prop · FV0375 · 1972-12-31 00:00:00 — Kommitténs förslag innebär att hittillsvarande rekryteringpå friviUig grund till värnphktig officer behålls och utvecklas. Eftersom dennarekrytering inte har tillförsäkrat krigsorganisationen erforderligt antalvärnpliktiga officerare finner kommittén att ytterligare vägar bör prövas attöka rekryteringen. Kommittén föreslår därför att alla värnpliktiga, som hargenomgått underofficersutbildning och som bedöms haförutsättningar att genomgå officersutbUdning, upplyses om de möjhgheter attgenomgå utbUdning tiU värnpliktig officer, uppdelad på två kortareutbildningsskeden, som fortsättningsvis kan erbjudas. Kommittén anser att manvid denna bedömning bör ta hänsyn också tUl de vitsord som vederbörandesedermera har fått under den praktiska tjänsten vid krigsförbandsövningar ochsärskilda övningar. Avgränsningen bör enligt kommittén betraktassom preliminär. En övergång till sammanhängande grundutbUdning förvärnpliktig underofficer och ändrad inpassning av samtligavärnpliktigas grundutbUdning aktualiserar frågan om ändringar i utbildningentill aktiv officer. Kommittén vill här förorda att officersaspiranternasutbildning läggs om i samband med nu aktualiserade förändringar. Härvid böreftersträvas en tiUräckhgt lång utbildningsperiod före aspirantskolan för attfå ett säkrare underlag än f, n, för elevurvalet till denna skola, en tillräckligtIf.ng aspirantskola samt en sammanhängande trupptjänst vid åldersklassen underhela grundutbildningen. Det årliga antalet tjänstgöringsdagar för deunderofficersuttagna beräknas minska med ca 202 000, Den beräknade kostnadsminskningensom följd härav utgör ca I 2 milj. kr. Avkortningen av utbUdningen medför enligt nuvarandebestämmelser att utbildningspremien för genomgången underofficersutbildningminskas. Ifrågasatt uppdelning av utbildningen till värnpliktig officer medförenhgt kommittén sannolUct behov av en uppdelning avofficersut-bUdningspremierna. En avkortning av reservofficersutbildningenaktualiserar en omläggning av premien för denna utbildning. Kommittén anseratt prövningen av premiefrågorna bör tas upp i samband med den översyn avvärnpliktsförmånerna som f. n. görs av utredningen rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga. Enligt kommitténs uppfattning bör försöken påbörjas /73. För /73 föreslår kommittén attutbildningen avkortas tiil 13 1/2 månader för samtliga underofficersuttagna,såvida inte resp. myndigheter bedömer förutsättningar föreligga att utarbetaerforderliga befattningsanalyser i så snabb takt att kategoriuppdelningen kangenomföras redan före nämnda utbUdningsår. Kommittén framhåUer att föreslagen utbUdningsgång inteinnebär några speciella problem i jämförelse med nuläget vad gällerförläggningsutrymmen m. m. Kommittén har vidare översiktligt studerat lokaliseringenav pluton-chefsskolan fr. o. m. den tolfte månaden i utbUdningsgängen förbefattningsgruppen A. Enligt kommittén kan denna lokalisering komma att behövautformas ohka för skUda truppslag. Dessa problem bör därför studeras närmare. Chefen för armén anför inledningsvis att befattningar förvärnpliktiga underofficerare och officerare samt reservofficerare är särskUtbetydelsefulla i organisationen och att stor vikt därför måste läggas vidutbildning till dessa befattningar i varje utbUdningssystem, inte minst i ettsystem med avkortad grundutbildning. Kravet på dessa kategorier kommer relativtsett att öka i takt med att utbUdningen försvagas för övrigavärnpliktskategorier. Utbildningens längd och inpassning för det värnpliktigabefälet och reservbefälet är den mest betydelsefulla frågan i ett modifieratvärnphktsutbUdningssystem. Det är därför enligt arméchefen väsentligt attförsöken rörande framför allt befälskategoriernas utbUdning genomförs så attett bättre underlag än f. n. erhålls för bedömning av hur en eventueUavkortning av utbUdningstid och reducering av utbUdningens innehåll påverkardessa kategoriers befälslämphghet. Försöken måste därför breddas och kan intebegränsas till enbart ett alternativ. Med hänsyn tUl förestående försök med /73 måste enligt arméchefen enkla lösningar väljas.Försöken bör begränsas för värnpliktskategorierna underbefäl, E-, F- ochG-värnpliktiga tiU ett alternativ samt för underofficersuttagna ochofficersuttagna värnpliktiga samt reservofficerare tUl ett huvudaUernativ.Härutöver bör för sistnämnda kategorier ytteriigare ett alternativ prövas viden mindre del av armén. förslag om 13 1/2 månaders utbildningbedöms vidare innebära en besvärande belastning pä utbUdningsorganisationenunder sommarens första del. TiU detta kommer enligt arméchefen svårigheternaatt åstadkomma en uppdelning av de underofficerstttagna inom arméns samtligatruppslag i två grupper och att förse värnpliktsverket med erforderligtunderlag för inkaUelserna /73. Chefen för armén avstyrker därför att kommitténs förslagtill UtbUdning av värnpliktig underofficer och officer läggs tUl grund förförsök inom armén i dess helhet. Arméchefen anser att den av honom föreslagnautbildningsgången är den för försöken lämpligaste och utan omgång kangenomföras med början /73. Arméchefen framhåller emellertidvidare att eftersom utbUdningen av det värnpliktiga befälet och underbefälet ärden mest betydelsefulla frågan vid övergång tiU ett system med avkortadgrundutbUdning, är det angeläget att eftersträva en sådan breddning avförsöksunderlaget att det kan belysa konsekvensema av skiUnaderna meUankommitténs och hans förslag avseende den värnpliktigaunderofficersutbildningen. Chefen för armén är därför beredd att utförabegränsade försök enligt kommitténs förslag vid de delar av armén, där angivnanackdelar är minst, nämhgen vid pansar-, ingenjör- och signaltrappema. Pågrundval av ett sammantaget bättre beslutsunderlag än , bl, a, fälförsök,kan därefter erforderliga ändringar göras i befälskategoriernasutbildningsgång. Chefen för armén avstyrker att den av kommittén föreslagnaomläggningen av utbildningen till aktiv officer genomförs med övrigförsöksverksamhet, eftersom den inte är förenlig med strävandena att göraövergängssvårigheterna så små som möjligt. Kommitténs synpunkter kommer dockfortsättningsvis att beaktas. Beträffande frågan om åt de underofficersuttagnaoch för den fortsatta frivilliga utbUdningen delar chefen för armén kommitténsuppfattning att denna fråga bör tas upp i samband med nu pågående översyn avvärnpliktsförmånerna. delar värnphktskommitténs uppfattning omolägenheterna med hittUlsvarande uppdelade underofficersutbildning och tillstyrkeromläggningen som sådan. En uppdelning av kadettskolan på två somrar ansesemellertid i princip medföra likartade nackdelar som den nuvarande deladeunderofficersutbildningen. Antalet elever på vissa utbUdningslinjer kommervidare enligt värnpliktsverket att vara så litet att utbUdning endast kanordnas vissa år. Ett anstånd skuUe därmed kunna medföra att en aspirant fårvänta innan hans utbildningslinje återkommer. Värnpliktsverketställer sig därför tveksamt till den föreslagna uppdelningen. 1 fråga om avkortningen av 1 anser verket att dennamåste utredas ytterligare. anmäler mycket stor tveksamhet ommöjlighetema att uppställa entydiga och klart differentierade kravgränser för åena sidan uttagning för utbUdning till plutonchefsbefattningar och motsvarandemed 13 1/2 månaders utbUdning samt å andra sidan tUl befattningar förunderofficerare med 12 månaders utbildning. anför vidare att det även vid ettytterligare differentierat urval efter inskrivningsprövningarna kan varalämpligt att göra överflyttningar under utbUdningens gång, om det skulle visasig att en värnphktig passar bättre inom ett annat område. Ett system med likalång utbUdningstid och samma krav på förmåga att föra befäl underlättar en sådan överflyttning, medan däremot en ökad uppdelning iolika kategorier enligt kommitténs förslag försvårar sådan överflyttning. Differentieringen av underofficerskategorin på tvåbefattningsgrupper med ohka utbUdningstid kräver enligt värnpliktsverket ettomfattande analysarbete för att faststäUa vilka befattningstyper som skallhänföras till de olika befattningsgrupperna och för att bestämma kraven för deohka grupperna. Verket anser att det är ytterst tveksamt om man hinner meddetta arbete så att uttagningar enligt förslaget kan ske under inskrivningsåret1972/73. I varje faU kommer ett stort antal värnpliktiga /74att vara uttagna enhgt det äldre systemet. Utredningen rörande systemet för förmåner åt värnpliktigam. anser att de förändringar av värnpliktsförmänerna, som kan bli aktuellamed anledning av omläggningar av VärnpliktsutbUdningen innan utredningen harlagt fram förslag angående den principiella utformningen av ett framtida systemför värnpliktsförmåner och därav föranledda förändringar avvärnpliktsförmånerna, bör ske inom ramen för nuvarande förmånssystem och medbeaktande av grundprinciperna för detta. Sålunda bör t. ex. utbildningspremiernabestämmas med beaktande av sådana faktorer som utbildningens kvalitet,rekryteringsaspekter och utbildningstidens längd. Utredningen finner att värnpliktskommitténs förslagaktuahserar frågan om ändring av premiebestämmelserna beträffande utbildninginom armén till värnpliktig underofficer, värnpliktig officer ochreservofficer. Utredningen anser att det är omöjligt att göra en definitivbedömning av dessa frågor enbart för nämnda kategorier. En samlad syn påpremiefrågan för samtliga premieberättigade värnpliktskategorier är nödvändig.En sådan bedömning är f. n. inte möjlig med hänsyn tiU oklarheten om längden avutbUdningstiden m. m. för värnpliktiga av olika kategorier fr. o. m. budgetåret1972/73. Utredningen anser sig därför inte nu kunna lämna några konkretaförslag tiU ändrade premiebestämmelser. Enligt utredningens preliminära uppfattning börutbUdningspremien i enlighet med gäUande grander inte understiga . Ett högre belopp kan bh aktuellt när jämförelser medandra värnpliktskategorier kan göras. Kommitténs förslag om uppdelning av kadettskolan inomarmén pä två skeden aktualiserar frågan om en motsvarande uppdelning avnuvarande premie om . En fördelning med . på första skedet och3 . på andra skedet förefaller härvid lämplig. Även om kadettskolans längd sammanlagt blir oförändradanser utredningen en höjning av premien motiverad med hänsyn till rekryteringsbehovetoch penningvärdeförändringarna . UtbUdningen till reservofficer efter kadettskolan kommervid bifall till kommitténs förslag att minskas genom avkortning avROK 1. En motsvarande minskning av premiebeloppen för de bådareservofficerskurserna skulle enligt utredningen medföra om sammanlagt7 . En sådan nedskärning av premiebeloppen anses interimlig med hänsyn tUl de negativa effekter som kan antas bli följden för en redan nuotUlfredsställande rekrytering. Vad gäller premiernas fördelning på 1 och 2kan man enhgt utredningen anlägga samma principiella aspekter som har anförtsbeträffande premie för genomgången delad kadettskola. Universitetskanslersämbetetkonstaterar med tillfredsstäUelse att värnpliktskommittén föreslår en odeladunderofficersutbUdning och att denna är anpassad tiU den civila eftergymnasialautbildningens terminsindelning. Däremot avvisar kanslersämbetet kommitténsförslag att den som har antagits till civilspärrad utbildning skall garanterasstudieplats vid ett senare antagningstUlfälle på grund av att studierna intekan påbörjas förrän efter det att den mUitära grundutbUdningen avslutats. ÄvenSveriges förenade studentkårer (SFS) hälsar med tiUfredsställelse förslagettill en sammanhåUen grundutbildning och finner det positivt att dennautbildning har lagts upp så att den inte kolliderar med studieterminerna.Däremot anses det olyckhgt om förskjutning i tiden i endera riktningen blirnödvändig, SFS vill framhålla att problem kan uppstå för sådana studerande somskall rycka in och som inte har avslutat undervisningen före dettadatum. Enligtförslaget har 1 förlagts till den tredje sommaren och 2 till den femtesommaren efter grundutbildningens början. Under den mellanliggande periodenskall dessutom en krigsförbandsövning läggas in, SFS vill fästa uppmärksamhetenpå de konsekvenser detta får för dem som bedriver eftergymnasiala studier underde mellanliggande åren. Detta kommer sannolikt att verka hämmande förrekryteringen till reservofficersutbUdningen. 1 fråga om förslaget omgaranterad studieplats vid civUspärrad utbildning framhåller SFS att dettaproblem inte är av endast datateknisk art. att dén ?vkommittén föreslagna uppläggningen lämpar sig bättre för övergång viaFBU-kurser till UtbUdning vid kadettskola och reservofficerskurser än nuvarandesystem. Uppdelningen av kadettskolan på två från varandra tidsmässigt skUdaskeden underlättar sålunda för elever som går att komma i takt medövriga elever. Svenskaarméns och flygvapnets reservofficersförbund som med hänsyn till den kortaremisstiden inte har kunnat närmare penetrera aktualiseradeutbUdningsförändringar, anser att samtliga underofficersuttagna värnpliktigabör genomgå plutonchefsskola . Den föreslagna uppdelningen avkadettskolan bedöms få samma nackdelar som kommittén enligt direktiven hade tiUuppgift att undanröja beträffande den delade underofficersutbildningen. Ensådan uppdelning anses vara direkt rekryteringshämmande liksom förslaget attpåbörja en frivillig utbildning mitt . Förbundet avvisar vidareförslaget om förkortning av 1. Värnphktiga officerares riksförbund vUl för sin delavstyrka varje minskning av utbildningstidens längd. Utbildnmg av vissa värnpliktiga i stabstjänst Utredningen om handräckningsvärnpliktiga utredningsmanFolke Nihifors - tillsattes för att utreda utbUdningstiden förvärnphktiga med begränsad mUitär användbarhet m. m. 1 direktiven till utredningen angavs att utredningensuppdrag skuUe avse värnpliktiga i besiktningsgrupperna 3 och 4 med undantag fördem som tas ut för utbUdning i specialtjänst. Huvuddelen av utredningensuppmärksamhet borde ägnas åt de värnpliktiga i nämnda besiktningsgrupper somnormalt inte ingår i krigsorganisationen, dvs. främst de nuvarandehandräckningsvärnpliktiga. Enligt direktiven borde utredningen först undersöka dennuvarande och den väntade framtida tillgången pä värnpliktiga tillhörandebesikt-ningsgrapperna 3 och 4 och de förändringar av tillgången som kan bli enföljd av det nya inskrivnings- och personalredovisningssystemet. Indelningen ibesiktningsgrapperna 1-4 har i det nya inskrivningsförfarandet ersatts med ettsystem som innebär ett betydligt mer nyanserat uttagningsfö rf ärande, grundatpå analyser av de krav som måste stäUas på de värnpliktiga underkrigsförhållanden samt ett ökat hänsynstagande tiU de värnpliktigaskvalifikationer i olika hänseenden. Vidare borde utredningen beräkna det behov av värnpliktigatillhörande ifrågavarande besiktningsgrupper som behövs för stabstjänst m. m.i krigsorganisationen. Utbildningen av dessa värnphktiga borde enligtdirektiven i huvudsak kunna utformas på griindval av de i prop. Denna utbildning borde granskas och härav föranleddaförslag beträffande utbildningstidens längd och fördelning läggas fram. Utredningen har avlämnat ett delbetänkande(SOU 1971:57) UtbUdning av vissa värnpliktiga i stabstjänst. Över betänkandet har yttranden avgetts avöverbefälhavaren, cheferna för armén, marinen och flygvapnet, försvaretscivilförvaltning, fortifikationsförvaltningen, , , universitetskanslersämbetet,värnpliktskommitté, sakkunniga för översyn av samordningen mellanvärnpliktsutbildning och eftergymnasiala studier, utredningen rörande systemetför förmåner åt värnpliktiga m. fl.. . , akademikers centralorganisation. Stabstjänstuttagna värnpliktigas nuvarande utbUdning m. m. De värnpliktiga som utredningen i föreliggandedelbetänkande främst har behandlat är värnpliktiga stabsunderofficerare förbrigad- och högre staber och värnpliktiga i transportledningstjänst. sak inom stabsskolavddningen vid stabs- och sambandsskolani (StabSbS). StabSbS som i administrativt hänseende är ansluten tiUUpplands signalregemente (SI) är provisoriskt organiserad med chef, stabsavdelning,försöksavdelning, stabsskolavdelning, tolkskolavdelning, sambands-skolavddning,mekanikerskolavddning, totalförsvarets signalskyddsskola samt två skolkompanier(1/6 1/9 tre skolkompanier). Skolan har till uppgift att åt bl. a. värnpliktiga ursamtliga försvarsgrenar meddela undervisning i sambandstjänst, stabstjänst,tolk- och fängförhörstjänst, underhåll och reparation av signalmateriel samtsignal-skyddstjänst. Vid skolan utförs försök rörande organisation, utrustningoch arbetsmetoder inom stabs- och sambandstjänstområdena. Vid stabsskolavddningen utbildas värnpliktiga stabsbiträdenvid armén och kustartilleriet huvudsakligen underofficersuttagna värnpliktiga- i operations-, underrättelse-, underhålls- och personaltjänst samt underofficers-och underbefälsuttagna värnpliktiga i transportledningstjänst för högre fält-och regionala staber. UtbUdningstiden utgör för huvuddelen omkring femtonmånader som uppdelas i en period och efter nio månadersuppehåll - en period . kan även värnpliktiga ur flottan ochflygvapnet få viss UtbUdning vid StabSbS. Den allmänmUitära utbildningen skall ske vid egenförsvarsgren, varvid dock värnpliktiga ur marinen och flygvapnet bör gesmöjhghet att få allmänmihtär utbildning vid armén. Befattningsutbildningen böranordnas gemensamt vid StabSbS och kompletteras med praktisk stabstjänstgöring(vidareutbildning) vid militärområdesstab. Denna utbildning är närmast att betrakta som endirektlinje för att tillgodose främst mUitärområdesstabernas behov. Devärnphktiga krigs-placeras i staberna i befattningar avsedda för meniga,eftersom de i regel inte för befäl över andra. De med befattningarna förenadegöromålen är ofta sådana till vUka man eljest närmast använderhandräckningsvärnpliktiga. De värnpliktigas placeringar kräver därför oftainte den avsevärt mer kvalificerade utbUdning de har fått vid skolan. UtbUdningstidens nuvarande längd för huvudlinjerna vidStabSbS framgår av följande tablå. Transportledningstroppchefer (uoff) 450 Transportledningsgruppchefer (ubef) 332 Expeditionsbiträden (vpl F) vid armén och kustartilleriet 300 Expeditionsbiträden (vpl F) vid flottan och flygvapnet 364 Det åriiga utbildningsbehovet är f. n. stort på grund avrådande brist pä utbUdade stabsunderofficerare m. fl. För att tillgodosekrigsorganisationens behov inom rimlig tid borde med hittiUsvarandeuttagningsprinciper utbildning påbörjas med ca 220 värnpliktiga vidstabsskolavddningen för att kompensera det stora bortfall som sker underutbildningstiden. På grund av brist på befäl och lokalutrymmen kan skolanemellertid bara ta emot 170 värnpliktiga. Av dessa faller genomsnittligt 50 perär bort från den ursprungliga utbUdningslinjen. Skolan utbUdar således bara 120värnpliktiga , vUket innebär ett kraftigt årligt underskott iförhåUande till krigsorganisationens behov. Anledningen till det relativt stora ärliga bortfallet ärfrämst att en del elever under utbUdningen förs över till handräckningstjänstoch skiljs frän utbildningen. Orsaken är oftast ben- och ryggbesvär,nervsjukdomar och aUergier. Andra elever kan inte tillgodogöra sig utbUdningentill stabsunderofficer eller transportledningstroppchef utan förs över tUlutbildningslinje på lägre nivå. Inom armén grundutbildas f. n. inte någraexpeditionsbiträden för krigsplacering vid högre staber. Behovet tillgodoses istället genom överföring, eventueUt kompletterad med omskolning av värnpliktigasom har grundutbildats i stabs- eller expeditionstjänst. Inom marinen får de värnpliktiga iexpeditionsbiträdestjänst allmänmUitär UtbUdning vid UtbUdningsförbanden.Befattningsutbildningen påbörjas med en kurs i expeditionstjänst. Den egentligabefattningsutbUdningen .sker vid flottan för huvuddelen av dessa värnpliktigaombord på stridsfartyg samt vid kustartUleriet vid expeditioner inomlandorganisationen. Inom flygvapnet är utbUdningen av expeditionsbiträdendelad i två utbildningslinjer, nämligen en för allmän expeditionstjänst och enför operationsbiträdestjänst. Viss del av utbildningen anordnas centralt. Utredningens överväganden och förslag Utredningen har tolkat innebörden av begreppet stabstjänsti direktiven till att avse främst tjänst för vilken utbildning sker vid arménsstabs-och sambandsskolas stabsskolavdelning. Där utbUdade värnphktiga ingårnämligen som stabsbiträden i krigsorganiserade staber och tillhör intekategorien handräckningsvärnpliktiga. Utredningen har ägnat särskilduppmärksamhet åt utbUdningen av stabsbiträdena, eftersom de utgör denväsentliga delen av här ifrågavarande värnpliktiga. Eftersom utbildningen av stabsbiträdena och även urvaletav värnpliktiga för sådan utbildning företer väsentliga olikheter iförhållande till utbildningen och urval av övriga värnpliktiga har utredningenbehandlat dessa spörsmål särskilt. Ställning kan nämligen tas till dessa frågorutan att resultatet av utredningens arbete i övrigt behöver avvaktas. För attkonsekvensema för stabsutbildningen skall kunna klarläggas har utredningenfunnit det nödvändigt att beräkna behovet av värnpliktiga i detidigare besiktningsgrupperna 1 och 2 som kan tas ut till motsvarande tjänstoch krigsplaceras i högre staber m, m. har däremot inte behandlat de stabsunderofficerare somkrigsplaceras på lägre nivå, t. ex. i kompanier och bataljoner. Somunderlag för sina överväganden angående utbildningen av handräckningsvärnpliktigainom kontorsfunktionen, som kommer att behandlas i ett slutbetänkande, harutredningen också ansett det nödvändigt att undersöka krigsorganisationensbehov och därmed det årliga utbildningsbehovet av värnpliktigaexpeditionsbiträden. Utredningen föreslår att framlagda förslag efterprincipbeslut får tUlämpas försöksvis fr. o. m. . Uttagningen av stabsunderofficerare m. fl. bör enhgtutredningen flyttas från urvals- och prövningsskedet i början avgrundutbildningen vid StabSbS till den mUitärområdesvis anordnade inskrivningenoch ske enligt samma principer som gäller för övriga värnphktiga. För att såväldet totala behovet av värnpliktiga för stabstjänst i krigsorganisationen somerforderhga kvalitativa krav skall kunna tiUgodoses räknar utredningen med attäven värnpliktiga i de tidigare besiktningsgrupperna I och 2 kommer att tas uttill stabstjänst. De handräckningsvärnpliktiga som utbildas förkontorsfunktionen i fredsorganisationen bör enligt utredningen utnyttjas föratt tillgodose en del av behovet av krigsplacerade expeditionsbiträden. Även kvinnliga medlemmar i de friviUigaförsvarsorganisationerna utnyttjas f, n. för krigsplacering i vissastabsbefattningar. På grund av att det på flera håll föreligger stora bristerpå sädan frivillig personal har befattningar av detta slag i många fall måstbesättas med värnphktiga. Härigenom har det uppkommit ett ökat behov avvärnphktiga med stabsutbildning. Även om det enligt utredningen kan förväntasatt rekryteringen till frivilligorganisationerna efter statsmakternas beslut år1970 kommer att förbättras anser utredningen det dock vara nödvändigt att räknamed att expeditionsutbildade värnpliktiga behövs för att täcka vakanser päfrivilligsidan av totalbehovet. Eftersom antalet befattningstyper f. n. är stort har utredningenfördelat dessa på ett antal utbildningsgrupper. De värnpliktiga, som avses förde i grupperna ingående befattningarna, bör antingen redan undergrundutbildningen utbildas för avsedda befattningar (grundrekrytering) ellerefter annan grundutbildning, eventuellt efter omskolning, föras över tillbefattningsgruppen (överföringsrekrytering). Följande indelning har gjorts, Stabsunderofficerare m. fl. vid högre staber inomoperations-, underrättelse-, underhålls- och personalfunktionerna. I dessa befattningarställs jämförelsevis stora fysiska krav på de värnpliktiga. Underrättelsebiträden vid flygvapnet.Grundrekrytering erfordras, Stabsunderofficerare m. fl. vid högre staberinom operations-. underrättelse-, underhälls- eller personalfunktionerna.Rekrytering kan ske genom överföring och omskolning av andra än i gruppen A 1grundrekryterade. B Transportledningstroppchefer m. fl. Expeditionsbiträden m. fl. vid marin- ochflygvapenförband.