prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Invandramasorganisationer har viktiga uppgifter att fylla som informationskanaler och somstöd för den enskilde invandraren framför allt efter ankomsten till . I fråga om svenskaorganisationer och institutioner har ändamålet med bidrag varit att stimuleratill åtgärder som leder till bättre information om invandrarna, intensivare kontakter mellan invandrare ochsvenskar samt ett ökat engagemang i svenskt föreningsliv fråninvandrarnas sida. Genom en kraftig uppräkning av medlen för ändamålet förinnevarande budgetår har utrymmet försådana insatser vidgats väsentligt. Jag finner det angelägel alt detekonomiska utrymmet för dessa syften också i fortsättningen står tiUinvandrarverkets förfogande. För översättningar som inte kan utförasav verkets personal bör, som jag har nämnti det föregående (s. 156), ökade medel anvisas. Med hänvisning i övrigt tillsammanställningen hemställer jag att Kungl. all lillAnpassningsålgärder för invandrare för /73 anvisa etl reservationsanslag av . Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1970/71Utgift 27 874 703 1971/72Anslag 41000 000 1972/73 Förslag 41000 000 Från anslaget bestrids utgifter föravgiftsfri undervisning i svenska språketm. m., som studieförbunden anordnar för utlänningar vilka är stadigvarandebosatta i . I samråd med statens invandrarverk ocharbetsmarknadsslyreisen får överstyrelsenunder innevarande budgetår som fortsatt försöksverksamhet i samarbetemed studieförbunden anordna avgiftsfri undervisningför invandrare i svenska språket och samhällsorientering. Överstyrelsen uppskattar behovet avutbildning under /73 tiU , dvs, en ökning med . Av ökningen beräknas falla påundervisning på betald arbets- 1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 13 162 tid,50 000 tinmiar på konlaktkurser för invandrarkvinnor och 70 000 limmar på vidgad undervisningsvolym tUl följd avväntad ökning av invandringen. Kostnadema härför beräknas komma attuppgå liU 15 mUj. För att stimulerainvandrarkvinnor alt delta i utbUdningen föreslår överstyrelsen att särskilda medelberäknas för uppsökande verksamhet (.) och för barnpassning ianslutning tiU undervisningen (. Den hittUlsvarande verksamheten med studiecirklari samhäUskun-skap och folkhögskolekurser .i svenska språket med samhäUsoriente-ruig bör utvidgas genom ett ökat antalstudietimmar resp. kurser. För ändamålen krävs ökade medel (244 000kr. För läraratbildning och pedagogisktutvecklingsarbete samt administration beräknas medelsbehovet till . D epartemen t sch ef en Som jag har upplyst i det föregående ärinvandrarutredningens förslag om grandutbUdning i svenska för vuxna invandrareföremål för fortsatta överväganden inom berörda departement. Enligtskolöverstyrelsens redovisning av försöksverksamheten med undervisning forinvandrare i svenska språket och samhällsorientering anordnades under /71 ca 26300 studiecirklar omfattande sammanlagtinemot . Den verkliga kostnaden härför uppgår enUgt överstyrelsen tiU ca 43 mUj.kr. Härtill kommer vissa administrations-och pensionskostnader. Jämfört med /69 har antalet timmarmer än fördubblats och kostnaderna nästan tredubblats. Den beskrivnautvecklingen av utbildningens volym och kostnaderna härför samt erfarenheterna i övrigt avhittillsvarande försöksverksamhet harföranlett att en översyn av verksamheten har satts i gång inom Kungl. I sammanhanget kommer bl. a.nuvarande regler för statsbidragsgivningen och tiUämpningen av dessaatt ses över. Jag har för avsikt att sedanöversynen har avslutats föreslå Kungl. Maj:t de åtgärder som kan finnas påkallade för att anvisade medelför försöksverksamheten skaU användas så effektivt som möjligt. Överstyrelsen harföreslagit att medel anvisas för konlaktkurser för hemarbetande invandrarkvinnor. Ianslutning härtUl har medel begärts föruppsökande verksamhet och för barnpassning. Jag ansluter mig tUl styrelsensuppfattning att sådana kontaktkurser bör anordnas som ett led i den pågåendeförsöksverksamheten. genomförde ochinvandrarverket i samarbete med studieförbundenvissa försök med uppsökande verksamhet och bampassning. Kostnadernahärför bestreds från anslaget Anpassningsåtgärder för invandrare. Jag anserdet angelägel att dessa försök kan forsälta i syfte att 1972:1 BUaga 13 InrUiesdepartementet 163 geökade erfarenheter och föratsätter alt medel från anslaget Anpassningsåtgärderför invandrare kan disponeras härför. För verksamheten under /73beräknar jag oförändrat medelsbehov, 41mUj. Jag utgår därvid från att omfattningen av svenskundervisnmgen i formav studiecirklar ryms . Verksamheten bör i störstamöjUga utsträckning inriktas på studiecirklar som grundar sig på avtalmed arbetsgivare om ersättning frånarbetsgivaren till arbetstagare som deltar i undervisningen. Som jag har anfört bör arbetsmarknadsstyrelsenkunna som villkor för kollektiv överföring av utländsk arbetskraft krävaatt arbetsgivaren förbinder sig att beredainvandrarna undervisning i svenska i viss omfattning på betald arbetstid eUermot likvärdig ersättning i annan ordning. Vidare räknar jag med en mindre ökning av folkhögskolekurserna i svenska med samhällsorientering för invandrarna ochantalet studietimmar för studiecirklar i samhäUskunskap. Jag hemställer att Kungl. alt tiU Undervisning för invandrare isvenska språket m. m. för /73anvisa ett förslagsanslag av 41 OOOOOO kr. Prop.1972:1 Bilaga 13 164 Genom beslut av1970 års riksdag (prop. 1970: 75, SU 103, rskr 270) fastställdes riktlinjemaför den treårsperiod för regionalpolitiskt stöd som inleddes med /71. Dessariktlinjer innebar i flera avseenden enförstärkning av de regionalpolitiska stödmedlen. a. infördessysselsättnmgsstöd och transportstöd. Ökade resurser ställdes tUl förfogandeför lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag och tillämpbarheten av dessastödformer vidgades. För regionalpolitiskt slöd undertreårsperioden har fastställts en ram på 1200 mUj. kr., varav 200 milj. kr. har beräknats för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån,800 milj. kr. för lokaliseringslån, 100 milj. kr. för UtbUdningsslöd, 25 milj.kr. för sysselsättningsstöd och 75 milj. kr. Maj:t bevilja lokaliseringsstöd medbelopp motsvarande vad som vid utgången av den femåriga försöksperioden kvarstod outnyttjat av ramarna förlokaliseringsbidrag och lokaliseringslån, sammanlagt 87 milj. kr. Enligt beslut av1970 års riksdag (prop. 85, SU 106, rskr 272) skaU Stiftelsen under vart ochett av kalenderåren 1971 1973 erhålla ett tUlskott på 5 milj, kr, inom ramenför det regionalpolitiska stödet. Anslag härför anvisas under trettondehuvudtiteln. För samordning mellan de centrala lokaliseringsorganens åtgärderoch den av Norrlandsfonden bedrivnastödverksamheten samråder fonden fortlöpande medarbetsmarknadsmyndigheterna. Under /71 beviljades 251företag lokaliseringsstöd med 67 milj, kr, i bidrag och 336 milj, kr. i lån,sammanlagt 403 mUj. Vidare lämnades lånegarantier för rörelsekapital ilokaliseringssyfte för lån på tillhopa 4,2 milj. kr. Av det sammanlagda stödethar utgått tiU 207 företag i det allmänna stödområdet. En tredjedel av bidragenoch en sjättedel av hela lokaliseringsstödet under budgetåret utgick tillföretag i det inre stödområdet. Av 39nyetableringar som under /71 ägde rum med lokaliseringsstödskedde 26 i stödområdet, varav hälften i del inre stödområdet. De investeringar som under budgetåret1970/71 har skett med lokaliseringsstödhar av företagen beräknats medföra en ökning av antalet sysselsatta med4 800 personer, därav 3 500 eller i stödområdet. I jämförelse med motsvarande uppgifter för den föregående femårsperio- Prop.1972:1 BUaga 13 165 den innebär detta en viss förskjutning tiU förmån förstödområdet. Samma tendenskan iakttas i fråga om omfattningen av det bevUjade stödet. Medan avlokaliseringsstödet utgick lill företag inom stödområdet,är för /71 motsvarande andel . Förhållandet beror delvis påatt stödområdet har utvidgats med vissakommunblock i och och på all betydandelokaliseringsstöd bevUjades Aktiebolaget för vissa investeringar i . De företag som harfått lokaliseringsstöd utgången av har i sma ansökningarangivit, att stödet skulle medföra ensysselsättningsökning på 18 600 personer, varav 12 300 inom stödområdet.Av denna beräknade ökning hade 1971 13 000 nya arbetstillfällen reaUserals, varav 8 400 inom stödområdet.I rant tal av den beräknade sysselsättningsökningen i dessa företag hade aUtså förverkligats vid nämndatidpunkt. Procenttalet motsvarar i stort sett den andel av planeradeinvesteringar som då hade hunnitslutföras. I takt med investeringarnas färdigställande torde om inteoförutsedda hinder möter den faktiska sysselsättningseffekten komma att överstiga den beräknade nivån. En inventeringav den verkliga sysselsättningseffekten i slödföretagen vid kalenderårsskiftet19711972 kommer att vara genomförd . Beslut omutbildningsstöd har under /71 fattats i över 400 ärenden och omfattat sammanlagt 56milj. Mer än hälften av det beviljade utbUdningsstödet har utgått i form avs. Genom stödet beräknasutbildning komma att beredas 8 300 personer, varav 6 500 inomstödområdet. Sysselsättningsstödhar beviljats 168 företag inom det inre stödområdet med 7,5 milj. kr.Den sysselsättningsökning i dessa företag för vilken stödhar utgått uppgick till ca 1 490 årsarbetskrafter. För innevarandebudgetår har till lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, lokaliseringslån,utbildningsstöd och sysselsättningsstöd anvisats sammanlagt 375 milj. kr. För nästa budgetårföreslås i huvudsak oförändrade anslag. Enökning med 2,5 milj. kr. föreslås i fråga om medelsanvisningen tillsysselsättningsslöd. Genom företagareföreningarna lämnadesunder /71 lån ur statens hantverks- och industrUånefond med 71milj, kr,, vilket delvis möjliggjordes genom särskild förstärkning av fonden påtilläggsstat, I form av industrigarantilån bevUjades kreditstöd med 32 mUj,kr. Den minskade efterfrågan pålånegarantier torde ha samband med bl. a, lättnaderna påkapitalmarknaden. För statliga lånegarantier och lån genom företagareföreningarna beräknas under nästa budgetår oförändradkreditkapacitet stå tiU förfogande, dvs, totalt ca 160 milj, kr. Lokaliseringssamråd enligt lagen (1970: 725) omlokaUseringssamråd 1972:1 BUaga 13 InrUesdepartementet 166 börjadetiUämpas den 1 aprU 1971, För samrådsverksamheten har inrättats en särskUddelegation mom . Verksamheten har pågått alltför korttid för att några slutsatser skall kunna dras rörande resultaten avsamrådsförfarandet, sakkunnigaför planering av turistanläggningar och frUufts-områden m. m. har avlänmat betänkandet (DsJo 1971:7) se StatUgt lokaUseringsstöd tUlrekreationsanläggningar. Betänkandet remissbehandlas f. n.Glesbygdsutredningen räknar med att lägga fram sitt slutbetänkande undervåren 1972. har företagit en enkätför att utröna företagens intresse för etablering i industricenlraanläggningari fyra orter i det inre stödområdet. I anknytning tiU arbetet med att utformaetl regionalpolitiskt handlingsprogram förhela landet har inom påbörjats en översyn av de nuvaranderegionalpolitiska medlen. TUlkomsten av lokaliseringsstödet vidnutten av innebar början tiU en kraftig expansion av det statligakreditslödet till näringslivet. Vid sidan av det regionalpoUtiskt inriktadekreditstödet har staten vidtagit också en rad andra åtgärder isyfte att underlätta näringslivetskreditförsörjnUig. Som ett resultat härav har den utestående volymen avstatUga krediter tUl företagen vuxit till betydande belopp. LokaUseringsstödhar under de sex budgetåren 1965/661970/ 71beviljats med , varav 1,2 mUjarder kr. Utestående lokaliseringslån uppgick iseptember 1971 tUl över 900 milj. kr. Volymen av utestående industrigarantUånoch av företagareföreningarna administrerade hantverks- och industrUån uppgårf. n. tUl sammanlagt ca 450 milj. kr. Medräknas utbetalade lokaliseringsbidrag/avskrivningslån uppgår statens utestående engagemang i skilda former avregionalpoUtiskt stöd f. n. lUl ca 1,7 mUjarder kr. Med denna omfattande stödgivning följerkrav på uppföljning och bevakning i syfte att säkerställa ändamålet med stödetoch förebygga förluster i stödverksamheten, bl. a. med hänsyn till attkrediterna i regel innebär en hög grad av risktagande. Med anledning häravuppdrogs åt lokaliseringsutredningatt överväga hur uppföljningsverksamheten borde ordnas.Riksdagens revisorer har därefter iskrivelser och fäst uppmärksamhetpå vikten av att åtgärder vidtas i syfte att minska förlusterna i denkreditstödjande verksamheten. lade i juli 1971fram vissa förslag i ämnet i betänkandet (Ds In 1971: 8) Om uppföljningen avstödföretag m.m, RemissbehandUngen avbetänkandet har nyUgen avslutals. redovisade vidare1968 års kommerskoUegieutredning resultatet avsitt arbete i betänkandet (SOU 1971: 69) Näringspolitiken ny verksorganisation.Där föreslås en rad genomgripande reformer med avseende på organisationen av de statliga aktiviteterna pånäringspolitikens 1972:1 Bilaga 13 167 område, däribland handhavandet av den regionalpoliliskastödverksamheten. De frågorsom kommerskoUegieutredningen har aktualiserat står i flera avseenden i intimt samband med de organisatoriska problem som lokaliseringsutredningenhar behandlat. pågår inom Kungl. utredningar som syftartill att rationalisera och bättre samordnahandläggningen av olika former av statligt kreditstöd. Mot denna bakgrund synes tidpunkten intelämplig alt nu la upp de avlokaliseringsutredningen behandlade uppföljnings- och bevakningsfrågornatUl ett mera långsiktigt avgörande. Vid min behandlmg avanslaget Bidrag tiU företagareföreningar m. : Administrationskostnader återkommer jag till frågan omförstärkning av föreningamas resurser föruppföljningsverksamheten. Som framgått av den redogörelsen underavsnittet B Arbetsmarknadm. (s. 27) föreslås att programbudgetering införs för arbetsmarknadsområdet fr. o. m. /73.Det nya redovisningssystemet omfattar även de delar av denregionalpoliliska stödverksamheten och andra verksamheter med regionalpolitiskanknytning som handhas av arbetsmarknadsmyndighetema.Enligt mitt förslag tUl pro-granundelning skall ifrågavarandeverksamheter tas upp under ett särskilt program, betecknat Regionalpolitiskastödåtgärder. Programmet omfattardelprogrammen Investeringsfonder, Lokaliseringssamråd, Lokaliseringsbidrag, LokaliseringsutbUdning,Sysselsättningsstöd och Loka-lisermgslån.De två första delprogrammen omfattar arbetsmarknadsmyndighetemas befattning med de verksamheter somregleras i förordningen (1955: 256) om investeringsfonder förkonjunkturutjämning (ändrad senast 1970:910) resp. lagen (1970: 725) och kungörelsen (1971: 51) om lokaliseringssamråd.Övriga fyra delprogram avser den stödverksamhet som grundar sig på kungörelsen (1970: 180) om statiigt regionalpolitisktstöd (ändrad : 1031). Utgifter som hänförsig till programmet Regionalpoliliska stödåtgärder bestrids f. n. frånde på driftbudgeten uppförda anslagen Lokaliseringsbidrag, Stöd tilllokaliseringsutbildning. Infriande av statlig garanti för lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital och Sysselsättningsslöd samt det påkapitalbudgeten under fonden för låneunderstöd upptagna anslaget Lokaliseringslån. I samband med de ändradebudgeteringsprinciperna bör i enlighet med vad jag har anfört de fyranänmda driftbudgetanslagensamrhanföras under ett nytt förslagsanslag, benänmt Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet. Lokaliseringslån bör som utiämnas från ettsärskilt investeringsanslag på kapitalbudgeten. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 1 Beloppen avsermotsvarande anslag eller delar av anslag enligt riksstaten för ifrågavarandebudgetår (se tablå s. 36). Från anslaget skall bestridas utgifterna för deti programbudgeten för arbetsmarknadsverket upptagna programmetRegionalpolitiska stödåtgärder med undantag av delprogrammet Lokaliseringslån.Delprogrammen Investeringsfonder och Lokaliseringssamråd belastas endast av administrationskostnader. 1970/71 Utfall 1971/72 Beräknat Lokaliseringsbidrag Lokaliseringsutbildning Sysselsättningsstöd Infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital Gemensamma kostnader 2 619 000 85 262 426 65 000 000 50 000 000 10 000 000 1000 3 246 000 Ändring 1972/73 ----- h 10000 000 + 2 500 000 + 378 000 + 2 878 000 + 324 000 +854 000 + 324 000 Av den av faststäUda medelsramen för regionalpolitiskt stöd om 1 200 milj. kr.under treårsperioden 1970/711972/73 bar för beslut om lokaliseringsbidrag ochavskrivningslån beräknats 200 milj. kr. Maj:t har bemyndigats atthärutöver ta i anspråk 3 milj. kr. som vid ingången av treårsperioden kvarstodoutnyttjat av beslutsramen för lokaliseringsbidrag från föregåendefemårsperiod. Under /71har beslut fallats om lokaliseringsbidrag med 67,3 milj. kr. Formen avskrivningslånhar kommit till endast begränsad användning. För beslul under innevarandebudgetår och /73 kvarstår av den beräknade ramen förlokaliseringsbidrag (3+200 67,3) 135,7 milj. kr. För treårsperioden harför utbildningsslöd beräknats ett medelsbehov på 100 milj. kr. Under budgetåret1970/71 fattades beslut om utbildningsslöd med sammanlagt 56 milj. kr.Utbildning beräknas ha kunnat beredas 8 300 personer, varav 6 500 inomstödområdet. Av stödbeloppet har 29 milj. kr. () beviljats i form av s. k.schablonstöd. Denna del beräknas svara mot en utbildning av 5 400 personer (). Prop.1972:1 Bilaga 13 169 Medelsbehovet försysselsättningsslöd har beräknats till 25 milj. kr. Sådantslöd har bevUjats 168 företag med sammanlagt 7,5 milj. kr.,vilket representerar en sysselsättningsökning på ca 1 490 årsarbetare meUanåren 1969 och 1970. Av det sålunda beviljade sysselsättningsstödet har 4,8milj. utbetalats under /71. Infriande av garantierför lån i lokaliseringssyfte lill rörelsekapital har hittiUs inte förekommit. Styrelsen anger / 73 ett medelsbehov av 75 milj. kr., utgörande återstoden avvad som beräknats för ändamålet . Styrelsen fömtsätter enbetydande ökning av utbildningsvolymen , dock inte såkraftig som mellan budgetåren 1969/70 och 1970/71 då ökningen uppgick tiU ca 3000 personer. Styrelsen beräknar, att ca 11 000 personer under budgetåret1972/73 kommer alt genomgå lokaliseringsutbildning. Medelsbehovet härförberäknas till 50 milj. kr., dvs. samma belopp som för innevarande budgetår. Medelsbehovet fördelprogrammet beräknar styrelsen lill 10 milj. kr., dvs. vad som återstår avdet beräknade medelsbehovet for denna stödform . Infriande av statlig garantiför lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital. Styrelsen förordar ett oförändrat formelltbelopp av . TiU täckande avarbetsmarknadsverkets administrationskostnader för förévarande program beräknas4,1 mUj. Som jag harberört har för perioden /711972/73 en ram på 200 milj. kr. beräknats förbeviljande av lokaliseringsbidrag/ avskrivningslån. Härtill kommer 3 milj, kr,,som vid periodens början kvarstod outnyttjat av bidragsramen för den femårigaförsöksperioden. Under anslaget för ändamålet har för budgetåren 1970/71 och 1971/72anvisats sammanlagt 125 milj. kr. Under /71beviljades lokaliseringsbidrag med 67,3 mUj, kr. skedde dockutbetalningar med endast 45,3 mUj. Denna eftersläpning hänger samman bl. a.med att bidragen betalas ut i takt med investeringamas fullföljande. På grundhärav har den kassamässiga reservationen på bidragsanslaget ökat från 45,2milj. vid ingången av /71 till 59,9 milj. kr, vidbudgetårets utgång, 6* 1972. 1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 13 170 Enligt vad jag har förordat i detföregående vid anmälan av riktiinjerna för programbudgel förarbetsmarknadsverket skall kostnaderna förde olika regionalpolitiska bidragsformerna bestridas från ett gemensamtförslagsanslag. Vid utgången av /72 kvarstående reservation pådel f, n, på riksslaten uppförda reservationsanslaget Lokaliseringsbidragbör härvid användas för utbetalning av redan bevUjade lokaliseringsbidrag. Medhänsyn härtUl anser jag det tillräckligt att underförevarande anslag för nästa budgetår ta upp ett belopp av 65 milj. kr.tiU lokaliseringsbidrag. Under /71 beviljadesutbildningsslöd med sammanlagt ca 56 milj. kr. Anslaget belastades dock medutbetalningar på endast 33 mUj. kr., främst på grund av den eftersläpning somföljer av stödets konstruktion. Det för /71 anvisade anslaget på35 milj. kr. visade sig således vara tillräckligt trots den stora beslutsvolymen. För innevarande budgetår har tillutbildningsslöd anvisats 50 milj. kr. Att döma av utvecklingen under den gångnahösten kommer besluts-volymen detta budgetår knappast att öka.TUlgängliga uppgifter tyder emellertid på att betalningsutfallet kommer att blistörre än under föregående budgetår. Någon ytterligare uppräkning av anslagetsynes dock inte erforderlig. Jag förordar därför att för utbildningsstöd /73 beräknas oförändrat 50 milj. kr. Som jag inledningsvis nämnt harsysselsättningsslöd beviljats 168 företag inom det inre stödområdetmed totalt 7,5 mUj, kr. Stödet har medverkat tiU en sysselsättningsökning hosifrågavarande förelag med ca 1 490 årsarbetskrafter meUan ,Om denna ökning har bibehållits i företagen kommer dessa alt varaberättigade lill ytterUgare sysselsättningsslöd av samma omfattning under år1972, Härtill kommer nya ansökningar om förstaårsstöd. För innevarande budgetår har försysselsättningsslöd beräknats 10 milj, kr.Med hänsyn liU alt utfaUet av stödverksamheten tyder pånågot högre sysselsättningsökning än som ursprungligen beräknades förordar jagalt för sysselsättningsstöd under / 73 beräknas 12,5 milj, kr. Sysselsättningsstödutgår endast lill förelag som driver industriell verksamhet. Gränsen meUan vadsom skall betraktas som industri resp, industrUiknande verksamhet är emellertid flytande. Omriksdagen inte gör erinran häremot bör Kungl. Maj:t ha möjlighet all beslutaom sysselsättningsstöd tiU företag, vilkas verksamhet vid en snäv tolkning skullekunna ansesfaUa utanför det egentliga industribegreppet, om det mot bakgrund avsysselsältningsförhållandena inom det inre stödområdet kan anses befogat. Jag biträder arbetsmarknadsstyrelsensförslag i fråga om medelsbehovet för infriande av lånegarantier ilokaliseringssyfte under budget- Prop.1972:1 BUaga 13 171 Under åberopande avdet anförda och med hänvisning till sammanställningen i det föregående hemställer jag att Kungl. alt lill RegionalpoUliskt stöd:Bidragsverksamhet för /73anvisa ett förslagsanslag av . Särskilda stödåtgärder i glesbygder 1970/71Utgift 4 463 300 Reservation 6 258 700 1971/72Anslag 5 000 000 1972/73Förslag 5 000 000 Från anslaget betalas kostnader förförsöksverksamhet i form av stöd tUl hemarbete i vissa glesbygder och för andrastödåtgärder m. m. som kan aktualiseras för att förbättra levnadsförhåUandenaför befolkningen i glesbygderna.Verksamheten handhas av kommerskollegium och företagareföreningarna. I en redogörelse för försöksverksamhetenframhåUer kommerskollegiet att glesbygdsstödet under /71 hargett ca 1 400 personer arbete (hel- ellerdeltid). Detta motsvarar enligt företagareföreningarnas beräkningarheltidsarbete för 950 personer, vUket innebär en ökning med ca 300heltidsarbeten jämfört med föregående budgetår. Företagareföreningarna har /71 beviljat bidrag till företag som bereder sysselsättning förhemarbetare i glesbygder med ca 3 milj. kr. Föreningarnasadministrationskostnader har uppgått till inte fullt . Kostnadernaper arbetstiUfälle varierar mellan 1 535kr. och , vilket motsvarar en genomsnittiig dagsverkskostnadav 12: 72-46: . ArbetstUlfäUena har främst erhållits frånföretag tiUhörande textil-och träindustrinmen även från plast-, skinn- och elektronUcföretag. avarbetstillfällena har skapats genom medverkan av företag inom det egna länet. Drygt hälften av stödet har utgått tillföretag som lagt ut legoarbete, medan ca en tredjedel har utgått tUl små lokalaföretag inkl. hemslöjda-re. av stödet har utgått till samarbetsorgan (t.ex. hemslöjdsförening). 1972:1 Bilaga 13 172 Av stödet har två tredjedelar avsettinvesteringar i maskiner och arbetsredskap samt transportkostnader medanåterstoden gällt utbildning och instruktion. Stödet har sällan kombinerats medandra former av samhäUsstöd. framhåller attförsöksverksamheten är relativt ny och att den hittiUs för varje budgetårfortiöpande ökat i omfattning.