prop · FV0321 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Mai:ts proposition med förslag till lag om ändring i , m. m.;given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande till föredragande departementschefen hemstäUt. Ipropositionen föreslås att nedre justitierevisionen skaU upphöra som ensjälvständig myndighet och att dess föredragande- och kansliorganisation skaUinordnas i högsta domstolen (HD). HD:s ordförande skall enUgt propositionenvara den samlade organisationens chef. Under honom skaU kansliet förestås av enkanslichef. De bestämmelser om HD som bör finnas i annan lag än gmndlag förssamman i 3 kap. . I stor utsträckning länanas emeUertid åt HDsjälv att meddela bestämmelser om domstolens organisation och verksamhet. 1 1972.1 saml. 1)Förslag tiU Härigenom förordnas i fråga om , dels att 3 kap. 46 och 8 §§ samt 33 kap. 7 § skall hanedan angivna lydelse, dels att i 3 kap. skall införas en ny paragraf, 7 §, avnedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 KAP. 4 § utgöres av högst tjugotvå justitieråd.Konungen förordnar ett av justitieråden att vara domstolens ordförande. skall vara delad i två eller flera avdelningar. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vid överläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvika från rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av högsta domstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om det prövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen fråga skall avgöras av högsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar eller beslut mot varandra stridande åsikter i fråga om viss rättsgrundsats eller lagtolkning å olika tider gjort sig gällande inom högsta domstolen, äge vad nu är föreskrivet tillämpning allenast i det fall, att avdelningen finner den rådande meningen avvika från dom eller beslut, som senast meddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, som angår häktad eller eljest enligt särskild föreskrift fordrar skyndsamt avgörande, om målet före- skall vara delad i två eller fleraavdelningar. Avdelningarna äro lika behöriga att upptaga mål, som högsta domstolenhandlägger. Högsta domstolens ordförande är tillika ordförande på enavdelning. Ordförande på annan avdelning är det justitieråd som Konungenförordnar. Justitieråden indelas till tjänstgöring på avdelningarnaför enligt grunder som högsta domstolen beslutar. Nuvarandelydelse kommer å sådan tid, att det icke utan menlig tidsutdräkt kan avgörasav högsta domstolen i dess helhet. Då mål avgöres av högsta domstolen i dess helhet, böra,om laga hinder ej möter, alla justitieråden deltaga i avgörandet. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vidöverläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvikafrån rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av högstadomstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om detprövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen fråga skall avgöras av högstadomstolen i dess helhet. Sådant förordnande må också meddelas, om det i annatfall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet eller vissfråga avgöres av högsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar ellerbeslut mot varandra stridande åsikter i fråga om viss rättsgrundsats ellerlagtolkning å olika tider gjort sig gällande inom högsta domstolen, ägeförsta stycket första punkten till-lämpning allenast i det fall, att avdelningenfinner den rådande meningen avvika från dom eller beslut, som senastmeddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, som angår häktad ellereljest enligt särskild föreskrift fordrar skyndsamt avgörande, om måletförekommer å sådan tid, att det icke utan menlig tidsutdräkt kan avgöras avhögsta domstolen i dess helhet. Då mål avgöres av högsta domstolen i dess helhet, skola,om laga hinder ej möter, alla justitieråden deltaga i avgörandet. I behandling av fråga rörande tillstånd, att talan måkomma under högsta domstolens prövning, skola tre ledamöter deltaga. Senaste lydelse 1971:218. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse prövningstillstånd,som förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § första stycket, avgöres dock avde ledamöter som pröva målet. Konungenbestämmer, i vilken omfattning åtgärd, som avser allenast måls beredande, måvidtagas av nedre justitierevisionen eller tjänsteman vid denna. Skallhögsta domstolen avgiva yttrande över ansökan, som avses i 26 §regeringsformen, må beslut i frågan fattas av tre ledamöter. Då avdelning behandlar ansökan om resning eller besväröver domvilla i något av högsta domstolen avgjort mål, må ej ledamot, somdeltagit i det tidigare avgörandet, tjänstgöra på avdelningen, om domfört antalledamöter ändå är att tillgå inom domstolen. / nedrejustitierevisionen skola för måls beredande till behandling i högsta domstolenfinnas revisionssekreterare. Re visionssekreterare skall vara lagfaren. Vidnedre justitierevisionen skall ock för högsta domstolen finnas kansli, somhålles öppet för allmänheten å bestämda tider. Närmarebestämmelser om nedre justitierevisionens organisation och verksamhet meddelasav Konungen. Förberedning och föredragning av mål i högsta domstolen skola hos domstolen finnasrevisionssekreterare, vilka skola vara lagfarna. Vid högsta domstolen skall finnas kansli. Har någonhos nedre justitierevisionen skriftligen aimiält ombud, som äger för honommottaga stämning eUer annan handling, må i den omfattning anmälan avserdelgivning ske med ombudet. Har någonhos högsta domstolen skriftligen anmält ombud, som äger för honom mottagastämning eller annan handling, må i den omfattning anmälan avser delgivningske med ombudet. Aimiälan må göras endast av den som, då anmälan sker, ägerhemvist inom riket och skall avse ej överstigande . Såsom ombudmå endast den anmälas, som äger hemvist inom riket. ' Förutvarande 7 § upphävd genom 1971:218. " Prop.1972: 21 5 skallombudets postadress uppgivas. Sker ändring däri, skall anmälan därom göras. Är någon enligt dennaparagraf behörig att mottaga delgiviung för annan, äge vad i 5 och 15 §§delgivningslagen är .stadgat icke till-lämpning å delgivning med denne, medmindre delgivning med ombudet enUgt 7 eller 12 § delgivningslagen ej kan ske. Dennalag träder i kraft . Till följd härav skall 24 § regeringsformen,som enligt kungörelsen (1971:31) om beslutad ändring i regeringsformen skallupphöra att gäUa men skall tUlämpas mtill dess Konungen och bestämmerannat, icke tillämpas efter utgången av . Genom lagen upphäves lagen(1946:879) om högsta domstolens sammansättning och tjänstgöring. får beståav fler än tjugotvå justitieråd tiU dess antalet nedgått tiU detta antal tillföljd av inträffade ledigheter. Om särskilda skäl föreligger, får dock nya ledamöterutses . Bestämmelsemai 33 kap. 7 § första och tredje styckena om delgivning medombud gäUer även sådant ombud som enligt paragrafens äldre lydelse har anmältshos nedre justitierevisionen. *Öppet brev om utfärdandet av kungörelsen uppläst i den 17 februari1971. 2)Förslag till Lagom ändring i lagen (1955:261) om avstängning av domare Härigenom förordnas,att 1 § lagen (1955:261) om avstängning av domare skall ha nedan angivnalydelse. Är domare på sannolika skälmisstänkt för brott, som kan antagas medföra avsättning, må han avstängas frånutövning av tjänsten. Med domare avses i dennalag ledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot, vid allmänunderrätt, hovrätt, nedre justi-tierevisionen eller högsta domstolen eller vidregeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet, , kammarrätt,skatterätt eller länsrätt eller, då Konungen förordnat därom, vid annansärskild domstol. Med domare avses i dennalag ledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot, vid allmänunderrätt, hovrätt eller högsta domstolen eller vid regeringsrätten, arbetsdomstolen,försäkringsrådet, , kammarrätt, skatterätt eUer länsrätteller, då Konungen förordnat därom, vid annan särskild domstol. Dennalag träder i kraft . Senastelydelse 1971: 1062. 3)Förslag till Lag om ändring i lagen(1957:132) med särskilda bestämmelser angående domstolama ochrättegången vid krig eller krigsfara m.m. Härigenomförordnas, att 3 § lagen (1957:132) med särskilda bestämmelser angåendedomstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara m.m. skall ha nedanangivna lydelse. Konungenäger bestämma, att Konungen äger bestämma, att lagfaren domare i eller befattnings- lagfaren domare ieller befattnings havare vid underrätt, hovrätt el- havare vid underrätt, hovrätt eller ler nedre justitierevisionen skall högsta domstolen skall tjänstgöra tjänstgöra i annan befattning vid i annan befattning vid någon av någon av nämnda myndigheter, nämnda myndigheter, domare dock domare dock endast i domarbefatt- endast i domarbefattning. Vad nu ning. sagts gäller icke justitieråd. lag finnes stadgat om att den som redan innehaft uppdrag som nämndeman elleruppnått viss ålder må avsäga sig uppdraget eUer att nämndeman ej må havauppnått viss ålder, skall ej äga tillämpning. Förordnandesom tekniskt sakkunnig ledamot för patentmål, sakkunnig vid sjöförklaringeller sjöförhör eller särskUd ledamot för mål om av dispasch skall, omtiden för förordnandet utgår, fortfarande gäUa intill dess annat beslutmeddelas. Dennalag träder i kraft . 4)Förslag till Lagom ändring i mUitära rättegångslagen (1948:472) Härigenomförordnas, att 93 a § militära rättegångslagen (1948: 472)' skall upphöra att gäUadagen efter den, då denna lag enUgt därå meddelad uppgift utkommit fråntrycket i . 'Senaste lydelse 1964: 200. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Mai:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Mirustem för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omhögsta domstolens kansli m.m. och anför. Mål och ärenden vars avgörande ankommer på högstadomstolen (HD) bereds f.n. i nedre justitierevisionen. Även ärförlagt dit. I formellt avseende är revisionen en särskUd myndighet, friståendefrån HD. Efter bemyndigande av Kungl. Maj:t har jag tiUkallatsärskilda sakkunnigai med uppgift att utreda frågan om avskaffandet av nedre justitierevisionensom en särskild myndighet och inordnandet av dess organisation i . Desakkunniga har lagt fram förslag i ämnet i betänkandet (SOU 1971:59) Högsta domstolenskansU. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av HD:sledamöter, justitiekanslem (JK), riksåklagaren (), nedre justitierevisionen,hovrätten för , hovrätten för , statskontoret,(), Föreningen , Sverigesadvokatsamfund. () och Sverigesakademikers centralorganisation (). SärskUt yttrande har avgetts av f.d.ordföranden i nedre justitierevisionen, numera hovrättslagmannen revisionssekreteraren har avgett ett särskilt yttrande. Tjugotvå av HD:s ledamöter, nämligen justitieråden ,, , Hedfeldt, Digman, , , , ,, , , , , , , ,, , , Mannerfelt och Welamson har avgett gemensamtyttrande. I den fortsatta framställ- Hovrättspresidenten , ordförande, expeditionschefenIngvar och hovrältslagmannen . 1* 1972. ningenredovisas detta yttrande som HD:s flesta ledamöters yttrande. SärskUdayttranden har avgetts av justitieråden , och . Fleraav de frågor som har tagits upp av de sakkunniga och av remissinstanserna ärav sådan natur att de inte kräver beslut av . För sammanhangets skulltas emellertid vissa av dessa frågor upp i det följande, medan andra utelämnashelt. Bestämmelserom finns i regeringsformen, 3 kap. (RB) ochlagen (1946:879) om högsta domstolens sammansättning och tjänstgöring (i fortsättningenkallad lag). EnUgt17 § regeringsformen skaU Konungens domsrätt uppdras åt minst tolv justitieråd.Närmare bestämmelser om HD:s sammansättning och tjänstgöring skall meddelas ilag, stiftad av Kungl. Maj:t och samfällt i den ordning somföreskrivs i 87 § 1 mom. Av justitieråden skall enligt 21 § regeringsformentre tjänstgöra i lagrådet. Ett av justitieråden i lagrådet får dock ersättas avannan. Skall lagrådet vara delat i avdelningar, gäller bestämmelserna om justitierådenstjänstgöring i lagrådet varje avdelning. Måleni HD får enligt 22 § 1 mom. regeringsformen prövas och avgöras av fem justitieråd.Fler än sju fär inte delta i prövningen av ett mål, om inte annat föreskrivs ilag. Genom lag bestäms även domförhe-ten vid behandling av frågor omprövningstillstånd och av nådeärenden. 4 § RB föreskrivs att HD skall vara delad i två eller flera avdelningar.Paragrafen innehåller vidare bestämmelser om i vilka fall mål skall avgöras avHD i plenum. Enligt 3 kap. 5 § RB bör, om det ej möter laga hinder, aUa justitierådendelta i pleniavgörande. Vidbehandlingen av frågan om prövningstillstånd skall enligt 3 kap. 6 § RB tre justitieråddelta. I paragrafen sägs vidare att Kungl. Maj:t bestämmer i vad mån åtgärd somavser endast måls beredande får vidtas av nedre justitierevisionen eller avtjänsteman där. Antaletjustitieråd är närmare reglerat i 1 § första stycket lag. Enligt denlydelse som detta lagrum har haft fr.o.m. till utgången avjuni 1971 har HD utgjorts av 24 justitieråd, men antalet har fått ökas tillhögst 27, i den mån det har behövts på grund av justitieråds tjänstgöring påextra avdelning av lagrådet. har lagrammet fått ny lydelse, enligtvilken HD utgörs av högst 22 justitieråd. I övergångsbestämmelse harföreskrivits att domstolen får bestå av fler än 22 justitieråd till dessantalet gått ned till detta antal till 1972: 21 11 följdav inträffade ledigheter samt att nya ledamöter får utses , omsärskilda skäl föreligger. lag föreskrivsvidare bl.a. följande. HD skall vara delad i tre avdelningar (1 § andrastycket). På varje avdelning skall arbetet fortgå minst om året.Någon av avdelningarna skall alltid kunna samlas. (2 §.) Avdelningarna harsamma behörighet att ta upp mål och ärenden, och arbetet skall, såvitt möjligt,fördelas jämnt mellan dem (4 §). Justitieråden indelas tUltjänstgöring på avdelningarna. Jämkning i avdelningarnas sammansättning skalldock kunna äga mm . (3 §.) Ett av justitieråden utses av Kungl. Maj:tatt för sin tjänstetid vara HD:s ordförande. Han är ordförande på enav avdelningarna. Även ordförandena på de båda övriga avdelningarna utses av Kungl.Maj:t, var och en för sin tjänstetid. (5 §.) Mål som fiUlföljts till HD ellersom tas upp av HD bör i allmänhet tilldelas viss ledamot (referent),som har att meddela de anvisningar som behövs för målets beredande. Referentenbör delta i målets handläggning och avgörande. Om referentens avdelning är frifrån tjänstgöring och ett mål angår häktad eller målet eller däri uppkommenfråga eljest kräver skyndsamt avgörande, bör annan ledamot utses till referent. (6 §.) Vid avgivande av yttrande i nådeärende är HD domför med tre ledamöter (8§). Närmare grunder för avdelningarnas sammansättning och målens fördelningsamt tjänstgöringen i HD beslutas av domstolen samfällt. Det tiUkommer HD:sordförande att i samråd med de övriga avdelningsordförandena tillämpa grundernaför ledamöternas indelning och målens fördelning samt att övervaka tjänstgöringeni dess helhet. Det åligger ordföranden på varje avdelning att leda arbetet påavdelningen. (9 §.) HD har med stöd av 9 § i1946 års lag fastställt närmare grunder för avdelningarnas sammansättning, målfördelningen och ledamöternas tjänstgöring. I gmnderna anges också i vilka falloch referent skall utses. F.n. består HD av 25 justitieråd,av vilka dock endast 21 deltar i den dömande verksamheten. Två justitierådtjänstgör på lagrådets ordinarie och två på dess extra avdelning. Justitierådenär indelade tiU tjänstgöring på tre sjumannaavdelningar. Frågor omprövningstillstånd och nädeärenden handläggs inför treman-nagrupper, somsammanträder . Justitierådenstjänstgöringsskyldighet på avdelningarna och på tremansgmp-perna bestäms genomi förväg uppgjorda tjänstgöringsplaner. Avdelningarna får i regel nysammansättning . Ärendenvars prövning och avgörande ankommer på HD skall beredas i nedre justitierevisionen.Bestämmelse härom fanns ddigare i 24 § regeringsformen.Paragrafen har emellertid numera upphävts (se kungörelsen (1971:31) ombeslutad ändring i regeringsformen). Enligt beslutad övergångsbestämmelseskall dock paragrafen tillämpas intill dess Kungl. Maj:t och riksdagenbestämmer annat. EnUgt3 kap. 8 § RB skall i nedre justitierevisionen finnas lagfarna revisionssekreterare.Vid revisionen skall också enligt samma paragraf finnas kansli för HD. Arbetsordningen (1948:494)för nedre justitierevisionen innehåller närmare bestämmelser om revisionensorganisation och verksamhet. Enligt arbetsordningen består revisionen avrevisionssekreterare som ledamöter. En av dessa är revisionens ordförande. Iövrigt är hos revisionen anställda tjänstemän enligt personalförteckning samtannan personal i mån av behov och tiUgång på medel. Såväl ordföranden somövriga revisionssekreterare utses av Kungl. Nedrejustitierevisionen är således i princip organiserad som en friståendemyndighet. Dess samband med HD kommer dock enligt arbetsordningen till uttryckbl.a. på så sätt att HD skall hållas underrättad om frågor som angår målensfördelning och föredragning eller på annat sätt berör domstolen. Revisionen harockså att ställa sig till efterrättelse vad HD beslutar i dessa frågor. Även iövrigt skall tjänstemännen vid revisionen följa HD:s föreskrifter. Denadministrativa verksamhet som ankommer på nedre justitierevisionen omfattar,förutom revisionens egna angelägenheter, remissärenden och den ekonomiskaförvaltningen för HD. Administrativa ärenden avgörs i plenum eller avordförande ensam. Revisionssekreterarnasuppgifter, såvitt gäller den dömande verksamheten, består enligt arbetsordningeni att bereda mål till prövning och avgörande i HD, att föredra mål infördomstolen samt att närvara vid huvudförhandlingar och på anmodan även vidöverläggningar för att bl.a. lämna upplysningar angående målen. Mål och ärendenfördelas på rotlar. Varje revisionssekreterare skall, om inte ordförandenbestämmer armat, inneha en rotel. Rotlarna är dels specialrotlar, somföreträdesvis tilldelas mål av viss typ, dels aUmänna rotlar. Ordförandenbeslutar om rotlamas fördelning och om vilka mål som är att hänföra tillspecialmål. Tilldelningen av mål skall ske med beaktande av att arbetsbördansåvitt möjligt blir jämnt fördelad och det inte uppstår aUtför stor skiUnad iden tid inom vilken målen avgörs. I deima fråga meddelar ordföranden de närmarebestämmelser som behövs. Förberedande åtgärder ankommer antingen på enrevisionssekreterare eUer på revisionen i form av tre revisionssekreterareeller på annan tjänsteman. Föredragningi HD äger alltid rum, innan frågor om prövningstiUstånd avgörs. Harprövningstillstånd beviljats eller krävs inte sådant tillstånd, avgörs målen eUerärendena antingen efter huvudförhandling eUer på handlingarna efterföredragning. Enligt revisionens arbetsordning äger 1972: 21 13 föredragningför tillståndsprövning i allmänhet rum som HD har satt ut i förväg.Dessa dagar skall också i förväg fördelas mellanrevisionssekreterarna av revisionens ordförande, varvid dock avvikelsersedermera får föreskrivas när det behövs. Enligt rådande ordning fördelasnämnda föredragningsdagar i taget. Den övriga tjänstgöring vid HDsom ankommer på revisionssekreterare äger mm i enlighet med vad domstolenförordnar i varje särskilt fall. Antaletrevisionssekreterartjänster är f.n. med undantag av ordförandens 34, varav26 ordinarie och 8 extra. Utöver revisionssekreterarna är i revisionen anstäUdaomkring 60 tjänstemän. Dessa är bortsett från expeditionsvaikterna organiserade på sju arbetsenheter, nämligen kansliexpeditionen,protokollsavdelningen, kamrerarkontoret, re-gistratorsexpeditionen, arkivet,expedieringsavdelningen och skrivavdel-ningen. Desakkunniga konstaterar inledningsvis att deras huvuduppgift har varit attutreda hur de mål som det ankommer på HD att pröva och avgöra bäst kan beredas.Enligt de sakkunnigas uppfattning får man räkna med att det också i fortsättningenmåste finnas en kår av föredragande i HD. Olika synpunkter kan därvid läggaspå föredragandenas rekrytering. Då emeUertid dessa problem hänger samman medfrågan om den framtida domarutbildrungen och denna fråga inte omfattats avutredningsuppdraget, går de sakkunniga inte närmare in på problemen utan utgårfrån att revisionssekreterarna också i fortsättningen utses pä samma sätt ochpå samma gmnder som f.n. En utgångspunkt för desakkunnigas arbete har, konstaleras det, varit att man avskaffar den nuvarandekonstruktionen med föredragandena inordnade i en särskild myndighet. Att nedre justitierevisionensålunda upphör som ett i princip självständigt verk innebär att föredragande-ochkansliorganisationen till HD som dennas kansli. I främsta rummetmåste därvid ses till att inte det biträde som HD:s ledamöter erhåller vidmålens beredning försämras. Reformen får emeUertid inte heller medföra attbetungande administrativa uppgifter läggs på HD:s ordförande eller annanledamot, så att de hindras i sin viktiga domaruppgift. Vidare måste det uppmärksammasi vad mån revisionssekreterarnas ställning påverkas. F.n. harrevisionssekreterarna som ledamöter i nedre justitierevisionen en självständigdomaruppgift och en självständig ställning. Den avsedda reformen bör inteföranleda någon förändring i detta förhållande. Man bör emellertid också beaktaatt tjänstgöringen som föredragande vid HD ingår som ett led idomarutbildningen. Ut-bUdningsmomentet i tjänstgöringen bör därför betonas. deframstår det som önskvärt att revisionssekreterarna ger till känna sin metunginte bara, som f.n., när fullföljt mål föredras för avgörande på fuUsuttenavdelning utan också då mål föredras för tillståndsprövning eller avgörs efterhuvudförhandling eller då det är fråga om resningsansökan eller annat ärendesom anhängiggjorts genom extraordinärt rättsmedel. Enligtde sakkunnigas mening kommer HD som begrepp att få ett delvis annat innehåll änhittills, i och med att domstolen tillförs en kansliorganisation. A ena sidanhar HD uppdrag att utöva Konungens domsrätt. Vid förvaltandet av detta uppdragutgörs domstolen enligt regeringsformen av justitieråden. Å andra sidan kommerHD dessutom att, med ledamöter och kansliorganisation, få ställningen av ensjälvständig statsmyndighet. i detta avseende blir ej regleradgenom grundlag, och den del av dess verksamhet som utövas inom kansliet kan ejanses som ett utövande av Konungens domsrätt. Distinktionen kommer i praktikentiU uttryck i bl.a. faU då beslut i fråga som angår måls beredning eller i admim'strativtärende meddelas av ledamot eller av tjänsteman vid kansliet. Denne handlar dåpå HD:s men inte på Kungl. Högstadomstolens ordförande bör enligt de sakkunnigas åsikt vara den samladeorganisationens chef och i första hand ha ansvar för domstolens nyamyndighetsfunktioner. Chefskapet avser endast administrationen och berör inteledamöternas jämbördiga ställning som domare. Under ordföranden bör kanslietförestås av en kanslichef. Enligtde sakkunnigas mening kan det inte vara rationellt att, som f.n., i principlåta föredragningstiden bestämma fördelningen av målen mellan revisionssekreterarna.Lämpligare ur arbelssynpunkt måste vara om de inkommande målen fördelas efterstorlek och, i den mån det är möjligt, även efter svårhetsgrad. En sådanfördelning är ägnad att främja effektiviteten i domstolens arbete, och det börinte vålla några svårigheter att tillämpa den på ett sådant sätt att en jämnbelastning på revisionssekreterarna kan upprätthållas. De sakkunniga föreslårdärför att man övergår till ett lottningssystem som i princip innebär attmålen, redan när de kommer in, fördelas mellan rotiarna på ett sätt som kanberäknas fördela arbetsbördan jämnt. De sakkunniga anser sig inte böra gånärmare in ptå grunderna för detta lottningssystem utan anser att det börankomma på HD själv att bestämma härom. Denlämpliga fördelningen av föredragningstiden mellan revisions-sekreterama börenligt de sakkunnigas uppfattning vara en underordnad fråga.