisningsfrågorna inte tilldrog sig någon uppmärksamhet vidremissbehandlingen av kommitténs betänkande. Frågorna föranledde inte hellernågra uttalanden i prop. 1967: 100 eUer under den riksdagsbehandling somföregick systemets införande (SU 1967: 100, rskr 1967: 265). Utredningenredovisar vidare de synpunkter aiUagt på bokförings- ochvinstutdelningsfrågorna. utlåtande (1968: 100) bör enligt SABOges följande tolkning. Statsmaktema har uttalat att ett företag skall kunna fåränta och amorteringar, som avser skuldökningen, avskrivna eller få enförlängning av amorteringstiden för den händelse det visar sig hyrespolitisktomöjligt att höja hyroma i sådan utsträckning som behövs för att paritetslånetskall kunna återbetalas inom antagen tid. De vid en formellt riktig redovisninguppkomna negativa konsekvenserna av en skuldökning kan undanröjas, om ränte-ochparitetslånen får aktiveras som räntereglering e. d. redan i den årligaredovisningen. Denna fordran på framtida hyresgäster kommer enligt efterhand att realiseras genom ökade hyror på grand av höjt paritetstal. Om denaktuella fordringsposten inte skuUe kunna reahseras genom ökade hyresuttag tillföljd av ränte- och paritetslåne-systemets utveckling, måste avskrivning skeoch den dittiUs latenta förlusten redovisas som reeU förlust. I det lägetmåste enligt statens ansvar, som bekräftats av , kunna åberopas.Något personUgt ansvar för styrelse eller revisorer bör då inte kunna komma ifråga. SABOhar, påpekar utredningen, till sina medlemsföretag utfärdat en rekommendationbeträffande redovisningen av paritetslån. Rekommendationen innebär i korthetföljande. Skuldökning som föranleds av paritets- och räntelån tas upp som en tiUgångspostpå balansräkningens aktivsida. Motbokning görs på vinst- och förlusträkningens intäktssida.Företag som med utgångspunkt i sin aktuella situation önskar till-lämpa enannan metod, t. ex. minskade avskrivningar eUer minskad avsättning tiU underhåU,föreslås göra detta. framhåUer vikten av att, oavsett viUcen metod som än tiUämpas,redovisningen aUtid sker öppetså att man direkt ur årsredovisningen kan utläsa hur ränte- och paritetslånenhar behandlats och hur resultatet påverkats därav. SABOhar, heter det vidare, föreslagit medlemsföretagen att i anslutning härtiU tain följande kommentar i företagens förvaltningsberättelse. 1ränte- och paritetslån, som enligt gällande lånebestämmelser ersät ter tidigare utgående räntebidrag, har bolaget/stiftelsen er håUit kronor , Det gällande lånesystemet innebär i princip att fastigheternas kapitalkostnader omfördelas i tiden och får en progressiv utveckling. För att kunna redovisa ett resultat och ställning som ankny ter till systemets princip om kostnadsfördelning i tiden har bolaget/ stiftelsen i anslutning till i balansräkningen upptagit som tiUgång ett belopp motsvarande upptaget räntelån och/ eller ökning av paritetslån. Beloppet redovisas under rubriken . Posten har karaktär av aktiverad kostnad. har beslutat att »Kungl. Maj:t har att medge anstånd med och att avskriva eUer efterge betalning av ränta och amortering på bostadslån, såvitt avser uppkommen skuld ökning, samt på räntelån, allt i den mån utvecklingen på ortens hyres marknad inte möjliggör så stor höjning av hyrorna som behövs för att täcka ifrågavarande betalningar». Det är denna statsmakternas inställ ning till frågan som motiverar den av styrelsen företagna åtgärden. Paritetslåneutredningenkonstaterar vidare att de allmännyttiga bostadsföretag, som bedrivs iaktiebolags- eUer stiftelseform, i aUmänhet synes ha anslutit sig tiU vad gäller redovisningen av skuldökningen. Det rekommenderadeförfaringssättet innebär att skuldökningen balanseras på både vinst- ochförlusträkningen och balansräkningen. Utdelning till aktieägare i företag av detiaslag har inte ansetts böra underlåtas endast på grund av paritetslånets negativaförräntning. Utredningen säger också att den efter studium av ett mindre urvalårsredovisningar för allmännyttiga bostadsföretag har fått den uppfattningenatt revisorer i aUmänhet godtar den av rekommenderade redovisningsmetodenoch inte reser invändningar mot vinstutdelning som innebär att man bortser frånskuldökning på paritetslån. I några faU synes utredningens ställningstagandenavvaktas. I avbidan på dessa godtas en provisorisk lösning enligt . Utredningentillägger att i ett fall, som har kommit till dess kännedom, revisorerna i ettallmännyttigt bostadsaktiebolag har rest invändningar mot det rekommenderadetillvägagångssättet. I den åsyftade revisionsberättelsen uttalas enligtutredningen att en upptagen aktivpost avseende paritetstalsreglerade framtida hyresuttagoch till beloppet svarande mot erhållna räntdån och paritetstalsreglerad skuldökninginte utgörs av kontrakterade åtaganden från hyresgäster och inte hellergaranteras av staten. Staten har dock åtagit sig att under vissa villkor avskrivaeller avstå från ränta och amortering på lånet. Vid bokslutstidpunkten kanenligt revisorema postens nuvärde inte fastställas och denkan enligt aktiebolagslagen inte upptagas som tiUgång. Vinstutdelning kanenligt aktiebolagslagen ske endast av vinst enligt fastställd balansräkning somupprättats i enlighet med aktiebolagslagen. HSBför sin del har enligt utredningen utgått från att det inte är förenligt medgällande lagbestämmelser om bokföring att i bostads företags redovisning taupp framtida hyresintäkter som fordran. ringar av detta slag måste enligtHSB bedömas som osäkra och skall därför inte tas upp i redovisningen.Skuldökningen på paritetslån är en kostnad och den bör redovisas som förlust.Även HSB har utfärdat rekommendationer till föreningar som är anslutna tillHSB. EnUgt HSB bör någon aktivering på balansräkningen inte ske av den skuldökningsom hänför sig till omfördelade räntor. Det föreslås att skuldökningenredovisas på balansräkningens passivsida. Den skaU emeUertid hällas isär frånandra förlustposter i vinst- och förlusträkningen. Härigenom får enligt HSB:smening medlemmarna möjlighet att avgöra resultatet av fastighetförvaltningenunder året med bortseende från skuldökningen. Tillvägagångssättet innebäremellertid att stora förluster framkommer för föreningar som förvaltarfastigheter med betydande paritetslån. HSB påpekar att årsavgifterna bör håUaspå en sådan nivå att vederbörliga hänsyn tas till återbetalningstiden förlånen. framhöll Föreningen auktoriserade revisorer () attbestämmelserna om bokföring och årsredovisning inte medger att som tiUgång i årsbalansentas upp fordran på framtida hyresgäster. Man kan enligt föreningen inte helleranses ha rätt att på grundval av statsutskottets utlåtande : 100 underlåtaatt redovisa skuldökningen som skuld i stället för att bokföra den somansvarsförbindelse i årsbalansen. Förfaringssättet kan tUlämpas endast närlikvidationsbalansräkning skaU upprättas. Följaktligenär det enligt föreningen nödvändigt att redovisa förlust för det paritetsbelånadefastighetsbeståndet. Det anses lämpligt att företag som utnyttjar möjlighetentill paritets- eller räntelån i noter till vinst- och förlusträkningen ochbalansräkningen anger effekten på årsresultatet av den aktuella skuldökningen.Syftet är att det av bokslutet skall framgå vad av vinst eller förlust somhänför sig till skuldökning på grund av paritetslån och vad som beror på andrafaktorer. Utredningen upplyser ocksåatt FAR i meddelande till sina medlemmar har tagit avstånd från det av SABOförordade tillvägagångssättet. Det framhålls i meddelandet bl. a. attutdelning inte får ske av annat än vinst enligt senast fastställdbalansräkning. Man får inte underlåta avskrivningar för att göra vinstutdelningmöjlig. Värdeminskningen' är inte en följd av amorteringstakten. Om företagetinte har balanserad vinst frän av sådan storlek, att den rymmerförlusten jämte utdelning och eventuell avsättning tUl bundna reserver, kan utdelningej lagligen äga ram. Om utdelning ändå sker, kan åtgärden se- dermerabetecknas som tiUkommen genom vårdslöshet eller försummelse och äventyramöjligheten att få eftergift på statens fordran. Utredningenupplyser också att FAR har framhåUit, att kommuner och andra, som inneharaktier i bostadsaktiebolag, inte kan räkna med någon utdelning , närdet gäller företag med betydande fastighetsbestånd som har finansierats medparitetslån. Det kan givetvis inte bli tal om utdelning i aktiebolag somsaknar vinstmedel. Aktieägarna måste nöja sig med att hoppas på en ackumuleradframtida utdelning. Det finns dock vissa möjligheter att genomföra enutdelning, nämligen genom att reducera avskrivningarna. Avskrivning av byggnaderskall i och för sig ske enhgt plan som grundas på resp. livslängd.Speciellt i bostadsrättsföreningar har det varit vanligt att man avlikviditetsskäl gjort avskrivning på byggnader med belopp lika med åretsamortering. Förfaringssättet anses av revisorer vara diskutabelt. Det brukarförsvaras med att man accepterar långivamas bedömning av värdeminskningen. med paritetslån förfar i enlighet härmed kan avskrivningar t. o, m.underlåtas, om ingen amortering skett. Vidare anses risker föreligga attfonderingar för kommande underhåUskostnader inte sker i önskvärd utsträckning isyfte att i boksluten reducera förlusterna med anledning av paritetslånesystemet. Närdet gäUer privata fastighetsföretag som drivs i aktiebolagsform torde deenligt utrednmgen i allmänhet inte aktivera ränteskulderna. Det har framgåttatt det råder tvekan bland dessa företag om tiUvägagångssättet vidårsredovisningen. Utredningen upplyser att ett företag, som förvaltar paritetsbelånadefastigheter, i bokslutet för tog upp skuldökningen som framtida fordranpå hyresgäster. I årsredovisningen avskrevs fordringen och den föråret redovisade skuldökningen fördes inom linjen i balansräkningen med åberopandeav statsutskottets utlåtande 1968:100. Revisorema tUlstyrkte balansräkningenunder hänvisning bl. a. till att paritetslåneutrednmgen hade i uppdrag attbehandla bokföringsfrågorna. Företaget har inte redovisat någon vinst.Utredningen tiUägger att många privata fastighetsföretag tillgriper olika slagav bokslutsdispositioner för att redovisnings-tekniskt komma tiU rätta medskuldökningen utan att behöva aktivera den. Inhämtade upplysningar har integett utredningen underlag för några genereUa slutsatser i fråga om principerna för vinstutdelning. Utredningenåterger även synpunkter från () påde aktueUa frågorna. EnUgt utredningen anser föreningen att statsutskottets utiåtandeimdanröjer likvidationstvånget. Uflåtandet innehåUer emeUertid enhgt föreningeninte någon anvisning om tidpimkten när avskrivnmg av skulden skaU göras ochinte heller om det belopp med vilket avskrivning skaU ske. Föreningen tolkar utskottsutiåtandetsom om av- skrivninggörs beroende av ekonomin inom hela förvaltningsbolaget och att avskrivnuiginte får ske förrän 2/3 av bolagets aktiekapital förbrukats. Det vore enligtföreningen rimligare om avskrivningen i stäUet gjordes objektsbunden. Föreningenanser vidare att - om man följer den av föreslagna vägen - man kanutforma redovisningen på balans- resp. resultatkonton antingen så attskuldökningen passerar över ett resiUtatkonto eller så att resultatkontona överhuvud taget inte berörs. I det senare fallet redovisas endast den kontantahyresintäkten som intäkt vid resultatberäkningen och tiU staten verkligenbetald ränta som kostnad. Den förra metoden åskådliggör enligt föreningen resultat och stäUning. att, om paritetslånefordran inte förses med ett statligtborgensåtagande, den inte kan betraktas som reeU tiUgång. Borgensåtagandet börför enskilda fastighetsägare avse även det egna kapitalet.