prop · FV03104 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid de överläggningar som ägt rum och som redovisas ipromemorian har enighet nåtts om atl sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. den Ijanuari 1973 skaU svara för kostnaderna för sådana av dem kostnadsfrittutlämnade enklare handikapphjälpmedel som enligt hjälpmedelsgruppens förslaguppförs på hjälpmedelsförleckning B. Som jag framhöll i prop. 1972:24 (s. 42)ankommer del på Kungl. Maj:l all meddela de närmare beslämmelser som föranledshärav. 5.7.5 Bidrag till viss hälso- och sfukvård m. m. Med hänsyn till pågående förhandlingar beräknade jag i prop.1972:50 angående vissa avtal med landstingskommunerna m. fl. om bidrag tillpsykiatrisk sjukvård m. m. reservationsanslaget Bidrag till viss hälso- ochsjukvård till 114 mUj. Överenskommelse har nåtts med sjukvårdshuvudmännen omatt den särskilda bidragsgivningen för de ändamål som avses med anslaget skallupphöra fr.o.m. är 1973. Enighet har nåtts om all de särskildabidragen tiU psykiatriska lasarellskliniker i , och skaUupphöra . Sistnämnda bidrag, som för /73beräknats till , har utgått från förslagsanslaget Bidrag tUldriften av khniker för psykiskt sjuka m. m. I samband med överenskommelsen harbidragen för nämnda ändamål för fastställts till 120 milj. kr. medfördelning mellan sjukvårdshuvudmännen enligl hittillsvarande grunder. Anslagsmässigtkommer bidragen för att belasta /73. Med hänvisning härtUl förordar jag, atl till Bidrag lillviss hälso- och sjukvård anvisas 6 milj. kr. i form av ell reservationsanslagpå tilläggsstat för /73. I detla belopp är medräknat kostnadernaför den bidragsgivning lill psykiatriska lasarellskliniker i , Göteborgoch som belastat anslaget Bidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka m. m. Belastningen på sistnämnda anslag kommer att minska imotsvarande mån. 5.7.6 sfukvårdande verksamhet m. m. ombesörier f. n. viss värd åtpersoner som lider av reumatiska sjukdomar, aslma m. m. besvär. Värden bedrivsdels vid de av folkpensioneringsfonden ägda och av AB Kurortsverksamhet drivnasjukhusen i , och , dels vid lasarettsavdelningar i ,och . Avdelningarna drivs av resp. landsting och disponeras avriksförsäkringsverket enligt avtal med sjukvårdshuvudmännen. Sjukhusen iNynäshamn, Åre och utnyttjas också för vissa ulrednings- ochundersökningsfall för den allmänna försäkringens behov och för visskonvalescentvård. Verksamheten vid sjukhusen och avdelningarna bekostas frånfemte huvudtitelns förslagsanslag Invalidi-letsförebyggande åtgärder m. m. Fråndella anslag bekostas även bidrag som lämnar för vård vidsommarkurorterna i , och samt för viss foniatrisk behandlingoch annan specialvård. Det har länge framstått som önskvärt atl fä till stånd enändring av verksamhel i dessa avseenden för all få dennainordnad i den sjukvårdsverksamhet som åvilar sjukvårdshuvudmännen. Enligt den nu föreliggande promemorian skall kostnadernaför vård på sjukhus i , och Are fr. o. m.den 1 juli 1973 läckas genom i sedvanlig ordning godkänd avgift, som eriäggs av den sjukvårdshuvudman genom vars försorg patientenremitterats lill sjukhusel. Huvudmannaskapet för sjukhusen och för verksamhetenvid dessa ändras inte och kostnaderna för undersöknings- och utredningsfall förden allmänna försäkringens behov stannar fortfarande på riksförsäkringsverket.Samlidigl skall riksförsäkringsverkels befattning med den vård och behandlingsom lämnas vid de nämnda lasarettsavdelningarna i , och upphöragenom atl avtalen härom mellan och berörda landsting uppsägsatt gälla med verkan fr.o.m. . Därvid skall övergångsvis ulgåbidrag lill sjukvårdshuvudmännen med i princip halva beloppet under liden Ijuli 1973 - . I promemorian innefattas också en överenskommelse om atlriksförsäkringsverkels bidragsgivning för vård vid sommarkurorterna i , Lokaoch samt för viss foniatrisk behandling och annan specialvård upphörden och överläs i erforderlig utsträckning avsjukvårdshuvudmännen. Jag avser alt senare denna dag föreslå atlriksförsäkringsverket får i uppdrag all överlägga med berörda huvudmän omerforderliga åtgärder för genomförande av omläggningen. I enlighet med det anförda har inom socialdepartementetupprättats förslag till 1. lagom ändring isjukvårdslagen (1962:242), 2. lag om ändring i lagen (1960:408)om behörighel alt utöva läkaryrket, 3. lagom ändring ismiiiskyddslagen (1968:231), 4. lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning ät smittbärare, 5. lag om ändringi lagen (1954:579) om nyklerhetsvård, 6. lag om ändringi lagen (1958:428) om ympning mot smittkoppor, 7. lagom ändringilagen (1962:381) om allmän försäkring, 8. lag om ändring i förordningen (1959:555)angående redares avgifter i vissa faU enligt lagen om allmän försäkring, 9. lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 10. lag om ändring i förordningen (1969:653)om bidrag från landsting och städer som ej deltager i landsting tiU bestridandeav kostnaderna för vård vid sjukhuset, 11. kungörelse omändring i hälsovårdsstadgan (1958:663). Utöver vad jag tidigare anförl bör följande nämnas omde olika förfallningsförslagen. Förslaget till lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242) 1 4 § första stycket föreskrivs f. n. atl öppen vård påsjukhus inle får bedrivas på sådant sätt att den inkräktar på den slutnavården. Enligt utredningsmannen finns del inle något praktiskt behov av all ilagen ha en föreskrift av detla slag. Att ett sjukhus i första hand är avsettför vårdbehövande som kräver ianspråktagande av sjukhusets vårdplatser och atldessa palienler under alla förhållanden skall ha tiUfredsställande vård läringen ifrågasätta. Hur myckel öppen vård som kan bedrivas på elt sjukhus är enrent organisalorisk fråga. Jag delar utredningsmannens uppfattning och 4 §första stycket har därför fått utgå i det upprättade förslagel. Bestämmelsen i 5 mom. om förlossningshem bör som jagframhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3.1) ulgå ur lagen. harföranlett vissa formella ändringar i 1 och 6 mom. Något behov av altuttryckligen begränsa antalet föriossningsplalser vid sjukstuga och sjukhem lilltio finns inte. 9 och 12 §§ Ändringarna har föranletts av förslaget om nyatjänstebenämningar inom den öppna vården utanför sjukhus (avsnitt 5.3.2). Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.3.2). Läkarna i läkardistrikt bör även i fortsättningen vara anställdaför Ijänstgöring i distriktet. 16 och 17 §§ Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.3.1). Om socialslyrelsen förordnar att ansvarig läkare vid sjukhemeller sjukstuga skaU benämnas Överläkare, innebär detla bl. a. all behörighetskravenoch tillsätlningsordningen för överiäkare blir tillämpliga på tjänsten. Bestämmelser om inrättandet av läkartjänster, som f. n.finns i 17 § har flyttats tUl 31 §. Ändringarna har i huvudsak behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 5.3.1 och 5.3.2). Bestämmelserna om tillsättning av läkartiänster är f. n.uppdelade på tre paragrafer, 18-20 §§. Som framgått av vad jag anfört idenallmänna motiveringen bör i fortsättningen även läkarna i läkardistriklentillsättas av sjukvårdsstyrelse eller, i förekommande fall, av direktion. Denenda skUlnaden som i fortsättningen kommer atl finnas i fråga om tillsättningav läkare vid sjukhus och läkare inom öppen vård utanför sjukhus betingas avreglerna om sjukhusdirektion. Bestämmelserna om lillsäll-ningen har därför förlssamman till en paragraf. Eftersom förslaget innebär atl i paragrafen ävenregleras tjänster inom den öppna vården utanför sjukhus, bör bestämmelsernajusteras så att det framgår att direktionen endast skall medverka när tjänstenlyder under direktion. I och med all lUlsätlningen av distriktsläkare överförtspå sjukvårdshuvudmannen bör Kungl. Maj:ls befattning med avsked avprovinsialläkare upphöra. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad jaganförde i prop. 1970:42 s. 53 belräffande sjukvårdsstyrelses entledigande av överiäkaresom utnämnts av Kungl. F. n. finns i 1 mom. upptagna vissa befordringsgrunder.Dessa bör utgå ur lagen. Det får ankomma på att efter samrådmed arbetsmarknadspartema utarbeta vägledning för de sakkunniga vid tiUsättningav läkartjänster med utgångspunkt i de riktlinjer som styrelsen dragit upp isitt betänkande. Beslämmelser om förfarandet vid tillsättning av exlradistriktsläkare och exlra läkare har inte behövliga. Övriga ändringar i5 mom. har lillkommil av redaktionella skäl. Paragrafen ersätter nuvarande 17 §. Innehållet harbehandlats i den aUmänna motiveringen (avsnitt 5.6). Ändringen har behandlats i den aUmänna motiveringen(avsnitt 5.3.1). Lagändringarna bör träda i kraft den . 1 punkt 2 har meddelats beslämmelser bl. a. om allfullmakt som provinsialläkare för liden efler ikraftträdandet skall avse molsvarandetiänsl som distriktsläkare. Särskilda övergångsbestämmelser behövs också för vissatillsättnings- ärenden som befinner sig under handläggning vid lagensikraftträdande. I punkt 4 har tagits in bestämmelser om tillsättning avprovinsialläkare. Som framgår av den aUmänna motiveringen (avsnitt 5.3.2) bördessa läkare efter utgången av tUlsättas av sjukvårdsstyrelse. Deärenden som är under handläggning i socialdepartementeteller i bör därvid överlämnas till vederbörande huvudman. Detär uppenbart atl yttrande av sakkunniga enligt 20 § 1 mom. i den nya lydelsen inlebehöver inhämtas av huvudmannen om förslag i fråga om tiUsältningen upprättatsav . I punkt 5 har föreskrivits alt äldre beslämmelser skalltillämpas vid tUlsältning av överläkare, om förslag i fråga om lUlsätlningenupprättas av socialslyrelsen före utgången av . innebär att de särskUdabefordringsgrunderna i 20 § 1 mom. enligt den nu gällande lydelsen liilämpas samlatl yttrande av sakkunniga inte skall inhämtas. Som jag framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt5.3.1) omfattar begreppet underiäkare f. n. en mycket bred kategori läkare. Detinbegriper sålunda både nyexaminerade läkare som tiänstgör pä tidsbegränsadeförordnanden under vidareutbildning och specialistkompelenta läkare medomfattande sjukvårdserfarenhet. 1 fortsältningen bör endasl läkare undervidareutbildning få uppehålla underiäkartiänster. Dessa läkare utgörs av tregrupper, nämligen läkare som fullgör allmäntiänstgöring, legitimerade läkaresom fullgör fortsatt vidareutbildning lill speciaUsl och legitimerade läkaresom undergår allmänläkarulbildning. Vid övergången till den nya ordningen måstebestämmas för vilken UtbUdning de befintliga tjänsterna skall avses. Socialslyrelsenbör bemyndigas atl besluta härom. Eftersom flertalet tjänster torde uppehållasav läkare under fortsatt vidareutbildning synes den administrativt minstbetungande ordningen vinnas om i övergångsbestämmelse stadgas, all debefintliga tjänsterna skaU avses för fortsall vidareutbildning i den mån inte socialslyrelsenförordnar annat. Bestämmelser av denna innebörd har tagils in i punkt 6. Dethar förutsatts att de förordnanden kan finna anledning meddelasker efter hörande av vederbörande sjukvårdsstyrelse. Initiativ tUl sådanl förordnandekan tas av men bör också kunna tas av sjukvårdsstyrelsen. Delsenare torde särskUl kunna bli fallet om en sjukvårdsstyrelse vill förändra enunderläkartjänst tiU tjänst för färdigutbildad läkare. I punkt 7 har föreskrivits atl äldre bestämmelser i frågaom besvär skall gälla i fråga om beslul som meddelats före utgången av år 1972.Motsvarande bör gälla i fråga om besvär över beslut om tUlsältning avbiträdande provinsialläkare, biträdande överiäkare eller underläkare även om beslulelmeddelats efter lagens ikraftträdande för del fall förslag av sakkunnigalämnats . Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:408) ombehörighet att utöva läkaryrket Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.2). Innehållet i den nya paragrafen har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.2). Ändringarna har föranletts av alt tiänsteläkarbegreppetavskaffats och atl nya benämningar införts på läkarna i läkardislriklel. De som i fortsättningen avlägger medicine licentiatexamenhar ansetts böra erhålla legitimation enligl nu gällande bestämmelser dvs.omedelbart efter examen. Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (1968:231) 5,6,7 och 22 §§ Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.4). 1 administrativ ordning får bestämmas vilken av distriktsläkarnasom skall fullgöra distriktsläkarens skyldigheter enligl lagen för den händelseflera distriktsläkare finns i distriktet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1956:293) omersättning åt smittbärare Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.7.2). Ändringen har föranlelts av att tiänsteläkarbegreppetavskaffats och nya benämningar införts på läkarna i läkardistriklen. Förslaget till lagom ändring i lagen (1954: 579) omnykterhetsvård Ändringen har föranlelts av all tjänsteläkarbegreppet avskaffatsoch har behandlats i avsnitt 5.4. Förslaget tiU lag om ändring i lagen (1958:428) om ympningmot smittkoppor 8 och 13 §§ Ändringarna har föranletts av all tjänsteläkarbegreppetavskaffats och att nya benämningar införts på läkarna i läkardistriklen. Vidarehar begreppet läkare vid organ för förebyggande barnavård bytts ul mol läkarevid barnavårdscentral. Några andra organ för sådan vård finns numera inle. Förslagen tiU lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, lag om ändring i förordningen (1959:555) angående redares avgifteri vissa faU enligt lagen om allmän försäkring, lag om ändring i lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring Ändringarna har behandlats i den aUmänna motiveringen (avsnitt Förslaget till lag om ändring i förordningen (1969:653) ombidrag från landsting och städer som ej deltager i landsting till bestridandeav kostnaderna för vård vid sjukhuset Höjningen av vårdavgifterna vid sjukhus har föranlett enändring i tredje stycket. bör lydelsen av rubriken och fjärde slyckeljämkas med hänsyn till atl beteckningen stad på vissa borgerliga primärkommunerden ersatts med den enhelliga beteckningen kommun. Förslaget till kungörelse om ändring i hälsovårdsstadgan(1958:663) Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.4). För den händelse flera distriktsläkare finns i distriktet börskyldigheten att närvara vid hälsovårdsnämndens sammanträden, åvUa den avdistriktsläkarna som fullgör distriktsläkarens skyldigheter enligt smiiiskyddslagen.I fråga om utbytet av ordet stad mot kommun i 9, 10 och 13 §§ hänvisas till 14 §. Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 5.4). Ändringen i tredje stycket har föranlelts av atl tjänsteläkarbegreppetavskaffats och att nya benämningar införts på läkarna i läkardistriklen. Enligt 14 § första slyckel hälsovårdsstadgan skall eneller flera stadsläkare fmnas i stad med minst 40 000 invånare. Stadsläkarensuppgift är att biträda hälsovårdsnämnden i tillsynen över den aUmännahälsovården samt atl i övrigt tiUhandagå nämnden. Om så erfordras, bör även iannan kommun med minst 15 000 invånare finnas stadsläkare eller motsvarandeläkare. Sådana läkare antas av hälsovårdsnämnden, om inte kommunfullmäklige förbehålUtsig detta. Enligt 1 § 1. lagen (1969:780) med anledning av införandeav enhetlig kommunbeleckning, m. m. skaU föreskrift i lag eller annanförfattning om stad i stället avse kommun, som motsvarar en förutvarande stadeller i vilken en förutvarande stad ingår, i den mån Kungl. Maj:t inteförordnar annat i ärende om ändring i kommunindelningen. Förordnande som häravses har såvitt avser undantag från bestämmelsen i 14 § första styckethälsovårdsstadgan om skyldighet för stad med minst 40 000 invånare att hastadsläkare meddelats i fråga om . har hos Kungl. Maj:t anmält alt vissakommuner hos styrelsen i oUka sammanhang väckt fråga om dispens frånskyldigheten atl ha stadsläkare. Styrelsen har med anledning härav hemställt omsådan ändring i hälsovårdsstadgan att Kungl. Maj:l eUer myndighet som Kungl. Maj:lbeslämmer får lämna dispens från skyldigheten för vissa kommuner att haheltidsanställd stadsläkare. Som skäl för sin hemställan har styrelsen pekat påatt de ändringar som genomfördes i kommunindelningen letttill att många kommuner fått över 40 000 invånare utan att de faktorer somborde vara utslagsgivande för kommunens skyldighet att anställa särskUdstadsläkare ändrats. Styrelsen har vidare framhållit att även i fråga omkommuner som haft över 40 000 invånare kommunernas behov avsärskilda hellidsanstäU-da stadsläkare minskat sedan bestämmelsen härominfördes den I juU 1963. Bl.a. har den ökade förekomsten av statligaanvisningar och normer saml omgivningshygienens alltmer tekniska inriktningmedverkat tUl detla. Med hänsyn till beslul om införande av enenhetlig kommunbeteckning bör ordet stad nu utgå ur hälsovårdsstadgan ochersättas med kommun. Detta medför ändringar i 9, 10, 13 och 14 §§hälsovårdsstadgan och innebär i fråga om skyldigheten för en kommun att hasärskild stadsläkare att enhetliga regler kommer atl gälla för alla kommunermed över 40 000 invånare. Vad anfört talar emellertid för attkommunens invånarantal inle längre ensamt bör vara avgörande för skyldighetenför en större kommun all ha en eller flera heltidsanställda stadsläkare. Jagförordar därför att i avvaktan på närmare överväganden beträffande sladsläkarinstilutionensframtida utformning Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t beslämmer fårmedge dispens från skyldigheten för kommun med minsl 40 000 invånare att ha eneller flera stadsläkare. Vid meddelandet av dispens bör särskilt tUlses atthälsovårdsnämnden på annat sätt har tUlgång till medicinsk expertis i denutsträckning som behövs. 1 saml Nr 104 Ändringarna i 14 § första stycket har utformats i enlighetmed vad jag här anfört. Under åberopande av det anförda hemställer jag all Kungl. Maj:l dels föreslår att antaga förslagen till 1. lagom ändringisjukvårdslagen (1962:242), 2. lagom ändring ilagen (1960:408) om behörighet atl utöva läkaryrket, 3. lag om ändringi smiiiskyddslagen (1968:231), 4. lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 5. lag om ändringi lagen (1954:579) om nykterhetsvård, 6. lag om ändringi lagen (1958:428) om ympning mol smittkoppor, 7. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 8. lag om ändringi förordningen (1959:555) angående redares avgifter i vissa fall enligl lagenom allmän försäkring, 9. lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 10. lag om ändring i förordningen (1969:653) om bidragfrån landsling och städer som ej deltager i landsting till bestridande av kostnaderna för vård vid sjukhuset, dels inhämtar yttrande över förslag till 11. kungörelse om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663), dds föreslår att 12. bemyndiga Kungl.Maj:t alt i enlighet med vad jag anfört i det föregående vidta de ålgärder sombehövs för all slutligt avveckla del slalliga provinsialläkarväsendet, 13. godkänna de avmig förordade ändrade grunderna för statsbidrag till driften av särskolor, 14. lill Bidrag tiUanordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda på tilläggsstat1 till riksstalen för /73 under femte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 15. lill Bidragtill viss hälso- och sfukvård på lilläggsstal 1 till riksstalen för budgetåret1972/73 under femte huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av . Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detlaprotokoll utvisar. PM om vissa finansieringsfrågor beträffande sjukvården m. m. Efter överiäggningar mellan representanter försocialdepartementet och sjukvårdshuvudmännen har nåtts enighet om följandeåtgärder avseende vissa finansieringsfrågor beträffande sjukvården m. m. Ersättningenfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för öppen läkarvård höjs fr. o.m. för varie läkarbesök.Patientavgiften får samlidigl höjas från högsl . Vid hembesök av läkare får liksom f. n. tas ut en tilläggsavgift av8 kr För rådfrågning per telefon höjs sjukförsäkringens ersättningfrån . Palienlavgiflen för sådan rådfrågning får höjas från 2kr. Den sjukhusavgiflsom betalas från sjukförsäkringen höjs fr. o. m. den från 10 kr.lill . Avdraget på försäkrads sjukpenning vid sjukhusvårdhöjs från . per dag, dock fortfarande högst hälften avsjukpenningens belopp. Vårdavgifienför ulförsäkrade fastställs av sjukvårdshuvudmännen efler eget bedömande,varvid möjligheten till avgiftsnedsällning eller avgiftsbefrielse behålles. Det statligaanslaget för anordningsbidrag till institutioner för psykiskt utvecklingsstördaanpassas i fortsättningen till igångsättningen av nya objekt.Medelsanvisningen för anordningsbidragen höjs med 3 mUj. under treår fr. o. m. budgelårel 1972/73 i syfte alt avveckla den föreliggande bidragskön.Beräkningsgrunderna för driftbidragel tUl särskolor ändras i enlighet medförslag från arbetsgmppen för översyn av statsbidraget lill särskoleverksamhelenmed verkan från /72, dvs. vid de slalsbidragsrekvisilioner som görsunder budgelårel 1972/73. Vidbestämningen av ersättningarna enligt punkterna 1 och 2 har beaktats demerkostnader och intäktsborlfall för sjukvårdshuvudmännen som följer avpunkterna 6-8, liksom även sjukvårdshuvudmännens kostnader för läkaresvidareutbildning. Det förutsätts alt sådana avgiflsfrågor som har samband medsjukförsäkringen även i fortsättningen skall kunna bli föremål föröverläggningar. Statens bidragtill viss hälso- och sjukvård, liksom det särskilda bidraget lill psykiatriskalasarettskliniker i Slockholm, och , upphör fr. o. m. år 1973.För år 1972 fastställs bidragen lill 120 milj. kr. med fördelning mellansjukvårdshuvudmännen enligl hittillsvarande grunder. Kostnaderna förvård på sjukhus i , och Are skall - lillden del vårdkostnaderna icke avser undersöknings- och utredningsfall för denallmänna försäkringens behov - fr. o. m. läckas genom isedvanlig ordning godkänd avgift, som eriäggs av den sjukvårdshuvudman, genomvars försorg patienten remitterats till sjukhusel. avtalen mellan och landstingen iMalmöhus, och Norrbollens län avseende vård och behandling vid lasareltsavdelningari , och atl gälla fr. o. m. , varvid övergångsvisbidrag med i princip halva beloppet ulgår för tiden Ijuli 1973-3 1 december1974. Vidare upphör fr. o. m. bidragsgivningför vård vid sommarkurorterna i , och samt för foniatriskbehandling och annan specialvård och överläs i erforderlig utsträckning avsjukvårdshuvudmännen. får i uppdrag all överlägga medberörda huvudmän om erforderliga ålgärder för genomförande av omläggningen. Sjukvårdshuvudmännensvarar fr. o. m. den för kostnaderna för sådana enklarehandikapphjälpmedel som enligt hjälpmedelsgruppens belänkande (stencil Ds S1971:4) skall uppföras på hjälpmedelsförleckning B. De angivnaåtgärderna beräknas innebära atl sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. år 1 973tillförs netto i runt tal 250 milj. kr. Förslag till delagändringar m.m. som behövs för ändring av ersättningsregler m. m. läggs framav i en proposition lill riksdag. Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. 1 Utdrag avstatsrådsprotokollet .......... ..... 27 1 Inledning...................................................................... ..... 27 2 Gällande ordning ....................................................... 29 2.1 Behörighetsreglerför läkare 29 2.1.1 Svenskabestämmelser ................................ 29 2.1.2 Del nordiska samarbeiet................................. 30 2.2 Läkartjänsternasutformning m. m........................... ..... 31 2.3 Tjänsteläkarbegreppet............................................ 35 2.4 Inrättande av läkartiänster..................................... 36 3 Förslagen .................................................................. ..... 37 3.1 Behörighetsreglerför läkare................................... ..... 37 3.2 Läkartiänsternasutformning m. m.......................... ..... 39 3.2.1 Sjukvården vidsjukhus................................... ..... 39 3.2.2 Dendecentraliserade öppna vården.............. ..... 45 3.3 Tjänsteläkarbegreppet............................................ 48