prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Det kommer att krävashög effektivitet och flexibilitet inom förmedlingsorganisationen, föratt den skall kunna snabbt möta nya behov. De betydande regionala olikheternai sysselsättningen kommer att bestå under överblickbar framtid och kräva särskilda insatser från förmedlingenssida. Enligt långtidsutredning blir ökningen av antaletpersoner i arbetskraften mycket begränsad utredningen avsertrots ett årligt kalkyleratimmigrationsöverskott på i genomsnitt 20 000 personer. Stora ansträngningarmåste därför göras för all tillvarata de tillgängliga arbetskraftsresurserna.Den enda grupp i arbetskraften, som beräknas öka i anlal , ärgruppen gifta kvinnor. För att arbetsmarknaden på bästa sätt skall kunna tillgodogöras detta tillskott krävsomfattande aktiveringsåtgärder. För de äldre och handikappade kanförutses fortsatta svårigheter all . finna och behålla en anställning på denöppna marknaden. Genom de nya lagarna omökad anställningstrygghet och ökade anställningsmöjligheter för äldre arbetstagare får förmedlingen ettnytt instrument, som i kombination med en bättre anpassning avarbetsplatser och arbetsmiljö till dennaarbetskraft kan medföra en förbättring av dess ställning på arbetsmarknaden.Skall de önskade effekterna uppnås fordras emellertid betydande insatser från förmedlingen. Under det gångna budgetåret intensifieradesåtgärderna för bättre anpassning av arbetet till de äldres och handikappades förutsättningar. Försöksverksamhethar bedrivits med s. k. anpassningslag, framförallt i arbetsmarknadsverketmedverkat vid översiktliga genomgångar av arbetsplatser i ,och . har intem utbildning i ergonomipåbörjats. De elva sysselsätlningsnämnder som finns inrättade bar deltagitaktivt i anpassningsarbetet. För dem som har anvisats arbete iberedskapsarbete eller olika former avskyddat arbete erfordras en aktiv och kontinuerlig bevakning av arbetsmarknadenför att deras möjligheter på den öppna marknaden skall kunna tillvaratas. Denna bevakning är en uppgift för förmedlingensom har kunnat tUlgodoses ialltför ringa utsträckning. I prognosema för utvecklingen inomjordbruket förutses en nedgång i antaletenheter i landet från 160 000 till 8090 000.Omställningsproblemen kommer att bli stora och omfattande. Jordbrukarnasav tradition svaga kontakter med arbetsförmedlingen fordrar specieUa informationsinsatser. Enligt överenskommelsemellan styrelsen, lantbruksstyrelsenoch jordbmkets organisationer skall informationen tiU jordbrukarnaintensifieras. Ävenbland den unga arbetskraften finns vissa grupper som behöver 1972:1 Bilaga 13 69 särskiltstöd från förmedlingen. Det gäller i första hand de ungdomar som slutar skolanutan yrkesutbildning och som saknar möjligheter eller intresse för att skaffasig en sådan. Ofta förvärras deras situation påarbetsmarknaden av sociala anpassningssvårigheter. Men initialsvårighetermöter också dem som kommer från nya och på arbetsmarknaden oprövade och okändautbildningslinjer. Liknande problem uppstår för dem som kommer frånutbildningslinjer där utbildningskapacitetenöverstiger efterfrågan på personal med sådan utbildning. Särskilda insatser kan behöva göras från förmedlingens sidaför att dessa arbetskraftsresurser skall finna arbete på nya områden ochsektorer av arbetsmarknaden. och steg andelenungdomar bland de arbetslösa kraftigt iflera län. Antalet vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa under 22 åruppgick i aprU 1971 tiU 5 212. Styrelsenantog därför ett preliminärt arbetsprogram mot ungdomsarbetslösheten,som särskilt inriktades på att öka möjligheterna för ungdomarna att fåyrkesutbildning men som också pekade på betydelsen av en uppsökande förmedlingsverksamhet. anordnades enkonferens med de politiska ungdomsförbunden, arbetsmarknadens parter och vissa myndigheter för att ytterligare diskuterautformningen av programmet och åtgärder och vintem 1971. Under /73 kommer de förstaungdomarna från den nya gymnasieskolanstvååriga att söka sig ul på arbetsmarknaden. Vidare beräknas examinationen från universiteten attöka mycket snabbt. Ca 17 000 examineras från de fria fakultetema läsåret1972/73 mot ca 9 000 /71. Dessa förändringar inom utbudet av nya arbetstagarekommer att kräva stora insatser dels i form av information tiU de studerande om arbetsmarknad och platsutbudoch lill arbetsgivarna om den nya utbudssituationen och innehållet i de nyautbildningarna, dels i form av personalutbildning inom förmedlingen.Vidare kan, som en följd av den nya utbUdningssituationen, efterfrågan påpraktikarbete från flera studerandegrupper väntas växa avsevärt, vilket kommeratt kräva ökade insatser från praktikförmedlingen. Antalet arbetsvårdssökande har ökatmycket kraftigt . Ar uppgick antalet sökandelill ca 31 000, till ca 95 000.Alla prognoser pekar på att behovet av arbetsvårdsinsatser kommer attfortsätta alt öka. Arbetsplaceringen visar en klar förskjutning från den.öppna marknaden till olika former av skyddat arbete. Detta beror inte enbart påökade krav på arbetskraften från näringslivet utan också på alt arbetsvärdenfår ta emot ett allt större anlal svårarehandikappfaU. Arbetsvärden förfogar över relativt goda hjälpmedel för dehandikappades rehabilitering, även om kvantitativa och kvalitativabrister fortfarande föreligger. Den stora brislen på personal hos arbetsvärdengör dock att befintiiga hjälpmedel 1972:1 Bilaga 13 70 intekan användas på ett effektivt sätt. För att lätta trycket från de växande köernaär det därför oundgängligen nödvändigt med en ordentlig upprustning avarbetsvärdens fältorganisation. Olika organisatoriska åtgärder harvidtagits för att bättre utnyttja befintliga personalresurser. Sålunda har bl.a. grupper inrättats för samarbete i lagarbetets form mellanarbetsförmedlingens tre delfunktioner allmänförmedling, arbetsvärd ocb yrkesvägledning, vilket beräknas medföra attden allmänna förmedlingen i ökad utsträckning kan lämna service åtarbetssökande med lättare handikapp. Antaletrådsökande vid yrkesväglednings-expeditionemauppgick under /71 tiU ca 98 000, vilket innebar en ökning med ca 4 000 jämfört med detnärmast föregående budgetåret. Dessa sökande har haft utbildnings- elleryrkesvalsproblem av sådan art att en meringående intervju och utredning har bedömts erforderlig. Även antaletåterbesök har ökat och uppgick till ca 22 000. Antalet kortayrkesvägledningsförfrågningar uppgick under lill ca 220 000.Yrkesvägledningens kollektiva information i olika skolformer har ökat från ca3 500 lektioner /66 tiU ca 6500 /71. Försöksverksamheten med radio- och televisionsprogramsom ett led i den kollektiva informationen fortsätter. Åtskilliga avyrkesvägledningens aktiviteter redovisas inte statistiskt. Här kan nämnas deinsatser som görs för flyktingar och för värnpliktiga. Vid samtliga universitetoch universitetsfilialer har s. k. arbetsmarknadsveckor anordnats . Deteknisk-ekonomiska förändringama och de utbildningspolitiska åtgärderna kommerunder att ytterligare öka behovet av yrkesvägledningsinsatser. Allt fler vuxna tvingas på grundav strukturella förändringar in ikomplicerade valsituationer i förhållande till yrkeslivet. Utbyggnaden av vuxenutbildningen,ändringama av kompetensbestämmelserna för tillträde tillhögre studier och den stora ökningen av antalet examinerade från universitetenpåverkar behovet av yrkesvägledning.Allt fler handikappade ungdomar påbörjar allmänbildande studier elleryrkesutbildning efter fullgjord skolplikt. Efterfrågan på individualiseradeyrkesvägledningsåtgärder för dessa ungdomar är mycket stor. SärskUda utbUdningsmöjligheter pågymnasial nivå för vissa handikappgrupperhar tillkommit, vilket kornmer att medföra att yrkesvägledningen idessa skolor kommer alt bli tidskrävande och fordra medverkan frånyrkesvägledare med specialkunskaper. Krav ställs på att yrkesvägledningen skaU bU mer aktivt uppsökande för alt bistå speciellt missgynnade grupper. De komplicerade ochtidskrävande yrkesvägledningsärendena kommer alt utgöra en ökande andel.Psykologiska anlagsundersökningartorde i ökad utsträckning behöva utnyttjas som ett medel att biståindividen i valsituationer. Riksdagsbeslutet våren1971 om ny organisation av studie- och yrkesorienteringen i ochgymnasieskolan innebär att skolan för dessa ändamål får kommunalt anställdafunktionärer. Under /73 beräknas de första av dessa, ca 60,börja tjänstgöra. Därmed inleds en utveckling som kan väntas gearbetsförmedlingens medverkan i gymnasieskolan en ny inriktning. Till sinomfattning torde dock denna medverkan inte komma all påverkas. Behovet avinsatser från yrkesvägledningens sida kommer snarare att förstärkas ytterligaresåväl under /73 som på som en följd av tendensen hosungdomar att varva utbildning och arbete. Beräkning av medelsbehovet för olikaverksamheter under programmet Arbetsmarknadsinformation budgetåret 1972173 1972/73 AMS -f 6 610 000 Reseersättning vid inställelse vid -f 80 000 -1- 935 000 -f 50 000 -i- 300 000 -f 4 068 000 Tryckning av blanketter för arbets- -h 250 000 Annonskostnader för information till -1- 3 200 000 -1-25 493 000 Anlagsundersökningar används som hjälpmedelav såväl allmän förmedling som arbetsvärd och yrkesvägledning. I följande tabeUvisas antalet undersökningar under budgetåren 1970/711972/73, fördelade mellandelprogrammen Förmedling, Arbetsvärd och Yrkesvägledning, och därmedförknippade sammanlagda kostnader. Summa (antal) Total kostnad (milj. Utfall 1970/71 1972:1 Bilaga 13 72 Av de beräknade kostnadema för budgetåret1972/73 hänför sig ca 1,5 milj. kr. Styrelsen har till de arbelspsykologiska instituten framfört önskemålom större anpassning av psykologinsatserna efter arbetsförmedlingens behov. Detta bar resulterat i en pågående utvecklingav en särskild undersökning för bl. a. syn- och hörselskadade samt försök medett begränsat undersökningsförfarande, särskilt anpassat efter den situationdär valet gäller utbildning vid omskolningscentrum. Uppräkningen av ifrågavarandereseersättningar föranleds främst av de ökade behov av sådana resor som kanförutses till följd av indragningar avmindre arbetsförmedlingskontor och arbetsförmedlings-ombud. För läkararvoden harför /72 beräknats . Detta belopp behöver räknas uppmed . Arvodet till läkarna utgår med samma belopp som gäller förförsäkringskassornas läkare eller med . och år upp till15 veckotimmar . Vid utgången av uppgick antalet arbetsvårdssökandetill nära 96 000 personer, vilket innebar en ökning med ca 8 000 jämfört med föregående år. Sökande medgrava handikapp och mullihandikapp har fortsatt att öka. Ianslagsframställningen för /72 framhöll styrelsen att ett behovav ökad läkarmedverkan förelåg. Med hänsyn tiU svårigheten att anskaffa läkarebegränsade sig styrelsen till att begära medel för en ökning från 5 lill vid huvudkontoren och från 3 till 4veckotimmar vid avdelningskontoren. Dessutom återkom styrelsen till sitttidigare framförda önskemål att medelställs tUl förfogande för semestervikarier. Arbetsförmedlingens nyakontorsorganisalion har trätt i kraft fr. o. m. /72.Läkarmedverkan kommer alt behövas vid ytterligare ett antal kontor inom dennya organisationen för att verksamheten skaU kunna breddas på avsett sätt.Svårigheterna att anskaffa läkare i önskvärd omfattning kvarstår. Med hänsynhärtill begränsar styrelsen sitt yrkande för /73 tiU att avse enökning . Beloppet för specialistundersökningarberäknas för /73 efter en kostnad av . per undersökning ochett uppskattat behov av 22 000 undersökningar. 5. ökningen beror dels på allmännakostnadsökningar och dels på ökad verksamhet för bättre anpassning avarbetsplatser och arbetsmiljö till arbetskraften. Styrelsen uppreparsitt tidigare framförda yrkande att ett särskilt belopp anvisas för forsknings-och utvecklingsarbete rörande de allmänna arbetsmarknadspolitiska sammanhangenoch verkningarna av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För publikationstryck beräknas 291 000kr. 1972:1 Bilaga 13 73 material som riktar sig liU vissaarbetskraftskategorier eller som rör arbetsmarknadspoUtiken i allmänhet, . avseende tryckning av yrkesorienterande broschyrer, 5 885 000 kr.avseende tryckning av tidningen med praktiklisla, lärarlista,plalslista och specialinformation tUl vissa målgrupper samt 155 000 kr.avseende tryckning av styrelsens årsberättelse, diverse och ofömtsett tryck,sammanlagt . Ökningen av beloppet förtryckning av blanketter hänför sig till utökad verksamhet. Ifrågavarande medeldisponeras tiU större delen av länsarbetsnämnderna för deras information tUlallmänheten om bl. a. arbetsmarknadsutbildningen och förmedlingsverksamheten.Medlen används även för styrelsens centrala annonsering om olikaarbelsmarknadspoliliska aktiviteter. För anskaffnmg av audivisueUtinformationsmaterial, framställning av filmer om arbetsmarknadspolitiken ochutstäUningsverksamhet beräknas , för konferensverksamhet rörandebl. a. ergonomi . och för utvecklingsarbete inom arbetsmUjöområdet500 . Sammanlagt uppgår medelsbehovet till , varav 500 000kr. utgör löne- och prisomräkning. Offentlig och privat arbetsförmedling inom vissayrkesområden inom vissa yrkesområden m, m,' avlämnade den 25 augusti 1971betänkandet (Ds In 1971: 12) Offentlig och privat arbetsförmedling inom vissayrkesområden. Utredningen behandlar däri behovet av kompletterande förmedlingsserviceinom varvsindustrin och kontorsområdet samt framlägger förslag till principerför verksamheten vid enskild arbetsförmedling, s, k, organisationsförmedling. Remissyttranden överpromemorian har avgivits av statskontoret, , kommerskollegium,, Folkets busföreningarnas riksorganisation (FHR),Folkparkemas centralorganisation. i ,LO, SAF, . (),akademikers centralorganisation (), Sveriges arbetsgivareföreningför hoteU och restauranger, hantverks- och mdustri-organisation(SHIO), TCO och (). harredovisat yttranden av handelskamrarna i , , , Örebrooch samt gemensamt yttrande 1 överdirektören , ordförande, ordföranden i TCO ,förhandlingsombudsmaimen hos LO , direktören hos , sekreteraren hos ,avtalssekreteraren hos förhandlingsdirektören , 3* 1972. 1972:1 Bilaga 13 74 avhandelskamrarna i , och , LO har bifogat yttranden av . Utredningen har tidigare (Ds In 1970: 5)lagt fram förslag tiU ändringar iarbetsförmedlingslagen (1935: 113), vilket innebar skärpta sanktioneroch utsträckning av straffansvaret även till arbetsgivare som uppsåtligen utnyttjar olagligt bedriven arbetsförmedling.Förslaget behandlades av riksdag (prop, 1970: 166, 2LU 1970:93, rskr 458) och nya regler trädde i kraftden (SFS 1970: 877), I propositionen lämnades en redogörelse förreglerna rörande enskild arbetsförmedling samt på marknadenförekommande former av sådan förmedling. Utgångspunkten förutredningens ställningstaganden i det nu behandlade betänkandet har varit uttalandet i direktiven alt»huvudlinjen måste vara all den offentligaarbetsförmedlingen skall läcka alla yrkesområden och enskild förmedling utgöra endast komplement tUl den offentligapå områden där del finns skäl för del». har anslutit sig till dessaprinciper vid två tUlfällen (2LU 1970: 19 och 93, rskr 458) och vid etttillfälle (InU 1971: 12). Behovet av kompletterandeförmedlingsservice inom varvsinduslri-och kontorsområdena. Anledningen tiU attföretag som hyr ut arbetskraft har kommit att spela en viss roll på de bådanämnda yrkesområdena är bl, a, svårigheterna för förelagen att fylla sittbehov av arbetskraft men också attuthyrningsförelagen genom att effektivt bearbeta marknaden harupparbetat ett behov av den service de erbjuder. Varven har kunnat nyansläUa personal ibetydande omfattning, lill en del under medverkan av den offentligaarbetsförmedlingen. haremellertid omsättningen av arbetskraft varit stor, trots att vissa åtgärderhar vidtagits från varvens sida för all förbättra arbets- ochan-stäUningsförhållandena i syfte att minska avgången. Denna situation haruthyrningsförelagen utnyttjat genom att med gott ekonomiskt utbyte tUlhandahålla arbetskraft,Uthyrningsförelagen har därvid kunnat erbjuda den hos dem formelltanställda arbetskraften bättre förmåner än vad varvens egna anställda vanligenhar haft. Därigenom har de kunnat lockatill sig arbetskraft, ibland t. o. m. från varven. Varven å sin sida har genomdetta syslem fått möjlighet att genom extra ekonomiska förmåner få fram ettmarginellt arbetskraftstillskott. Det har dock aldrig påståtts altvarven skulle efterfråga denna del av uthyrningsföretagens service. Det tordesnarare förhåUa sig så all varven helst skulle vilja slippa begagna sig av denna utväg, Uthyrningsförelagens verksamhet har inteinneburit att man effektivare än genom den offentiiga formed- Prop.1972:1 BUaga 13 75 lingen har kunnat ta till vara. Varkenarbetsmarknaden i stort eller de berörda yrkesgrupperna har fått annat än ett mycket begränsat tUlskott avarbetskraft. Betydande ansträngningar har gjorts från varvens sida föratt förbättra arbetsförhållandena ochdärigenom ge varvsarbefet större attraktionskraft,. Arbetsgivarna harvidare sökt förbättrae arbetskraftens anpassning genom att i samverkan medkommunerna få fram bostäder och- genom andra sociala åtgärder. Ytterligareinsatser för att minska avgången är emellertid enligt utredningens uppfattning, av avgörandebetydelse för att minska bristen på arbetskraft, I dessa strävanden måstevarven liksom bedriva etl nära samarbete med de fackliga-organisationerna och med statiiga ochkommunala myndigheter på olika områden, t, ex. i fråga om bostadsanskaffning.Uppmärksamhet måste också ägnas frågoma om yrkesutbildningför arbetskraft till varven. Utredningen förutsätter att ar-betsmarknadsmyndigbetemaliksom varven fortlöpande ägnar dessa frågor uppmärksamhet. På kontorsområdetingår förmedling av korttidsanslällda som ett normalt inslag i denoffentiiga förmedlingens verksamhet. De resurser som förmedlingen har kunnat disponera fördenna sektor har emellertid varit knappa.Framför aUt i täcks därför en del- av detta arbetskraftsbehov genomorganisationsförmedlingar oeh genom personalut-hyrande skrivbyråer, som dessutom lämnar viss service utöver vad arbetsförmedlingenkan ge. Den andel av den totala arbetskraftsomsättningen inom denna sektor som tillgodoses på detta sätt är emellertid förhåUandevis liten. Den service som skrivbyråernager och som den offentligaarbetsförmedlingen inte kan erbjuda genom att anställa arbetskraftentorde ha spelat en relativt ringa roll för utvecklingen av deras verksamhet. Att en förbättringav den offentliga arbetsförmedlingens förmedlingsresultat kan uppnåsgenom en utökning av resurserna visades av en försöksverksamhet i liten skala som i samarbete med-utredningen bedrevs vid arbetsförmedlingeni . Utredningen anser att enstmkturförändring inom kontorsområdet kan vara att vänta, varvid användningenav tillfälUg arbetskraft kan. komma att ökasom en möjlig utväg att minska kostnadema. I samband härmed kan ökadeförmedlingsinsatser komma att krävas inom kontorsområdet, och denöverefterfrågan på arbetskraft som f. n. karakteriserar arbetsmarknadenåtminstone i de största städema. kan komma att vän das i ettarbetskraftsöverskott med omställningssvårigheter för arbetskraft medotillräckliga kvalifikationer. Enligt utredningens uppfattning erfordras inte förmedlingsinsatserav speciell art på något av de båda )Tkes-områdensom här behandlas. Arbetsförmedlingen behöver emeUertid på 1972:1 Bilaga 13 InrUtesdepartementet 76 dessa områden kunna disponera större resurser i fråga ompersonal och medel. Den begränsade försöksverksamheten i har visat relationenmeUan ökade resurser och förbättrat förmedlingsresultat. ErforderUga förändringar berör emellertiden liten del av arbetsförmedlingens resurser. Utredningen lägger därför intefram något detaljerat förslag utan dessa behov får bedömas i relation tUl andrakrav på ökade resurser i anslagsframstäUningar ellergenom omfördelning av tUlgängliga resurser. Det har i olika sammanhangunderstmkils att skrivbyråemas arbetsmetod har inneburit en förenkling försåväl arbetsgivare som arbetstagare genom att ansöknings- ochanställningsformalileterna har förlagts tUlskrivbyrån, som formeUt är arbetsgivare och bär det ekonomiska ansvaret.Ett sådant ekonomiskt ansvar kan f, n, inte bäras av den offentliga arbetsförmedlingen. Någon ändring i detta hänseende föreslåsinte heller. Under sådana omständigheter måste arbetsförmed-Ungens funktionfortfarande inskränka sig tUl att vara förmedlande, medan arbetsgivaren fattar beslul att anställa en viss person. Dennapro-cediu" bör emellertid enligt utredningens mening så långtmöjUgt förenklas, vilket också synes kunnaske eftersom det vanligen rör sig om anställningar som avses vara endasten begränsad tid och arbetsgivaren inte ikläder sig något ansvar för framtiden. En möjlighet härtUlär att arbetsförmedlingen genom en noggrann registrering kan ge så fullständigainformationer om såväl arbetssökande somarbetsgivare, arbetsuppgifter och arbetsvUlkor, att överenskommelse omanställning kan träffas på ett enkelt sätt, t. ex. genom telefonsamtal. I samband med arbetsmarknadsstyrelsensfortlöpande översyn av arbetsförmedlingsmetodiken bör prövas om och påvilket sätt också detma gren av förmedlingens verksamhet kan effekliveras genomanlitande av automatisk databehandling. Redan nu förekommer i viss omfattning attdet reella personvalet görs av arbetsförmedlingen genom att arbetsgivare utanegen prövning av den sökandeskvalifikationer anställer den som föreslås av arbetsförmedlingen och som av förmedlingen bedömts kuimauppfyUa arbetsgivarens krav. Denna metodik bör utvecklas genom attarbetsförmedlingarna försöksvis bemyndigas träffa överenskommelse med arbetsgivare,varigenom dessa uppdrar åt förmedlingen att göra personvalet och meddela formellt anställningsbeslut i fråga om tillfälliga kontorsanställningar. Genom att arbetsförmedlingens tjänstergörs lätt tiUgängliga kan latentaarbetskraftsresurser, t. ex. icke yrkesverksamma kvinnor eller studerandesom intermitlenl önskar förvärvsarbeta, stimuleras att ta kontakt medförmedlingen, I några västtyska storstäder har tiUbaka i dettasyfte arbetsförmedlingar placerats i form av kiosker eller butiker itunnelbanestationer, i varuhus eller på andra platser där Prop.1972:1 BUaga 13 77 Utredningen förordar all erfarenheterna från tas tUlvara i förmedlingsverksamheten och att deima utvidgas att omfatta också förmedling avkorttidsanställningar inom kontorsområdet. Depersonaluthyrande skrivbyråerna och organisationsförmedlingarna fullgör utöverden egentiiga förmedlingen av anstäUningar vissa administrativa uppgifter.Utrednmgen har prövat olika möjligheter att med iakttagande av arbetsförmedluigslagensbestämmelser tillgodose detta servicebehov,t. ex. genom att driva sådan uthyming av arbetskraft i offentiig regi, antingen genom en vidgning av arbetsförmedlingens verksamhetsfälteller genom ett särskUt statligt företag. Utredningen har emellertid mte funnittillräckliga skäl f. n. tala för en sådan lösning. Det bör i stället ankomma på intressentema arbetsgivare och arbetstagare att genom sina organisationer ta initiativet lUl att dessa servicebehovtUlgodoses. Principer för organisationsförmedlingarnasverksamhet. Utredningens överväganden skaU eidigt direktiven bygga på dengäUande lagstiftningen omenskild arbetsförmedling. Denna innebär bl. a. att tillstånd att bedrivaavgiftskrävande arbetsförmedling inte får meddelas enskild person. Enligtpraxis har endast organisationer beviljats sådana tillstånd. Med beaktande avdetta ställningstagande i direktiven och uttalanden bl. a. i prop. 1970: 166 om ändringar i arbetsförmedlingslagen har utredningeninte haft anledning att pröva den principiella frågan om organisationsförmedlingar över huvud taget skalltUlåtas. I den mån serviceefterfrågas av den art, som de personaluthyrande skrivbyråerna kan tUlhandahåUa men somden offentiiga arbetsförmedlingen inte kan ge, bör delta behov kunnatillgodoses genom organisationsförmedlingar. EnUgt utredningens mening måste ifortsättningen tUlsynsmyndigheten i varje särskilt fall pröva om det frånarbetsmark-nadspoliliska synpunkter finns behov av enskild förmedUng innan tUlståndmeddelas.