prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — I anslutning till den amerikanskakonjunkturförbättringen har denna differens börjat avta och dollarns ställningförefaller tills vidare att ha stärkts genom ränteutvecklingen. Det kan ocksåfinnas goda möjligheter att denna stabilisering blir bestående till dess attden förutsedda förbättringen av bytesbalans hinner att görasig gällande. Med tankepå tidigare erfarenheter kan det ligga nära till hands att ställa frågan ominte en sådan stabilisering med åtföljande tillbakaflöde av kort amerikansktkapital och sänkning av den högt uppdrivna internationella likviditeten skullekunna urarta i en internationell räntekonkurrens vilket i en liknande situationskedde . Förutsättningarna härför synes emellertid i viktigahänseenden ha förändrats . Det förefaller sålunda inte troligt attmåttliga utflöden av dollar mera allmänt skall ge upphov till räntepolitiskamotåtgärder. Som ett annat utslag av en förändrad inställning kan möjligenförtjäna nämnas att vissa centralbanker i en strävan att diversifierasammansättningen av sina valutareserver synes ha bidragit till att öka deninternationella likviditeten sådan denna enligt gängse definitioner Prop.1972: 90 8 registreras, i och med att de mot dollar förvärvat andravalutor än re-serwalutor och införlivat dessa i sina officiella reserver. Denna bedömning av den internationellakonjunkturutvecklingen har varit en av utgångspunkterna för den revideradeexportpiognos som utarbetats av . Prognosen är iförsta hand baserad på uppgifter från de större företagen och vissa branschorganisationer.I sin bedömning av dessa uppgifter har institutet sålunda utgått från denkonjunkturuppfattning som redovisats i det närmast föregående. Exportenexklusive fartyg, beräknas 1972 öka med 5,5 o/o i volym 2,2 procentenhetermer än 1971. Till följd av en relativt kraftig minskning av fartygsleveransernaberäknas totala exporten 19711972 öka med 5 o/o jämfört med 3,8 o/o19701971.1 Efter en dämpning under främst andra och tredje kvartalen1971 förutses exporten enligt dessa beräkningar ånyo expandera under loppet av1972 för att volymmässigt öka med ungefär 10 o/o iårstakt. Det är bedömningen av exportutvecklingen för rå-och stapelvaror 1972som Hgger till grund för denna förhållandevis snabba exporttillväxt. Såvälproduktion som förbrukning av dessa varor i väntas öka kraftigt.Exporten av skogsindustriprodukter, malm samt järn och stål beräknas sålundastiga med drygt 8 o/o i volym 1972 efter en nedgång 1971 med 3,5 o/o. Omslagetförutses bli kraftigast för massa samt järn och stål. Exporttillväxten avfärdigvaror dämpades markant till följd av minskad efterfrågan i devästeuropeiska länderna. Då efterfrågenedgången blev särskilt utpräglad vadgäller maskininvesteringama kom framför allt exporten av verkstadsprodukter attförsvagas. Orderläget för verkstadsföretagen var vid början av 1972 fortfaranderelativt svagt, varför exporten av verkstadsprodukter 1972 beräknas öka medendast 3,5 o/o i volym mot 6 o/o 1971. Exporten av övrigvaror förutses stigamed 6 o/o, vilket är nära nog lika mycket som 1971. Under förutsättning omnormalskörd väntas livsmedelsexporten minska med 4 o/o efter en mycket kraftigökning . Prisutveckhngen väntas bli avsevärt svagare än 1971.Konjunkturinstitutet räknar med prissänkningar för trävaror och massa ochbetydligt lägre prisstegringar för bl. a. verkstadsprodukter. Prisförändringenskulle då bli 2,5 o/o och den värdemässiga exporttillväxten 7,5 o/o 19711972.Den lägre prisutvecklingen torde delvis ha sin grund däruti att en del avden svenska exporten utgörs av produkter i ett svagtmarknadsläge, för vilka dessutom ledande prisnoteringar sker i dollar. Det privata näringslivets investeringar i byggnader ochmaskiner väntas öka med 11,5 o/o . För industrins del förut- Med nationalräkenskapens deflateringssystem angesmotsvarande tillväxttal till 19711972 respektive 19701971. 1 Reviderad nationalbudget för 9 ses en volymökning med 6 o/o både för maskininvesteringaroch byggnadsinvesteringar. De förväntade utfallen har erhållits eftersedvanlig uppjustering av industrins planer, som de kom till uttryck istatistiska centralbyråns februarienkät. Uppjusteringen har i första hand skettmed ledning av tidigare erfarenheter om hur de faktiska utfallen utvecklat sigi förhållande till planerna. Hänsyn har även tagits till de förhållandevisstora frisläppen av investeringsfonder , den förlängda tidenför utnyttjande av avdrag för maskininvesteringar samt det ökade bidraget tillmiljövårdsinvesteringar. Vidare har antagits en fortsatt relativt lättkreditmarknad, åtminstone under större delen av 1972. Jämfört mednovemberenkäten har industrin justerat upp sina planer kraftigt både påbyggnads- och maskinsidan. På branschnivå pekar planerna på att investeringarna1972 framför allt kommer att öka inom kemisk industri, järn- och metallverksamt verkstadsindustri, medan en viss minskning är att vänta för skogsindustrierna.Handelns investeringar beräknas öka med 13,5 o/o 1972, vilket innebär ettomslag då de minskade med 6,5 "/o. Lagerinvesteringarna väntas fortsätta att minska 1972. Desenaste årens lagerutveckling har lett till att industriföretagen vid utgångenav 1971 hade en massiv lagerbuffert speciellt gäller detta råvarulagren. En kraftig minskning av råvarulagrenväntas därför äga rum . Under andra halvåret 1972räknar man däremot med en uppbyggnad av råvarulagren i samband med attindustriproduktionen beräknas öka. Färdigvarulagren tycks inte vara lika högtuppdragna som lagren av råvaror, men de är ändock så pass stora attlagerinvesteringarna i färdigvaror förutses bli avsevärt mindre under Industrins totalalagerinvesteringar beräknas uppgå till 170 milj. kr., vilket innebären fortsatt kraftig nedgång då dessa investeringar uppgick till 1,8miljarder kr. Ett omslag i lagerutvecklingen för handeln från en kraftigminskning till en relativt stark ökning medför dock attnedgången totalt sett begränsas. Sammanlagt beräknas lagerinvesteringarnauppgå till ca 520 milj. kr. Näringslivetstotala realkapitalbildning förutses med denna lagerutveckling öka med 3,5 o/o19711972 efter en minskning med 12 o/o 1970 1971. De statliga investeringarna väntas öka med 4 o/o i fastapriser 1972. Häri ingår en ökning av byggnadsinvesteringarna med 13,5 o/o ochen minskning av maskininvesteringarna med 7,0 o/o. Den avsevärda ökning somväntas för de statliga byggnadsinvesteringarna , är till övervägande delenen följd av de omfattande stimulansåtgärder som vidtogs på byggnads- ochanläggningsområdet . Kommunernas investeringar väntas öka med 3,5 o/o i volymefter It 1972.1 saml. 1972: 90 10 enminskning på 11 o/o 1971. Ett kraftigt omslag väntas för såväl byggnadsinvesteringarnasom maskininvesteringama, vilka beräknas öka med 2 respektive 14,5 o/o 1972.Även i detta fall inverkar de åtgärder som statsmakterna vidtagit ikonjunkturstimulerande syfte, i första hand genom en temporär höjning avbidragen till kommunala investeringar. Hela ökningen beräknas falla på dekommunala bolagen. För de kommunala myndigheterna förutses nära nog stagnationav investeringsvolymen 1972. Förbostadsbyggandet beräknas en igångsättning med ca 100 000 lägenheter 1972.Bostadsinvesteringama väntas öka med 2 o/o. För investeringarna iflerfamiljshus räknar man dock med en minskning med 5,5 o/o, medansmåhusinvesteringarna ökar med 13 "/o . Den kraftiga ökningenför småhusen beror till stor del på det mycket stora igångsättandet underfjärde kvartalet 1971. Antalet inflyttnings-färdiga lägenheter under 1972väntas uppgå rill 104 000, vilket innebär en minskning med 3 000 i jämförelsemed 1971. Dentotala fasta investeringsvolymen väntas stiga med 6,5 "/o 1971 1972.Byggnadsinvesteringarna ökar långsammare än maskininvesteringarna, eller med 5"/o mot 9 o/o för de sistnämnda. Inberäknat lager förutses eninvesteringsökning med 3,5 o/o 19711972. Beträffandeinkomster, priser- och konsumtion framläggs följande beräkningar. Den totalalönesumman väntas stiga med 10 o/o, vilket är i något högre takt än 19701971.Detta antas ske trots att en negativ sysselsättningskomponent beräknas dra nedlönesummeökningen med 1 o/o. Av denna ökning faller uppskattningsvis 1/2procentenhet på retroaktiva löneutbetalningar hänförliga till 1971. Enskildaföretagares inkomster väntas öka med 4,5 o/o, vilket är något mer än 19701971.Totalt beräknas faktorinkomsterna öka med 8,4 o/o, vilket är 0,4 o/o mer än19701971. Tillväxten i de disponibla inkomsterna väntas däremot uppgå till 7,4o/o mot 10,2 o/o 19701971. Hushållens nettoinbetalning till det offentligaberäknas nämligen öka avsevärt kraftigare än 19701971, då en faktiskminskning inträffade främst till följd av skattereformen. Vidbedömningen av prisutsikterna har en utgångspunkt varit att arbetsgivarnaskostnad i genomsnitt för samtliga anställda antas stiga med 11"/o inkluderat höjning av arbetsgivaravgifterna till ATP.Lönekostnadsgenomslaget inom de från intematio-nell konkurrens skyddadenäringarna väntas få ett för denna lönesteg-ringstakt normalt värde, vilket ärungefär detsamma som 1971. Enligt den prisprognos, som utarbetats kankonsumentprisnivåns uppgång under loppet av 1972 väntas bli 4,5 o/o. Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1971 och 1972 förutses förändringen blinågot högre eller 5,0 o/o. Vidden förutsatta prisuppgången 1972 kan de realt disponibla in- 1 Revideradnationalbudget för 11 komsternaberäknas öka med 2,5 o/o mot 2,6 o/o . Den privata konsumtioneninklusive turistnettot beräknas komma att öka med 4 o/o 19711972 mot enminskning med 1 o/o 19701971. Då hushållens disponibla inkomster i fastapriser beräknas öka med endast 2,5 o/o innebär konsumtionsprognosen enförväntad neddragning av den exceptionellt höga sparkvoten . Iberäkningarna har antaghs att inte fullt hälften av sparkvotsökningen 19701971skall tas tillbaka . Den offentligakonsumtionen väntas i volym öka med ca 3 o/o, varav den kommunala med 2,8 o/ooch den statliga med 3,2 o/o. Beräkningen av den kommunala konsumtionen byggerbl. a. på de planer som redovisats av kommunerna och sominneburit fortsatt dämpning av konsumtionsutgifterna jämfört medplanerna . Med ledning av denförväntade efterfrågans tillväxt kan import-volymen 19711972 beräknas stigamed 6 o/o jämfört med en minskning 19701971 med 6 o/o. Uppgången i såvälindustrins råvarulager som handels lagerhållning 1972 samt utvecklingen inomden privata konsumtionen och investeringarna väntas härvid utgöra de väsenthgaorsakerna till importtillväxten. Omslageti importtillväxten förutses bli starkast för konsumtionsvaror, för vilkaräknas med en ökning 1972 med 11,5 o/o efter en nedgång 1971 med 4,8 o/o. Förinvesteringsvarorna beräknas tillväxten 1972 uppgå till 7,5 o/o jämfört med ennedgång 1971 med 6,5 o/o. Importpriserna beräknasstiga med nära 4 o/o eller mera än exportpriserna. Denväntade försämringen av bytesförhållandet är främst ett utslag av detförhållandevis svaga marknadsläget för våra exportråvaror men kan delvisuppfattas som en följdföreteelse till den genomförda omläggningen avväxelkurserna. Denna kan beräknas medföra att importpriserna på färdigvarortenderar att stiga något snabbare än exportpriserna på sådana varor. Handelsbalansen,som 1971 förstärktes med . väntas 1972 försvagas med drygt700 milj. kr. men likväl visa ett överskott på ca 1 200 milj. kr. Bakom dennautveckling ligger dels en snabbare stegring av importvolymen (6 o/o mot 5 o/o),dels den angivna försämringen av bytesförhållandet med 1 procentenhet.Minussaldot för nettot av tjänster och transfereringar beräknas 1972 öka iaccelererad takt eller med drygt 750 milj. kr., vilket kan jämföras med enårlig försvagning 19681971 med i genomsnitt 450 milj. kr. Framför allt väntasdet nu negativa tjänstenettot öka eller med drygt 400 milj. kr. varav ökningeni minussaldot för turistnettot beräknas bidra med tre fjärdedelar.Bytesbalansens saldo, inklusive korrigeringspost och transfereringsnetto,skulle enligt dessa beräkningar så som de redovisas i tabell 3 i kapitel III visa ett underskott 1972 på ca 600 jämfört med ett överskott 1971 på drygt 900 milj. kr., en försämring medca . Dennaberäkning av utrikeshandelns utfall ger tillsammans med de angivnaförändringarna i försörjningsbalansens övriga delposter till resultat attbruttonationalproduktens tillväxt 19711972 beräknas bli 3,4 o/o. huvuddrag visar den reviderade försörjningsbalansen på samma omkastning ibalansläget för ekonomi 1972 som redan framträdde i den preliminäraförsörjningsbalansen. Vad gäller den inre balansen visar prognoserna sålunda påförnyad tillväxt för den totala produktionen och den inhemska efterfrågan. Vadgäller den yttre balansen pekar prognoserna alltjämt på en avsevärdförsvagning av bytesbalansen. Bytesbalansenväntas i själva verket visa något större underskott 1972 än som tidigareberäknats, ehuru utgångsläget nu framstår som mera positivt. Den beräknadeförsvagningen blir därmed mera markerad än vad de preliminära kalkylernavisade. En speciell omständighet som bidragit härtill är att man haratt räkna med en avskrivning om 109 milj. kr. på en kredit som svenska statenen gång lämnat . Detta belopp redovisas som en transferering som kom- -5,4 -0,8 -2,5 Bil.1 Reviderad nationalbudget för 13 meratt belasta bytesbalansen och medverkar till dess beräknade försvagning19711972. I samma riktning verkar även den väntade försämringen avbytesvillkoren, vilken nu beräknas bli något kraftigare än enligt depreliminära kalkylerna. Den sammanlagda effekten av svagare bytesvillkor beräknasi själva verket till ca 700 milj. kr. för varor och tjänster. Med dessasärskilda förhållanden medtagna i beräkningen framstår den väntadeförsvagningen av bytesbalansen om ca . inte desto mindre somavsevärd. Till saken hör ju att den beräknas inträffa dålagerinvesteringarna sannolikt kommer att fortsätta att sjunka och dåtillväxten av den totala produktionen inte väntas bli onormalt hög. Ungefärhälften av saidoförsvagningen faller på tjänste- och transfereringsnettot men enlika eller mera väsentHg orsak till att underskottet beräknas stiga är atthandelsbalansen inte väntas bli mera aktiv, vilket torde varabehövligt, utan tvärtom försvagas med ca 3/. En förhållandevisblygsam ökning väntas nämligen för exporten och detta beror inte på begränsadkapacitet utan därpå att en måttlig tillväxt fömtses för den internationellaefterfrågan, särskilt under årets tidigare delar. Tänkbartär dock att avsättningsmöjligheterna kan ha blivit något underskattade och attfrämst verkstadsexporten skulle kunna utvecklas mera expansivt. Bytesbalansensunderskott skulle under sådana förhållanden kunna bli lägre än beräknade ca600 milj. kr. 1972, vilket bl. a. kännetecknas därav attlagerinvesteringarna med . väntas underskrida sitt sannolikatrendvärde. En sådan avvikelse borde i och för sig ha gett ett positivt utslagpå bytesbalansen. Det kan tilläggas att om man betraktat bistånds- och liknandekrediter som löpande transfereringar och följaktligen låtit dessa belastabytesbalansen Milj.kr., löpande priser Export av varor Import av varor 38 152 36 193 40 940 39 710 2 034 - 1748 2 250 - 1896 '2 200 - 2 200 Övriga tjänster m. m., netto' Transfereringar, netto Korrigeringspost' 'Motsvaras av postema "korrigering av handelsstatistiken" och"övriga tjänster, netto" i tabell 111:3. 2 Uppskattning av istatistiken icke redovisade löpande betalningar. Prop.1972: 90 14 skulle det sålunda till ca 600 milj. kr. beräknadeunderskottet få höjas till drygt 700 milj. kr. Det förhållandevis gynnsamma utfallet av bytesbalansen1971 var säkerligen till stor del ett utslag av en speciell konjunkturfasning,som innebar att efterfrågan inom landet var ovanligt låg i förhållande till utlandetsefterfrågan på vår export. En rimlig tolkning har dock varit att det ävenskulle ha skett en mera djupgående förbättring om man jämför med läget deavmattningsbetonade . Sådana som prognoserna nu föreliggerskulle emellertid 1972 med en likartad konjunktursituation medföra en återgångtill läget 1968 vad avser såväl underskott i bytesbalansen somlagerinvesteringarnas ungefärliga omfattning. En annan sak är attbetingelserna för en positiv utveckling av bytesbalansen under de närmastföljande åren kan komma att visa sig gynnsammare vid utgången av 1972 än defaktiskt var vid utgången av 1968. Vad gäller såväl kapacitetstillgång somkostnadsutveckling bör de svenska exportindustrierna ha goda förutsättningaratt vid ett konjunkturuppsving ta vara på avsättningsmöjligheterna påexportmarknaden. Det förefaller emellertid uppenbart att man även fårräkna med en kraftig ökning av varuimporten och troligen även av turistutgifterna. Den väntade omkastningen i det yttre balansläget 19711972har till stor del sin grund däruti att exporten i årsgenomsnitt beräknas stigahögst medelmåttigt och endast obetydhgt snabbare än föregående år, medandäremot importen under inverkan av den interna efterfrågeutvecklingen väntasslå om från en klar nedgång till en måttlig tillväxt. Den omkastning somförutses i det inre balansläget kommer till uttryck däruti att användningen avresurser för inhemska slutliga ändamål dvs. bortsett från lager beräknasåterta en normal tillväxt om drygt 40/0 efter att ha fallit obetydligt tillbaka19701971. beräknas lagerinvesteringarna fortsätta att sjunka19711972 men endast i tredjedelen så snabb takt som året dessförinnan.Sammanlagt väntas en ökning av den inhemska efterfrågevolymen med drygt 3,5 0/0efter en nedgång med ett par procent 19701971. Liksom i de preliminära kalkylernaväntas accelerationen av den slutliga interna efterfrågan falla såväl på privatkonsumtion som på offentliga och privata investeringar. Vad gäller de offentliga investeringarna räknasfortfarande med ett omslag i positiv riktning, men särskilt i fråga om dekommunnala investeringarna är den volymökning som förutses påtagligtnedrevide-rad. Med tanke på de betydande belopp som anslagits för dylika ändamålkan det förefalla förvånande att hela den beräknade volymökningen för statligaoch kommunala myndigheters investeringar stannar vid drygt 1/. Detomfattande stöd som givits till kommunala investeringar tycks åtminstonedelvis fått funktionen att förhindra en ytterligare nedgång och förefallerendast till begränsad del ha kommit till Bil, 1 Revideradnationalbudget för 15 uttrycki direkt investeringsökning. Även planerna för den kommunala konsumtionen har inågon mån nedreviderats. Justeringen är förhållandevis liten men frånsysselsättningssynpunkt inte helt oväsentlig. Enligt den finanspolitiskamodellen i kapitel VIII framträder alltjämt en påtaglig förändring i positivriktning av den offentliga sektorns beräknade inverkan på samhällsekonomin.Hela denna förändring beräknas falla på direkt efterfrågepåverkan, i förstahand genom utvecklingen av de offentliga investeringarna, inberäknatbostadsinvesteringar. De expansiva effekterna av en betydande försvagning avstatens finansiella sparande motverkas däremot av en antagen kraftigförstärkning av kommunernas finansiella sparande. Ävenmed avseende på det privata näringslivets investeringar gjordes under 1971stora insatser för att vrida utvecklingen i positiv riktning. De prognoser somnu föreligger tyder på att den ekonomiska politiken i detta hänseende skulleuppnå en viss framgång. Alltjämt räknas med kraftiga volymökningar förinvesteringar inom handel m. m. liksom för handelsflottans fartygsanskaffning.Härutöver tillkommer en något starkare volymökning för industrins investeringarsom beräknas stiga med 6 o/o. Härvid är dock att märka att utgångsläget nuhar reviderats ned ett par procentenheter. Det förefaller som om industriföretageni sin investeringsplanering mindre har påverkats av den betydande resultatförsämringsom skedde 1971 än av de åtgärder som vidtagits i stimulerande syfte liksom avutsikterna till en successiv förbättring av avsättning och vinster. Företagenhar haft möjlighet att kraftigt öka sin upplåning på den svenskakreditmarknaden och förfogar nu över betydande likvida reserver. Enoklarhet med avseende på det finansiella utgångsläget är emellertidatt nationalräkenskapskalkylerna pekar på en ännu starkare försämring avföretagens driftsresultat och självfinansieringsmöj-heter 1971 än somförefaller förenligt med kreditmarknadsstatistiken. Det har bedömts somövervägande sannolikt att nationalräkenskapskalkylerna som i detta hänseendehar karaktären av restpostberäkningar kan ha överskattat resultatförsämringeninom näringslivet med ett par miljarder kr. Tänkbart är även att den del avvinstförsämringen inom näringslivet som faller på enskilda företagaresinkomster i dessa preliminära beräkningar blivit underskattad i vilket falläven inkomstkalkylerna för hushållssektorn 1971 skulle ha påverkats. Tentativaskattningar har gett vid handen att den speciella osäkerhetsmarginal som kanfölja härav för hushållsinkomsternas del skulle kunna röra sig om upp till ca1/2 miljard kr.i och för hushållens beräknade sparkvot om upp till 1/2procentenhet. 'I en slutlig sammanställning av nationalräkenskapskalkylerna har postenenskilda företagares inkomster höjts med ungefär detta belopp. Det har av tidsskälej varit möjligt att beakta denna justering i de följande kapitlen. 1972: 90 16 Vadsedan beträffar hushållens dispositioner 1972 blir den centralabedömningsfrågan på vad sätt den betydande ökning av sparkvoten somomisskännligen ägde rum härefter kan komma att återverka på den privatakonsumtionen. I huvuddrag har den bedömning bibehållits som gjordes i denpreliminära nationalbudgeten. Sålunda räknas med en viss nedgång i sparkvotenliksom med återgång till en medelhög kon-sumtionsstegringstakt 1972. Dentillväxt av den totala produktionen med ca 3,5 o/o som förutses 19711972skulle med oförändrade arbetstidsförhållanden och en som normal betraktadproduktivitetsutveckling knappast ha kunnat innebära någon ökad sysselsättningdetta år. tillkommer emellertid verkningarna av den betydandearbetstidsförkortning som genomförts från ingången av 1972. Denna beräknas fåen återhållande inverkan på arbetskraftsutbudet motsvarande 3,5 o/o. En kalkylsom gjorts utifrån rimliga men inte desto mindre osäkra antaganden rörande dentroliga produktivitetsutvecklingen har visat att sysselsättningen skulle kunnastiga något mera kanske med 1 o/o mera än det beräknade arbetskraftsutbudet.Härvid har frånsett arbetstidsförkortningens inverkan räknats meden ökning av arbetskraftsutbudet om ca 1/2 o/j. För samhällsekonomin somhelhet har förutsatts att produktiviteten skulle stiga mera 1972 än 1971 ellermed inemot 5 o/o mot drygt 2 o/o. Denna snabbare produktivitetstillväxt antasdelvis utgöra en konsekvens av arbetstidsförkortningen men får främst ses somföljdverkan av allmänt ökad aktivitet. huvuddrag sammanfaller dessa beräkningar nära med motsvarande kalkyler iden preliminära nationalbudgeten. De reservationer som där gjordes kan nu medsamma fog upprepas. Tillväxten i sysselsättning kan sålunda bli lägre tillföljd av än större produktivitetsvinster och opåräknade standardsänkningarinom vissa serviceområden. Härtill kommer att ändringar i frånvarofrekvens ochövertidsarbete kan påverka arbetskraftsefterfrågan och möjligen i återhållanderiktning. Vidare är det tänkbart att utbud och efterfrågan kan komma att visaökad obalans på vissa delarbetsmarknader, vilket kan komma att begränsaarbetslöshetens nedgång. Även stegringar av yrkesverksamhetsgraden utöver vadsom beräknats skulle få en sådan inverkan. En viss nedgång i arbetslöshetenförefaller dock i årsgenomsnitt trolig 1971 1972. Detta bör innebära att dentendens till nedgång i arbetslösheten som säsongrensat gjort sig gällande sedande sista månaderna 1971 kommer att fortsätta och att arbetslösheten mot slutetav kan väntas bli tydligt lägre än . Inteblott för arbetsmarknaden utan även för produktionen pekar prognosema på enpåtaglig aktivitetshöjning under loppet av 1972. I årsgenomsnitt väntasindustriproduktionen stiga med 2 1/2 o/o 1971 1972. Under första kvartalet1972 förefaller produktionskurvan dock 1 Revideradnationalbudget för 17