prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Varav 2 milj, kr. överförts till budgetutjämningsfondenper . ' Preliminärt belopp. Medelsförbrukningunder budgetåren 1970/71-1972/73 För budgetåret1970/71 minskades investeringsramengenom Kungl. Maj:ts beslut till 19,5 milj.kr. beroende päöverföring av 2,3 milj.kr. tiU /72. Maj:ls beslutden vidgades investeringsramen för /71 till 23,7milj.kr., sedan anvisat 2,3 milj.kr. på tilläggsstat (prop. 1971: 75 bU. 4, : 4, rskr 1971: 115). Medelsförbrukningenstannade vid 22,9 mUj. För /72 harinvesteringsramen, efter överföring till budgetutjämningsfonden av 2 milj. kr. av defrån /71överförda medlen, fastställts liU 13,1 milj.kr. räknar med attutnyttja ramen helt. För budgetåret1972/73 föreslår verket enimedelsförbrakning av 38,5 milj, kr. Prop.1972:1 Bilaga 8 288 Av följande sammanställning framgårfaktisk resp, beräknad medelsförbrukning för budgetåren 1970/711972/73 (milj.kr. Utöver vad som framgår av den allmännasjöfartsöversikten (s. 120) anför verket följande beträffande de olikaobjeklgrupperna. Investeringarna under objektgruppenSjösäkerhet beräknas för perioden1972/731976/77 hålla sig inom en ram av 1314 mUj. per budgetår.Jämfört med fjolårets långtidsplan har investeringsvolymen höjts i fråga omhamnar och Ijänstelokaler, lotsbåtar och distriktsfarlyg samtradionavigeringsstationer. Programmet för ersättning av fyrskepp medbottenfasta fyrar är i det närmaste slutfört. Efter /73 kommerinte något fyrskepp att finnas kvar i tjänst. Den nu återståendeinvesteringskostnaden beräknas tUl 3,9 milj.kr,, varav 1,3 milj, kr.förutsätts faUa på arbeten som kommer att utföras i sysselsätlningsfrämjandesyfte i samråd med . Såsom anmälts itidigare anslagsframställningar pågår utbyte av bojar mot mindre fyrar. EnligtgäUande planer sker utbytet i första hand inom sådana områden där Irafikintensiteten är hög och därisförhållandena medför att bojarna måste vara intagna långa perioder då trafikännu pågår. Investeringskostnaderna fördessa fyrar uppgår tiU 2,3 ä 2,5 milj. kr. , HärtiU kommer ettinvesteringsbehov av , för andra mindre fyrar saml ett likastort belopp för anläggning av helikopterplattformar, överliggningsrum o, d.Sistnämnda åtgärder krävs på avsides belägna, automatiserade fyrar för attmöjliggöra snabb service, Fyrautomaliseringen fortsätter ochberäknas kunna avslutas under den nuaktuella planperioden,. Automatiseringen möjliggör successiva personalminskningar. Takten i automatiseringenhar anpassats till fyrpersonalensnaturliga avgång. /77 kommer endast en 1972:1 BUaga 8 289 knapptredjedel av nuvarande personalkader som är ca 100 man att återstå. För tele- och fyrmaterielräknar verket med en successiv ökning av investeringsbehovet med . per budgetär fråndet begärda beloppet om 2,1milj. kr, för /73, Ökningen får ses mot bakgrund av de är frånär stigande återanskaffningskostnaderna för det automatiserade fyrväsendel,kostnaderna för förbättrade VHF-anlägg-ningar vid lotsplatserna, förändringar idet internationella maritima frekvensbandet,införandet av radarrespondrar, dubblering av viss apparatur på de störrelotsplatserna samt vissa åtgärder i personalbesparande syfte, I fräga om hamnaroch Ijänstelokaler har tidigare beräkningar av investeringsbehovenvisat sig alltför låga. Anledningen härtill är bl, a, att byggnadskostnadernapå svårtillgängliga platser såsom Rödkallen, Söderarm och Nidingarna viddetaljprojekteringen visat sig uppgå tiU högre belopp än som tidigareuppskattats. beräknas dock investeringskostnaderna kunna nedbringas. För /73 tarverket upp 2 milj, kr. För att tillgodoseinvesteringsbehovet av lotsbåtar krävs en revidering av tidigare långtidsplan. Erfarenheternahar visat att en fortlöpande modernisering av båtbeslåndel för alt nå framtill snabbare utsättning och avlagning avlots liksom tUl kortare befordringstider vid transporter av personaltill och från lotsuppassningar blir aUl angelägnare med hänsyn lill såväl utnyttjandet av personalen som lillservicen för sjöfarten. Även frän social synpunkt är etl förbättratbåtbestånd motiverat. Ökningen av varvskosinaderna motiverar en snabbareersättning av de äldre båtarna, I förra årets långtidsplan togs förbudgetåren 1974/75 och 1975/ 76 upp medel för en ny gasningsjakt som ersättningför den byggda Sefyr, Med hänsyntill fartygets tiUstånd är det nödvändigt all tidigarelägga ersättningsanskaffningen lill /73, Anskaffningskostnaden beräknas tUl ,Byggnadsseklionens arbetsfar-tyg, som är ett utrangerat tjänslefartyg,fyller inte kraven på sjövärdighet. Verket anser del nödvändigt att förfogaöver åtminstone ett kombinerat arbets- ochdykarfarlyg. Undersökningar om lämpUg fartygstyp pågår. Kostnaden föranskaffning av fartyget uppskattas liU ca I milj, kr, för ett vart avbudgetåren 1973/74 och 1974/75, TotaU beräknas investeringskostnadema förlotsbåtar och distriktsfartyg stiga från 1,7 milj, kr, /72 till4 milj, kr. För sjöräddningsändamål avser verket allunder /73 bl. a. skaffa enpejlstation för positionsbestämning av nödställda. Efter samråd med övrigaorgan som deltar i sjöräddningsarbelet räknar vidare medatt anskaffa en selektortelefonutrustning, inter-fon. Investeringsbehovetuppgår för /73 till , Deccastationernabehöver ett årligt anslag för fortlöpande förnyelse 1972:1 BUaga 8 290 Under budgetåren 1973/741976/77 ökar medelsbehovellill 1,5 milj. kr. Ökningen sammanhänger med att ca 4 milj. kr. avses investerade för att konverteranorrlandskedjorna lill den sändningskombination som övriga kedjor har. Verket räknar medbetydande ökningar i investeringsvolymen för objektgruppen Sjökartläggning. Resultatet av åretsavtalsförhandlingar och de nya arbetstidsbestämmelsemahar särskilt stor genomslagskraft i fråga om sjömätningen som har ställtid och endast effektiv mätningstid. Detta gör det nödvändigtfrån kostnadssynpunkt att ytterligare effektivisera mätningsarbetet ochförbättra malerielens driftsäkerhet. Sådana åtgärder förutsätter betydandeinvesteringar i fartyg och utrustning. Den elektroniska apparaturen försjömätning utvecklas snabbt. Flera av sjömätningens fartygsenheler måste medhänsyn till ålder och förslitning utrangeras . Fortsatt användningförutsätter reparationer och moderniseringi en utsträckning som inte är ekonomiskt försvarbar. Av det totala investeringsbeloppet försjömätningsfartyg och båtar /731976/77, 29,3 milj, kr,,faller 13 milj, kr. på ett större sjömätningsfartyg för kustsjömälning och 5milj. på etl mindre sjömätningsfartygsom avses tjäna som ledarfartyg och basfartyg för tUl omfattningen begränsademen ofta brådskande civila och militära sjömätningsuppdrag. avser mindre ledarmotorbåtar, husbåtar och rekognoseringsbåtar,sammanlagt åtta enheter, samt 1,7 milj. kr. lätta fortgående mätningsbåtar.Beträffande de sistnämnda framhålls att förslitningen är kraftig, vilket medförbehov av kontinuerlig förnyelse. För /73 begärs 7,8 milj. kr.,varav 6,3 milj. kr. avser sjömätningsfartygoch båtar, 1,1 milj. kr. utrastning för sjömätrung och . I investeringsbeloppenför sjömätningsfartyg och bålar ingår ersättningsanskaffning av fast utrustning, såsom apparatur förelektronisk positionsbestämning och för avståndshåUning m. m. Som framgått av redogörelsen förverksamhetsplanen under den allmännasjöfartsöversikten tar i sitt investeringsprogram för femårsperioden /731976/77 upp anskaffning avytterligare två havsisbrytare samt en för Vänem avsedd mindre isbrytare.Av havs-isbrytarna bör den ena vara avsamma storlek som den som är under byggnad i , dvs. på 22 000hkr, och den andra av Njord-lyp eUer . De totala kostnaderna förisbrytarmateriel anges tiU ca 160 milj, kr. Förden isbrytare sotn är under byggnad och som väntas bli levererad 1972:1 BUaga 8 KommunUcationsdepartementet 291 under /75 har betalningsansvaret isamband med regleringen av den finska statsskulden till övertagits av finskastaten. Endast kontrollkostnader samt kostnader för vissa mindretilläggsbeställningar upptas därför i medelsframstäUning, För /73 begärs 16,8 milj,kr,, varav 6 milj, kr, avser en ny Vänernisbrytare och 10 milj, kr, en nyhavsisbrytare. Totalkostnaden för den förra har angetts tUl 12 milj, kr. ochför den senare till 84 milj. kr. Teknisk utrastning för tillsynsarbetet ifartyg har varit av relativt enkel beskaffenhet. Kostnaderna försådan utrustning har ocksä varit så begränsade och av sådan natur att deansetts böra belasta driftsanslagen. Med hänsyn till dels fartygenstilltagande tekniska komplexitet, dels nya krav i tiUsynsarbetet - exempelvisbeträffande buUer i fartyg -dels kraven påen effektivisering av del praktiska tillsynsarbetet, räknar verketnumera med att anskaffa mer kvalificerade tekniska hjälpmedel i tillsynsarbetet. Dessa hjälpmedel kommer imånga fall att ha så lång livslängd och så hög anskaffningskostnad att de börinvärderas på fond. För perioden /73-1976/77 harför ändamålet upptagits . För statliga farleder räknar verket medett investeringsbehov av ca . Punktvisa fördjupningar, såsomundanskaffande av friliggande stenblock ochsandbankar eller breddning av farleder i trånga passager, är i vissa faU nödvändiga för att tiUgodose sjösäkerheten.Från säkerhetssynpunkt är det bl. a.angeläget att inom skärgårdsområdena i möjligaste mån avlasta de storafarlederna från trafiken med fritidsbåtar. Verket planerar därför attprojektera och anordna särskilda leder för fritidsbåtar i lämpliga områden. För återställandeav sjöfartsverkels tUlgångar, som förstörts eller skadats genom haveri, brand e. d., upptasfr. o. m. /73 ett ärligt investeringsbelopp om . Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgivit det yttrande som redovisas under rubriken (s. 74). Prop.1972:1 BUaga 8 292 harberäknat medelsförbrakningen under anslaget Sjöfartsmateriel m. m. för /73 tiU 38,5 milj.kr. Som framgår av investeringsplanen för kommunikationsverken har jagförordat en investeringsram av 17 milj.kr.Detta innebär en ökning av medelsförbrakningen med nära 4 milj. kr, iförhållande till innevarande budgetär. Av följande sammanställning framgår hurinvesteringarna under nästa budgetår istort beräknas komma att fördela sig på de olika objektsgrupperna, SammanstäUningen visar även utfalletför /71 och den beräknade medelsförbrukningen förinnevarande budgetår. För objektsgruppernaSjösäkerhet och Sjökartläggning förordar jag således en medelsförbrakning avsammanlagt 10,1 milj. kr. Delta bör medge en fortsall automatisering avfyrväsendel i takt med den naturliga personalavgången samt möjliggöra nödvändiga ersättningsinvesteringar. För objeklsgrappen Isbrytarfartyg harjag, i överensstämmelse med vad jag anfört i proposition (1971: 126) angåendeutbyggnad av m, m,, beräknat 6 milj, kr. för en förvänernförhällanden avpassad isbrytare. Totalkostnaden för en sådan har somframgår av det föregående beräknats tiU ca 12 milj, kr. Det avhamnutredningen avlämnade betänkandet Vintersjöfart har remissbehandlats. Iavvaktan pä att beredning ägt rum av betänkandet är jag inte beredd att taställning tiU frågan om en ny havsisbrytare utöver den som beställts. För statiiga fiskehamnar och farledersamt för utrustning för fartygs-verksamhetberäknar jag slutiigen sammanlagt . Anslaget lUl Sjöfartsmateriel m. m. börberäknas med hänsyn tiU alt en marginal utöver investeringsramen bör finnas föratt möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen under nästa budgetär. Med hänvisning lill vad jag sålundaanfört förordar jag att medel anvisas enligt följande anslagsberäkning. 1972:1 BUaga 8 KommunUationsdepartementet 293 Beräknad medelsförbrukning /73 17,0 Avgår beräknad ingående behållning 0,2 Erforderligt anslag /73 18,5 Med hänsyn tillomfattningen och karaktären av investeringsverksamhet förordar jag attverket på samma sätt som tidigare erhåller etl bestäUningsbemyndigande om 5milj. gällande leveranser av sjöfartsmateriel under /75. Jaghemställer, att Kungl. 1. till Sjöfartsmaterielm. m. för /73 anvisa etl investeringsanslag av . 2. medge attsjöfartsverket lämnas det beställningsbemyndigande jag förordat i det föregående. Med hänvisning till sitt tidigare förslagtar i skrivelse ånyo upp frågan om enutbyggnad av ochmälarfarlederna till att motsvara ett djupgående av 6,8 m vid medelvatlennivä.Kostnaderna för arbetena i kanalen beräknas prisnivå uppgå till 23,5 milj. kr. fördelade över en treårsperiod.För /73 begär verket 7,5 milj. kr. har ånyo tagit upp fråganom en utbyggnad av från 6till 6,8 m djupgående vid medelvaltenstånd. En redovisning för projektet lämnades i prop. 1971: 1(bil. 8 s. 241). Den lotala kostnaden för enbartkanalutbyggnaden har av angettstiU 21,5 milj. kr. i 1970 ärs prisläge. 1971: 1 erinrade jag om att i den av redovisadetrafikvinslkalkylen kostnaderna förvissa tiUkommande farledsarbeten i inte var medtagna. Jag ansågmig av bl, a. detta skäl inte övertygad om att projektet hade den säkralönsamhet att det vid jämförelse med andra angelägna projekt då borde kommatiU utförande. En förnyad bedömningav lönsamheten av den av föreslagna fördjupningen har skett, varvid även nyssnämndafarledsarbeten m. m. inbegripits. 1972:1 Bilaga 8 KommunUationsdepartementet 294 Vid en framräkning av kostnaderna förhela projektet tUl prisnivå framgår alt dessa kan beräknas tUl ca 39,5mUj. enligt följande fördelning (milj. Fyrbelysning och sjömätning 2,5. Prognoser hargjorts baserade bl. a. på energikommitténs betänkande (SOU 1970: 13) i vad avser mineraloljeförbrukningensamt på uppgifter från olika industrier och på bedömningar av kändautvecklingstendenser i vad avser övrigtgods. Med hänsyn härtUl har en förnyad trafikekonomisk bedömning skett.Transportkostnadsbesparingen , alltså efterfärdigställandet, beräknas uppgå till 7 milj. kr. beräknastransportkostnadsvinsten till ca 10 milj. kr. Kapitalkostnadernaför hela projektet dvs. såväl fördjupningen av som farledsarbetena m. m. räknade efteren annuitet om uppgår tUl ca 4 milj.kr. Även om man av försiktighetsskäl reducerar den angivna trafikvinstennågot, synes sålunda den av föreslagna kanalfördjupningen varaekonomiskt motiverad. Jag är således beredd att efter de ytterligareöverväganden som företagits i fräga om utbyggnadsprojektet och under vissaföratsättningar förorda att det kommer till utförande. På staten bör därvidankomma att bekosta kanalfördjupningen samt fyranordningar och sjömätning, dvs,sammanlagt ca (23,5 -t- 2,5) 26 milj. kr. De aktueUa arbetena bedöms fördelasig på en treårsperiod. Den pä staten ankommande kostnaden under nästabudgetär kan beräknas tUl 7,5 milj. kr. Ett belopp av denna storlek bör anvisas under anslaget till Fonden för kanalverk.Investeringarna i kanalen torde fä förräntas via kanalavgifterna och övriga statiiga insatser via deallmänna sjöfartsavgiftema. Mitt förslag bygger på förutsättningenatt berörda landsting och kommuner själva svarar för övriga följdinvesteringari mälarfarleden m. m. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att gesjöfartsverket i uppdrag att träffauppgörelse med angivna intressenter om deras medverkan såvitt avserfarledsarbetena och andra åtgärder för att säkra framkomligheten i . Vadgäller merkostnaderna för att utforma landsvägsbron över så att denmedger passage av fartyg med det större djupgåendet föratsätter jag att enliknande överenskommelse träffas mellanstatens vägverk och intressentema. Medhänsyn till förekomsten av olje- och i nägon mån kemikalie- Prop.1972:1 BUaga 8 295 transporteravser jag vidare att låta utreda frågan om behovet frän miljöskyddssynpunkt av ytterligare trafik- ochsäkerhetsföreskrifter. Med hänvisning tUl det anförda hemställerjag, att Kungl. alt till Fonden för kanalverk för /73 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1972:1 BUaga 8 296 A. Konununikationsdepartementet m. m. m., därav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen 2 730 000 430 000 42 Allmän översikt över utvecklingen 92 : Ämbetsverksuppgifter, all avräknas mot automobilskattemedlen 93 Driftav statliga vägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 94 Byggandeav statliga vägar, all avräknas mot automobilskattemedlen 95 Bidraglill drift av kommunala vägar och galor, att avräknas mot automobilskattemedlen 96 Bidraglill byggande av kommunala vägar och gator, att avräknas motautomobilskattemedlen 97 Bidragtill drift av enskilda vägar m. m., all avräknas mot automobilskattemedlen 99 Bidrag till byggande av enskilda vägar, att avräknas motautomobilskattemedlen 100 Tjänster till utomstående, att avräknas mot automobilskattemedlen 100 Avsättning till statensautomobilskattemedelsfond 2 213 951 000 : 102 Förvaltningskostnader, att avräknas mot automobilskattemedlen 107 Uppdragsverksamhet, alt avräknas mot 111 Bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, att avräknas motautomobilskattemedlen 17 400 000 1 000 1972:1 BUaga 8 297 112 Bidrag till nationalföreningen förtrafiksäkerhetens främjande, att avräknas motautomobilskattemedlen 22C0 000 115 Kostnader för nytt bilregister m. m., attavräknas mot automobilskattemedlen 26193 000 120 Allmän översikt överutvecklingen 144 Fariedsverksamhet, exkl.isbrytning 99 100 000 145 Isbrytning 30145 000 145 Fartygsverksamhet 9 920 000 165 BidragliU vissa resor av sjöfolk 365000 166 Avsättninglill handelsflottans välfärdsfond 650000 167 Understödål skärgårdsrederier m. m. Institut m. m. 169 , därav tre fjärdedelaratt avräknas meteorologiskaoch hydrologiska institut: 171 Förvaltningskostnader 175 UnderhåUav materiel m. m. 176 Nyanskaffningav instrument m. m. 181 Bidraglill väderleksstationer i och på m. m. 182 Statens väg- ochtrafikinstitut, a+t avräknas mot automobilskattemedlen 184 Statens väg- ochIrafikinstitut: Utrustning, alt avräknas mot automobilskattemedlen : 189 Transportstöd förNorrland m, m. 190 Transportforskningsdelegalionen,att avräknas mot automobilskattemedlen 192 Ersättning lill fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m, m, 322000 000 1972:1 BUaga 8 298 194 Ersättning till trafikföretag för drift av ickelönsamma busslinjer, att avräknas mot automobilskattemedlen 14 550 000 196 Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser,därav . alt avräknas mot automobilskattemedlen 157 000 000 197 Bidragtill vissa internationella sammanslutningar m, m. 199 Beredskap för civil luftfart 800 000 199 Kostnaderför visst värderingsförfarande 40 000 200 Kostnaderför riskgaranti lill Scandinavian Summa för driftbudgeten 3 201 Investeringsplan för kommunikationsverkenTm. 206 Posthus m. m. 218 Teleanläggningar m. m. 236 Järnvägar m. m. 262 Flygplatser m. m. 279 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1 000 V. Fonden för låneunderstöd 280 Garanti till Aktiebolaget för1971/72 15 000 000 281 Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 56 200 000 285 Departementschefen 287 fond: Sjöfartsmateriel m. m. 293 Fonden för kanalverk 7 500 000 293 Departementschefen Summa för kapilalbudgelen 1 346 001 000 Totalt för 4 377 673 000 Bilaga 9 tillstatsverkspropositionen 1972 Prop. Finansdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om ekonomisk politik ochskattepolitik samt samordning i övrigt av frågor som rör statens budget.Vidare omfattar verksamheten frågor om arbets- och anställningsvillkor i allmäntjänst saml personaladminislrativa och personalpolitiska frågor för statensarbetstagare. Till hör ett antal förvaltningsmyndighetermed uppgifter som omfattar bl, a, rationalisering och revision,statistikproduktion, skatle-administralion saml lokalförsörjning. Tilldepartementets verksamhels-område hör även skatteutjämningsbidrag lillkommunerna och frågor om presstöd och samhällsinformation. Verksamheten inomdepartementets område har främst inriktats pä åtgärderför att underlätta effektivisering och rationalisering av den statligaverksamheten. Förbättrade metoder har utvecklats för budgetering, redovisningoch revision inom statsverksamheten. En ny organisation för redovisning ochrevision genomförs. Den statliga statistiken har byggts ul. Myndigheterna inomdepartementels område organiseras om successivt och ges en modern ochslagkraftig organisation, Etl centralt verk för ledning av beskattnings-,uppbörds- och folkbokföringsväsendet, , har kommit till år1971. Personalutbildningen har byggts ut och resurserna förpersonaladminislrativa frågor har förstärkts väsentligt i samband medorganiserandet av statens personalnämnd , Vidare har åtgärdervidtagits för all förbättra dagspressens ekonomiska villkor ochsamhällsinformationen. För nästa budgetår utgörskatteutjämningsbidragen lill kommunerna liksom denstörsta utgiftsposten. Utgifterna för dessa bidrag ökar med 150 milj, kr, lillsammanlagt 2 030 milj, kr. Den största anslagsökningen avser del belopp om 500milj. som preliminärt beräknas för kompensation till kommunerna medanledning av skatteomläggningen är 1971. Utgifterna inomfinansdepartementels verksamhetsområde ökar för nästa budgetär med 952,9 milj.kr. Det totala anslagsbehovet för departementets verksamhetsområde uppgår till3 717,9 milj. kr. 1 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 9 2 Skalteutjämningsbidragettill kommunerna har till syfte att utjämna skillnaderna i den kommunalaskatteuldebiteringen i olika delar av landet. Bidragen utgår både för attkompensera ett bristande skatteunderlag i kommunerna och för all mildraeffekten av en hög utdebitering. Skalteutjämningssyslemel är etl av defrämsta medlen för att skapa en i möjligaste mån likvärdig service iolika delar av landet. Bidragen är av väsentlig betydelse inte minst för norrlandskommunernaoch för glesbygdskommuner i andra delar av landet. Genom utvecklingen av detkommunala skalleunderlaget och höjda kommunala utdebiteringar har statensulgifler för skatteutjämningsbidragen ökat kraftigt . Detsammanlagda beloppet under vart och etl av åren 19661972 förskatteutjämningsbidrag framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna åren 19661972 (milj, kr,) 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1 052 1 157 1 307 1 460 1 608 1 781 Av bidragsbeloppet för år1972 faller 1 164 milj, kr, på kommuner, 89 milj, kr, på församlingar och 684milj, kr, på landsting. De relativt sett störstabeloppen för skatteutjämningsbidrag utgår lill de fyra nordligaste länen ochGotlands län. Del genomsnittliga beloppet av skatteutjämningsbidrag perinvånare utgör sålunda för i Norrbollens län , i Jämtiands län1 , i , i , och iGotiands län . Förhållandevis stora belopp faller även på län, 405kr,, och , . För länen i övrigt varierar beloppen mellan 19och , per invånare. Det totalaskalteutjämningsbidraget uppgick, räknat i kronor per skallekrona, tilli genomsnitt , för hela riket, Medelutdebileringen i hela riket uppgicksamma år lill , per skattekrona. som ett genomsnitt för helariket svarade aUtså skatteutjämningsbidragen för inemot 10 o/o av kommunernasinkomster angivna såsom medelutdebitering. Del totala skalteutjämningsbidragetuttryckt i kronor per skallekrona varierade avsevärt mellan länen. Denhögsta siffran, , noterades för att jämföra med dentotala utdebiteringen i länet . Motsvarande tal för var9,, resp. , för , resp, ,, förGollands län , resp, , och för ,resp, . Lägsta bidrag fick storstadslänen där bidrag uttryckt i kronorper skattekrona utgick med Prop.1972:1 Bilaga 9 3 ,, , och , för ,resp, . Anslaget tillskatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m, är i riksstaten för innevarandebudgetår upptaget med 1 880 milj. kr. För /73 beräknas anslagettill 2 030 milj. kr. Anslagsökningen utgör således 150 milj, kr. För nästa budgetårföreslås ökade insatser i syfte att effektivisera den statliga verksamheten.Riksrevisionsverkets resurser för förvaltningsrevision förstärks och utvidgastill att omfatta områdena social verksamhet, samhällsplanering och allmänförvaltning.