prop · FV0314 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj.tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i skollagen (1962: 319), m. m.;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås en viss utvidgning av kommuns skyldighet att utgeersättning för barn som går i annan kommuns grundskola. Ipropositionen föreslås vidare att kommunfullmäktige resp. landsting får rättatt ge bestämmelser om ordningen för bl. a. anställning av biträdespersonal. Lagom ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom förordnasatt 46 § 1 mom. skoUagen (1962: 319) skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom. Har kommun på grundav föreskrift i 44 eller 45 § för undervisning mottagit elev, som ej är kyrkobokfördinom kommunen eller, såvitt avser elev i , ej vistas där underförhållanden som i 43 § sägs, är kommunen berättigad till ersättning förkostnaderna för undervisningen. Ersättningenskall utgivas av den kommun, inom vilken eleven är kyrkobokförd; dock skall, omelev som mottagits i grundskola vistas i annan kommun under förhållanden som i43 § sägs, denna kommun svara för ersättningen. / mom. Har kommun på grundav föreskrift i 44 eller 45 § för undervisning mottagit elev, som ej är kyrkobokfördinom kommunen eUer, såvitt avser elev i , ej vistas där underförhållanden som i 43 § andra stycket a) eller b) sägs, är kommunen berättigadtill ersättning för kostnaderna för undervisningen. Ersättningenskall utgivas av den kommun, inom vilken eleven är kyrkobokförd; dock skall, omelev som mottagits i grundskola vistas i annan kommun under förhållanden som i43 § andra stycket a) eller b) sägs, denna kommun svara för ersättningen. Dennalag träder i kraft . utdrag av protokoUet över utbUdningsärenden, båUet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i reglerna för interkommunalersättning inom , m. m., och anför. har i skrivelse föreslagit att skollagensregler om interkommunal ersättning ändras. Efter remiss har yttranden överskrivelsen avgetts av och . I46 § 1 mom. skollagen (1962: 319) anges de fall då en kommun är skyldig atttill annan kommun utge ersättning för barns skolgång. Har kommun på grund av föreskrifti skollagen för undervisning mottagit elev, som inte är kyrkobokförd ikommunen, är kommunen berättigad till ersättning för undervisningskostnaderna.Ersättningen skaU utges av den kommun, i vilken eleven är kyrkobokförd(hemkommunen). Vissa undantag gäller emeUertid från regeln att elevs hemkommunskall utge ersättning för elevens undervisningskostnader i vistelsekommunen.Undantagen dessa gäller elev i som vistas i kommunen undersådana förhållanden att eleven skall anses tiUhöra elev-området regleras i 43§ andra stycket a)d) skollagen. Bestämmelserna innebär att vistelsekommuneninte är berättigad till ersättning för undervisningskostnaderna i de fallkommunen som elev i mottagit barn, som skall kyrkobokföras ikommunen men ej hunnit kyrkobokföras där (punkten a), eller som inte ärkyrkobokfört eller saknar stadigvarande vistelseort (punkten b), eller som ärintaget på barnhem eller liknande anstalt inom kommunen eller inackorderatseller eljest vistas i enskilt hem i kommunen (punkten c). ellersom eljest med hänsyn till barnets bästa av särskilda skäl mottagits förundervisning (punkten d). har föreslagit en utvidgning av rätten till interkommunalersättning för kommun som i sin grundskola mottar barn som ej är kyrkobokfördai kommunen. Enligt förslaget skall kommun få interkommunal ersättning iföljande fall där sådan ersättning f. n. inte utgår, nämhgen dels för barn somär intaget på barnhem eller liknande anstalt i kommunen eller inackorderats eUereljest vistas i enskilt hem i kommunen, dels för barn som eljestmed hänsyn till barnets bästa på grund av särskilda skäl mottas förundervisning. framhåller, att denna fråga utgör ett oftaåterkommande irritationsmoment mellan kommunerna. De kommunala kostnaderna förskolväsendet är av en sådan omfattning, att utgifterna för dessa eleverför den enskilda kommunen kan vara besvärande. De administrativa svårigheternaatt beräkna och debitera ersättningskostnadema blir tiU följd av det nuvarandeschablonberäkningssystemet också mycket små. finner därförskäl tala för att den hittillsvarande inställningen i ersättningsfrågan bör omprövas.Kommunförbundet framhåller, att den föreslagna ändringen inte avser barn, somgenom barnavårdsmyndigheternas medverkan placerats som fosterbarn i enskilthem, då dessa barn enligt huvudregeln för kyrkobokföringen skall kyrkobokförasi vistelsekommunen. Därigenom kommer de automatiskt att även tillhöravederbörande elevområde, varför vistelsekommunen är skyldig att svara förundervisningskostnaderna. betonar , att vistelsekommunensskyldighet enligt skollagen att ta emot bam i skall kvarstå. Riksrevisionsverketfinner inte att skäl framkommit, som motiverar en omprövning av riksdagenstidigare beslut i frågan om interkommunal ersättning. De kostnader som deaktuella elevgrupperna åsamkar vistelsekommunerna synes såvitt kan bedömas varaav underordnad betydelse, då dessa elevgrupper i de flesta fall inte allstorde påverka de stora utgiftsposterna administration, lokaler och inventarier.Svårigheter att göra kostnadsjämförelser kan uppstå med hänsyn till standardskillnadermellan kommunerna, varför ett bifall tUl framställningen enligtriksrevisionsverkets uppfattning även kan medföra krav på konstruktion av en nyersättningsregel. Verket avstyrker därför den föreslagna ändringen. har försin del intet att invända mot den föreslagna ändringen i bestämmelserna om interkommunalersättning utan tillstyrker bifall till framställningen. Fråganom kommuns rätt till interkommunal ersättning för undervisningskostnaderna förelev i grundskola som vistas i annan kommun under sådana förhållanden atteleven utan att vara kyrkobokförd där likväl skall anses tillhöra elevområdethar länge varit föremål för diskussion och har tidigare vid flera tiUfällenbehandlats av (prop. 1958: 93 s. 34, SU 1958: 89, rskr 1958: 214 samt2LU 1966: 51). Att ersättningsskyldighet inte föreskrivits har motiverats medbl. a. att merkostnaderna för kommunerna var små, då statsbidrag utgår till del av skolko.stnaderna. Vidare har anförts att de praktiska olägenheternaatt räkna fram och utkräva ersättningsbeloppen ansetts betydande i förhållandetill beloppens storlek och deras ringa betydelse för den kommunala ekonomin. Förslaget om ändring avskollagens bestämmelser om interkommu nal ersättning förundervisningskostnader innebär endast en omfördelning av kostnadema mellan kommunerna.Då en sådan omfördelning är ett starkt önskemål från kommunernas sida, finnerjag skäl biträda förslaget. De administrativa svårigheterna att beräkna ochdebitera ersättningsbeloppen torde, såsom kommunförbundet framhållit, bU små.För att ge kommunerna möjlighet att i sina inkomst- och utgiftsstater ta hänsyntill dessa ersättningsregler bör de nya bestämmelserna träda i kraft den 1 juli1973. I detta sammanhang villjag också behandla en fråga som rör tillsättning av biträdespersonal m. m.inom och gymnasieskolan. Enligt 9 § andra stycket a) skollagenskall skolstyrelsen ombesörja de angelägenheter avseende skolväsendet ikommunen, som är att hänföra till förvaltning och verkställighet och som inteankommer på något annat organ. Motsvarande gäller enligt 20 c § skollagen ifråga om landstingskommuns utbildningsnämnd. Mot bakgrund av dessa bestämmelserföreskrivs i 17 kap. 55 § skolstadgan (1971: 235) att skolstyrelsen resp.utbildningsnämnden anställer annan personal vid ellergymnasieskolan än skolledare, lärare, huvudlärare, institutionsföreståndare, skolläkareoch skolsköterska, i den mån ej annat särskilt föreskrivits. I fråga omledighet och vikariat m. m. finns en regel av i huvudsak samma innehåll i 18kap. 9 § skolstadgan. Från har framhåUits att det f. n.inom kommuner och landstingskommuner pågår en utveckUng mot en central perr sonaladministrationoch att det därför vore värdefullt om kommuner och landstingskommuner gavs rättatt själva bestämma vilket organ somskall ha till uppgift att besluta i förut angivna frågor. Skolöverstyrelsenhar enligt vad jag inhämtat inte någon erinran häremot. Överstyrelsen framhållerdock vikten av att ledningen vid berörd skola ges tillfälle att yttra sig ifrågor som rör anställning av sådan personal som skolledare och lärare skall hakontakt med i undervisningsarbetet. För egen del anser jag att kommunernasjälva bör få avgöra vilket organ som har att besluta om anställning av häravsedd personal och förordar därför att kommunfullmäktige resp. landsting gesnyss angivna bestämmanderätt. Jaghemställer att Kungl. 1) antaga inom upprättatförslag tiU lag om ändring i skollagen, 2) godkänna vad jag förordat om anställning av visspersonal vid och gymnasieskolan, m. m. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.