prop · FV03135 · 1972-12-31 00:00:00 — Som exempel pä sädana ändringarnämns atl EEC beslutar upphäva den suspension av tullen för sill som införtsden eller atl avtalet mellan ochDanmark som medger direktlandning av svensk fisk i kantillämpas av . Under förhandlingarna har frän svensk sida somytterligare exempel angetts en utvidgning av nuvarande fiskegränser. Jag vill understryka, att denöverenskommelse som träffats måste ses mot bakgrund av att EEC bestämt motsattesig en överenskommelse som innebär ömsesidig frihandel på fiskområdet.Samiidigt framförde och i egenskap av blivande medlemsländermycket starka önskemål om att få behålla den tullfrihet som uppnåtts i EFTA. 1detla läge ställdes vi inför tvä alternativ. Ä ena sidan hade vi möjlighet atlåterinföra tull för bl. a. frysta fiskfiléer och fiskkonserver gentemotDanmark, och , i vilket fall direktlandningsrätten iDanmark och tullsuspensionen i EEC för sill kom i fara. Ä andra sidan förelågmöjligheten att acceptera den lösning som sedermera blev förhandlingarnasresultat. Att jordbruks- och fiskprodukternainte omfattas av frihandeln Sverige-EEC fär fiera konsekvenser för svensk del.Danmark och blir medlemmar i och lämnarEFTA. den 1 juli 1977 kommer de att stegvisanpassa sitt tullskydd gentemot utomstående länder till EEC:s yttre tulltaxa.De förmåner bl. a. som följd av EFTA-samarbetet har haft på denengelska marknaden vid export av bacon och smör kommer av allt att döma att gåförlorade när börjar tillämpa den gemensammajordbrukspolitikens regler. Den svenska exporten av härdademarina fetter och oljor, vilken är tullfri enligt , kommer attbeläggas med tull vid export till de nya medlemsländerna i EEC. Exporten tilldessa länder uppgick år 197 I till ca 18 milj. kr., varav varor för ca 10 milj.kr. Den svenska fettvaruinduslrin, som önskat atl dessprodukter skulle omfattas av frihandelsavtalet med , har bl. a. framhållitatt elt förändrat konkurrensläge inträder genom och Storbritanniensanslutning till EEC. 1 detta sammanhang har aktualiserats frågan om att höjagränsskyddet i för fettvaror, inklusive margarin. Frågan bereds f. n.och kommer om särskilda ätgärder krävs atl i särskild ordning anmälas förriksdagen. De svenska tullsuspensionerna påfiskområdet innebär att den nuvarande EFTA-tullfriheten successivt utvidgastill alt omfatta även de nuvarande EEC-staterna och . Först efterövergångsperiodens slut, dvs. , kommer exporten från dessaländeratt konkurrera på den svenska mrknaden med exempelvis exporten frånDanmark och utan någon tull. Av den totala importen till av fiskoch fiskprodukter pä 396 milj. kr. utgjorde införseln från nuvarandeEEC och endasl 6,3 milj. kr. Därav avsåg 1,3 milj. kr. Prop.1972: 135 48 varuslag som berörs av tullsuspensionen. De nu gällandetullarna på ifrågavarande område är relativt låga och lorde inte inågon nämnvärd utsträckning ha lagt hinder i vägen för export till , Den svenskafiskförädlingsinduslrins konkurrenssituation kommer all förändras genom alt densvenska exporten till de tidigare EFTA-medlemmarna och Storbritannieni framtiden kommer all mölas av EEC-tullar. Genom medgivandet alt beviljatullsuspensioner till det utvidgade EEC kan dock, som jag tidigare framhållit,de svenska direktlandningarna i fortsätta. Dessa direktlandningar, somnormalt motsvarar mer än hälften av det svenska fiskets lolala fängstmängd, harsvarat för nära 2/3 av det totala värdet av den svenska exporten. Likaså kansill, som är den viktigaste exportvaran för det svenska fisket, exporterastulllrilt även lill det utvidgade EEC. Förutom sill kommer även s. k. skrapfiskoch vissa andra fiskslag att vara tullfria vid export till det utvidgade EEC. Ivissa fall är tullfriheten bunden i . I andra fall är tullen helt ellerdelvis suspenderad i EEC. Exporten till och direktlandningarna i avvissa slag av färsk fisk kommer dock att tullbeläggas. hargjort en framställning om åtgärder med anledning av . Denna haröverlämnats till fiskerinärings-utredningen för att beaktas i dess fortsaitaarbete. Jag vill vidare nämna, att Sverigevid förhandlingarna underströk att utvidgningen av EEC kommer all medföraproblem för den traditionella svenska exporten till de nya medlemsländerna avbl. a. oljor och letter, fiskvaror, bacon och smör och att med hänsynhärtill har för avsikt att med hänvisning till bestämmelserna i artikel 15 iavtalet mellan och EEC ta upp förekommande problem pä jordbruksområdeti syfte att finna lämpliga lösningar på dem. Gemenskaperna har noterat detsvenska uttalandet och konstaterat att problem som uppstår kan tas upp i detgemensamma förvaltningsorganet i enlighet med bestämmelserna i nämnda artikel. I detta sammanhang bör erinras omprolokoll 16 till anslulningslraktaten mellan EEC och de nya medlemsländerna,vilket avser handeln m. m. med jordbruksprodukter. Detta protokoll förutser,atl problem som kan uppslå i vissa konkreta fall för vissa tredje länder skallkunna behandlas inom gemenskapen . På grundval av EFTA-konventionenhar medlemsländerna ingått ett fiertal bilaterala avtal för att underlättautvecklingen av handeln med jordbruks- och fiskvaror. är part i tresådana avtal, ett med , ett med och elt med . De bilateralaEFTA-avtalens bestämmelser om tuDkoncessioner blir genom en iEFTA-konventionen gällande i förhållande till alla EFTA-länder. Härigenom harSverige kommit i åtnjutande av vissa tullättnader för sin export till en delandra EFTA-länder. Det bilaterala jordbruksavtalet mellan och Danmarkupphör att Prop.1972: 135 . . 49 gälla , då lämnar EFTA. Denöverföring av medel lill - totalt ca 300 milj. kr. under perioden1960-1972 - som skett i enlighel med detta avtal upphör därmed. De bilaterala jordbniksavtalenmellan och bl. a. , , och upphörocksä att gälla . Därmed bortfaller de fördelar haftgenom dessa avtal. Konsekvenserna för den svenska exporten av bacon och smörlill har jag redan berört. De förmåner i övrigt som Sverigeindirekt haft genom dessa avtal är av mycket begränsad ekonomisk betydelse. I sammanhanget vill jag nämna, attSverige redan i samband med EEC-förhandlingarna hade preliminära överläggningarmed rörande handeln med jordbruksprodukter, varvid förklaradesig berett att under innevarande höst inleda överläggningar med sikte på attömsesidigt inom ramen för importbehoven tillgodose varandras intressen. Manborde dessutom beakta möjligheterna alt främja handeln med jordbruksprodukterinom en vidare krets länder genom överenskommelser inom ramen för EFTA. Underhösten har också kontakter inletts mellan vissa av de kvarvarande EFTA-ländernai syfte alt nå överenskommelser om ömsesidiga lättnader i exporten avjordbruksprodukter. kommer från den 1 januari1973 att t. v. stå utanför både EFTA och EEC. import från avsådana fiskvaror, för vilka tull eller införselavgift utgår vid införsel fråntredje land, torde endast avse frysta fiskfiléer. Denna import uppgick år 1971till ca 2,5 milj. kr. För är 1972, liksom för , beräknas importen kommaatt röra sig om 8 milj, kr. Från dansk sida har man uttryckt önskemål om attSverige även efter den skall medge avgiftsfri import av frystafiléer från . Med hänsyn till speciella läge synes delrimligt att framställningen beviljas så lill vida att avgiften på färöiskafiléer suspenderas fr. o. m. t, v,, dock längst till den 1februari 1976, dvs, den lidpunkt då en dansk deklaration omanslutningsfördragets tillämplighet pä senast kan träda i kraft. Enomprövning av ställningstagandet kommer emellertid att göras omkonkurrensförhållandena inom fiskerinäringen skulle förändras till svensknackdel. Till omständigheter som kan föranleda omprövning kommer bl. a. atlhänföras etl ökat tryck på den svenska marknaden, som sammanhänger medsvårigheter för den färöiska exporten till del utvidgade EEC. Jag vill i dettasammanhang erinra om att avgiftsfriheten för frysta fiskfiléer i EFTAförknippats med utvecklingen av konkurrensförhållandena inom fiskerinäringen.Det bör understrykas alt - enligt officiellt besked från dansk sida - inga somhelst förändringar kommer all ske med avseende pä förutsättningarna för densvenska exporten till . Konkurrensreglerna avserkonkurrensbegränsningar och statliga stödåtgärder som kan snedvridakonkurrensen. Reglerna syftar till alt frihandeln skall kunna upprätthållasutan störningar och missbruk. Det har ansetts vara etl direkl svenskt intresseatl avtalet innehåller regler Prop.1972: 135 50 av detta slag, eftersom det av naturliga skäl är de storaföretagen i gemenskapen som i allmänhel har den starkaste ställningen på marknaderna.Reglerna innebär ett skydd mot otillbörligt utnyttjande av sädan marknadsställning. Avtalets bestämmelser omkonkurrensbegränsning gäller dels kartell-avtal och liknande förfaranden, delsmissbruk av marknadsdominerande ställning. Sädana företeelser är enligt artikel23 oförenliga med avtalel i den män de är ägnade att påverka handeln mellanSverige och gemenskapen. Dessa avtalsbestämmelser står i godöverensstämmelse med svensk lagstiftning och praxis i fråga omkonkurrensbegränsningar. De har också i stort sett samma innehåll som våraåtaganden enligt . Konkurrensreglerna i EEC-avtalethar som nämnts till syfte att frihandeln skall kunna upprätthållas utanstörningar och missbruk. Gemenskapen har i en särskild tolkningsförklaringangett, att den kommer att tolka reglerna i enlighet med motsvarande bestämmelseri . Förklaringen anger vad gemenskapen för sin del kan komma atlbedöma som oförenligt med avtalet. Tillämpningen av regler pådetta område visar att gemenskapens grundsyn på konkurrensbegränsningar i alltväsentligt överensstämmer med svensk rättsuppfattning. Gemenskapen har såledesbl. a. visat sig angelägen att stärka de mindre och medelstora företagenskonkurrenskraft genom att underlätta samarbetet mellan dem. har maninskridit mot konkurrensbegränsningar som allvarligt skadat konsumenternasintressen. - liksom övrigaicke-medlemskapssökande länder - har inte funnit skäl att göra invändning mottolkningsförklaringen. Det är naturligt atl EEC önskar tolka regler medlikartal innehåll på ett konsekvent sätt. Förklaringen har också för enpositiv innebörd på det sättet att avtalets generella regel om kartellernyanseras genom anknytning till . Enligt detta godtas nämligenvissa typer av kartellsamarbete, som är lill fördel för näringslivets utvecklingoch för konsumenterna. Jag syftar bl. a. på vad som brukar betecknas somspecialiserings- och rationaliseringskarteller. kommer alltså inteatl hindra företagssamarbete av delta slag. EEC s ensidiga förklaring innebäratt gemenskapen preci.serat sitt ställningstagande till tolkningen av avtalelskonkurrensbegränsningsregler. Det bör dock understrykas, alt den tolkning somEEC kommer fram till inte är bindande för . Vi har på samma sätt som EECmöjlighet att självständigt tolka dessa regler. Avtalets konkurrensregler omfattar,som jag lidigare nämnt, även bestämmelser om offentliga stödåtgärder. 1 artikel23 fastslås, att dylika åtgärder är oförenliga med avtalet, om konkurrensensnedvrids på ett sådant sätt att handeln mellan och gemenskapenpåverkas. Den tolkningsförklaring frångemenskapens sida som har berörts i samband med reglerna omkonkurrensbegränsningar avser även offentliga stödåtgärder. bestämmelser begränsar räckvidden av avlalels regler omstödåtgärder. Artikel 92 i fördraget anger nämligen ett fiertal typer avätgärder som är direkt tillåtna eller som av kommissionen kan förklarastillåtna. För motsvarande stödåtgärder i uppstår således inle någraproblem. Såsom generellt godtagbara stödåtgärder anses bl, a. bidrag somfrämjar näringslivet som helhet, t. ex. stöd till forskning ochyrkesutbildning, ätgärder med lokalt begränsad effekt och stöd av social naturtill konsumenter. I fråga om andra stödformer sker en bedömning från fall lillfall enligt riktlinjer som utbildas efter hand. De principer som gäller pådetla område inom gemenskapen synes i stort överensstämma med vad som tillämpasi . En för viktig aspekt avavtalets bestämmelser om offentliga stödåtgärder gäller deras samband med våravsikt att fullfölja en aktiv regionalpolitik. Det kan i detta sammanhang varaskäl att kort beröra hur man inom gemenskapen ser på regionalpolitiska frågor. I inledningen till Romfördragelanges som ett av gemenskapens mål att främja en harmonisk ulveckling igemenskapen som helhet med en jämn tillväxt i olika områden. Fördraget saknardock närmare bestämmelser om regionalpolitik, och del har därför i principankommit på de nationella regeringarna att utforma och genomföra sinregionalpolitik. Det har lett tUl att utrymmet för åtgärder på gemenskapsplanethittills varit ringa. regler om slalligastödåtgärder i artikel 92 är tiUämpUga på regionalpolitiska stödåtgärder.Åtgärder som vidtas i syfte att främja utvecklingen i områden därlevnadsstandarden är onormalt låg eller där allvarlig arbetslöshet råder kanenligt artikeln förklaras förenliga med fördraget. Likaså kan ålgärder somvidtas för att underlätta ulvecklingen i vissa regioner med industriellundersysselsältning godtas. Jag kan inte finna att målen ochmedlen för den svenska regionalpolitiken står i strid med vad som gäller inomgemenskapen. Risken för konflikter i detta avseende bedömer jag därför somliten. Avtalet utgör enligt min mening alltså inle något hinder för en fortsattaktiv regionalpolitik av det slag som bedrivs i . Den svenska regeringenoch kommer liksom alt bestämma formerna för och innehållet iden svenska regionalpolitiken. Skulle endera parten trots allt iframtiden komma att anse att en viss åtgärd strider mot avtalet och tvistsålunda uppslå om avlalels tillämpning, kan det i sista hand bli fråga om attden andra parten vidtar handelspolitiska åtgärder för att återställakonkurrensläget. Ingendera parten kan tvinga den andra parten att avstå frånatt vidta en stödåtgärd. Avtalet innehåller skyddsklausulersom anger i vilka fall och under vilka förutsättningar en part kan vidtaskyddsåtgärder. Med skyddsåtgärd avses åtgärd som normall är förbjuden enligtavtalet, t. ex. att återinföra tullar. Redan på ett tidigt stadium avförhandlingarna uppnåddes enighet om de fall som borde täckas avskyddsklausuler. Avtalet innehåller således klausuler för regionala ellersektoriella marknadsstörningar, for dum- ping, för snedvridning av handeln på grund av skillnader itullar gentemot tredje land (tulldisparileter). för brott mot avtaletskonkurrensregler, för allmänna avtalsbrott, för skydd av nationellasäkerhetsintressen och aUmän ordning samt för betalningsbalanssvårigheter.Motsvarande klausuler förekommer i alla mera omfattande avtal rörandehandelshindrens avskaffande, såsom och , Frän svensk sida ställdes underförhandlingarna krav på att klausulerna skulle utformas så klart och entydigtsom möjligt för att därmed förebygga godtyckliga tolkningar, vilka skulle kunnarubba avtalets stabilitet. Vi begärde vidare, att överläggningar alltid skulleinledas mellan parterna innan skyddsåtgärder vidtogs. Gemenskapen har gått osstill mötes på flertalet punkter. Avtalet föreskriver således som huvudregel attförhandsöverläggningar med motparten skall föregå vidtagandet avskyddsåtgärder. Endast under "exceptionella förhåUanden" kan en partfrångå kravet om förhandsöverläggningar, men även i detta fall skall överläggningarmellan parterna komma till ständ sä snart som möjligt. Avtalets allmännaprocedurregel - artikel 27 - innehåller vidare detaljerade föreskrifter om detyper av skyddsåtgärder som bör komma i fräga och om deras varaktighet. Vidareanges alt åtgärderna skall göras till föremål för regelbundna överläggningar.Syftet med dessa överläggningar skall vara att göra det möjligt att snarastupphäva åtgärderna. En grundtanke har varit att genom relativt detaljeradeföreskrifter begränsa tillgripandet av skyddsåtgärder och de skadligaverkningar som dessa kan få på samarbetet i stort. Även om de detaljeradeprocedurreglerna inte utgör nägon garanti för att skyddsklausulerna inteutnyttjas på ett otillbörligt sätt, är jag övertygad om att parterna intekommer atl vidta skyddsåtgärder utan mycket starka skäl. Samarbetet mäste idetta hänseende liksom på sä många andra områden i detta omfattande avtal bygga på ömsesidigt förtroende. Avtalet innehåller särskildabestämmelser om ulveckling av samarbetet till områden som inte täcks avavtalet. Redan på ett tidigt stadium av förhandlingarna stod det klart atlsamarbetet inte skulle få den omfattning vi önskade. Detta beror på fleraomständigheter. För det första var det ett starkt önskemål att nå fram till enuppgörelse som kunde träda i krafl med gemenskapernas utvidgning. Ettförsenat ikraftträdande med åtföljande förskjutningar i tullsänkningarna skulleha skapat betydande svårigheter för såväl näringslivet som myndigheterna. Fördet andra har gemenskaperna på en rad för oss intressanta samarbetsområden ännuinte utformat någon gemensam politik eller inlett något samarbete. Pä andraområden finns långsiktiga planer uppdragna, men verkställighetstakten är ännuföremål för överväganden. Vid sidan av dessa förhållanden finnsgivetvis andra skäl som kan ha gjort EEC tveksamt att binda sig för ett merpreciserat samarbete på vissa områden. Jag tänker härvid bl. a. på denosäkerhet som råder på många håll i fråga om verkningarna av gemenskapensutvidgning. Prop.1972; 135 53 Mot denna bakgrund var detnaturligt för oss att inrikta förhandlingarna pä att i avtalet skapa sågynnsamma förutsättningar som möjligt för framtida förhandlingar om ettutvidgat samarbete. Det resultat vi uppnått fär betraktas somtillfredsställande. Parterna har enats om en smidig procedur för inledandet avdiskussioner om alt utveckla samarbetet, när del kan gagna båda parter. Vidareförutser avtalets bestämmelse om utvecklingsbarhet möjligheten av en samordnadharmonisering. Innebörden härav är alt parterna i syfte all underlätta handelnkan vara intresserade av atl införa likartade regler på vissa områden. Det harav gemenskapen uttalats, att det i detta sammanhang kan bli fråga om att införaen särskild procedur för information och samråd. Det bör understrykas, atlparterna bevarar oinskränkt frihet att i de olika frågor som kan bli aktuellaför samarbete, ta ställning till om, hur långt och i vilken form man är bereddatl samarbeta. Varje beslut om en utvidgning av samarbetet måste enligt artikel32 godkännas i vederbörlig konstitutionell ordning. På vissa områden har Sverigeuttryckt direkt intresse för elt samarbete. Dessa finns angivna i regeringensdeklaration . Jag vill erinra om följande punkter. Tekniska eller icke-tariffärahandelshinder utgör andra - och ibland besvärligare hinder för en fri handelän tullar. Om EEC-länderna sinsemellan börjar aweckla sådana hinder, är detsjälvfallet ett starkt svenskt intresse att få delta. Samarbetet bör bl. a.kunna syfta till att underlätta för parterna att harmonisera tekniskaföreskrifter samt till ömsesidiga erkännanden av provningsresultat. Frångemenskapen har man under förhandlingarna visat förståelse för att detta områdekunde erbjuda särskilt goda möjligheter till ett för båda parter fruktbringandesamarbete. Gemenskapen har visserligen inle ansett sig kunna gå med på attnågon bestämmelse härom tas in i avtalel, men man har vid förhandlingsbordetuttryckligen förklarat atl parterna sedan avtalet trätt i kraft skall kunnaundersöka förutsättningarna för ett ömsesidigt erkännande av provningsresultat. Många svenska företag säljer del av sin produktion till andra länders offentliga myndigheter.Gemenskapen har inlett arbete på att skapa friare konkurrens i fråga omoffentlig upphandUng inom EEC. HittiUs har man främst koncentrerat sig på atlutarbeta enhetliga regler för anbudsförfaranden o. d. Även om gemenskapensåtgärder på detta område enligt uttalanden under förhandUngarna inte är avseddaatt diskriminera förelag som står utanför gemenskapen, är det självfalletmycket angelägel atl skapa bättre förutsättningar för svensk industri alt fädelta på lika villkor i den offentliga upphandlingen inom EEC. I detlasammanhang vill jag även erinra om atl vi redan i åtagit ossatt följa vissa regler rörande offentlig upphandling som syftar tillicke-diskriminering. Den snabba industriella ochtekniska ulvecklingen ställer ökade krav pä internationellt samarbete.Energipolitik, energiförsörining, transport-politik, miljövård, forskning ochtekniskt utvecklingsarbete kräver ofta Prop.1972: 135 54 inte minst av kostnadsskäl - mellanstatligt samarbete. Motden bakgrunden räknar jag med att det kommer atl visa sig atl ochgemenskapen har ett gemensamt intresse av att bygga ul samarbetet pä dessaområden. Elt dylikt samarbete förekommer redan mellan och gemenskapenpå vissa områden, bl. a. i fräga om teknologi och patenträtt samt påstålområdet. Vid sidan av områden där parternahar ett intresse av direkt samarbete finns ett antal områden där ömsesidiginformation och samråd är värdefulla för alt liberaliseringen av handeln skallkunna vidmakthållas utan störningar och gynnsamma förutsättningar skapas förekonomisk stabilitet och tillväxt. Delta gäller exempelvis sådana områden somkonjunktur- och stabiliseringspolilik saml valutapolitik. Sammanfattningsvis vUl jag i frågaom avtalets utvecklingsbarhet framhålla, att del gäller samarbeisfrågor somspänner över ell slort fält. Formen, omfattningen och djupet i samarbetet harinte preciserats. Detta får bli föremål för överläggningar allteftersomfrågorna aktualiseras. Det viktiga är att avtalet anger en procedur förbehandlingen av framtida samarbeisfrågor. Enligt avtalet skall ett gemensamtförvaltningsorgan upprättas med representanter för och gemenskapen.Förvaltningsorganets uppgift skall vara att administrera avtalet och övervakadess rätta tillämpning. Det skall sammanträda minst en gång för enallmän översyn av samarbetet. Därutöver kan mölen äga rum när särskilt behovföreligger. Jag vill understryka att beslut i förvaltningsorganet alltid skallfattas enhälligt. Det kan följaktligen aldrig bli fråga om beslut som stridermot någon av parternas vilja. Belräffande avtalets övrigabestämmelser får jag hänvisa till avtalstexten och lill den delaljredogörelseför de olika artiklarna som lämnats i det föregående. Jag övergår nu till atl redogöraför de ålgärder som för del aktualiseras med anledning av avtalet medEEC. Avvecklingen av importtullarnaförutsätler en avvikelse frän den av antagna tulltaxan. a, om avtalade tullsänkningar och omtullfriheten för tiden därefter. Avvecklingen av manufaktureringsskyddet för dei protokoU 2 uppräknade livsmedelsindustriprodukterna förutsätter ocksåbestämmelser om råvaruprisutjämning och vissa ändringar i tulltaxan. Ävenåtagandena på jordbruks- och fiskområdena innebär awikelser från tulltaxan.Särskild proposition med förslag beträffande dessa frägor kommer att senareanmälas av chefen för , 1 detta sammanhang kommer också attbehandlas frågor i samband med administrationen av avtalets urspmngsregler ochbestämmelser om beivrande av överträdelser av dessa regler. Vissa produkter som i EFTA varilfrihandelsvaror omfattas inte av avtalet med det utvidgade EEC. Återinförandetav tullar gentemot och förutsälls ske i sammatakt som dessa Prop.1972; 135 55 länder enligt anslutningsfördraget har att följa vidanpassningen av sina tullar och imporlbestämmelser gentemot tredje land. Förpliktelsen att avvecklaexporttullar föranleder inte någon ändring av gällande svensk lagstiftning.Några sådana tullar tillämpas f. n. inte i . Avtalel innebär att dylikatullar inle kan införas gentemot EEC. 1 avtalet föreskrivs, all parternaskall avveckla avgifter med samma verkan som importtullar och exporttullar.Åtagandena synes inte behöva medföra några ändringar av gällande svenskabestämmelser. Utvecklingen inom och harlett till att kvantitativa importrestriktioner och ätgärder med motsvarandeverkan i praktiken redan avskaffats i handeln mellan parterna. Den enda varasom f. n. är underkastad krav på importlicens i handeln med EEC är bilar. Sedanlänge är emellertid detta licenstvång av rent formell natur. Bestämmelsen iavtalet fordrar emellertid att licenstvånget upphävs gentemot EEC på samma sättsom skett gentemot EFTA-länderna.