prop · FV0360 · 1972-12-31 00:00:00 — Utöver förändringarna på avdragssidan kan nämnas attskattefrihet införs för det kommunala bostadstillägget för folkpensionärer (19§ KL, 2 § SI) och att makeansvaret för sjukförsäkringsavgiften slopas. Vidare längdförsinte sammanräknad nettoinkomst som ligger till grund för inkomststatistiken i de fall den taxerade inkomsten understiger . för ensamstående ochför makar tillsammans. 1 det gamla systemet låg gränsen för längdföring vid . statligt taxerad inkomst [68 § taxeringsförordningen (1956: 623)]. 1972: 60 13 Enligtlagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt skall utdebitering av skatt bestämmas i förhällande tilldet antal skattekronor och skatteören, som vid närmast föregående års taxeringpåförts de skattskyldiga, med till-lägg av det antal skattekronor, som statenskall tUlskjuta enligt förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag. Kommun,landstingskommun och församling m. fl. kyrkliga sam-fälligheter får enligtförordningen om skatteutjämningsbidrag under vissa förutsättningar skatteutjämningsbidragav statsmedel. Bidrag utgår vid brist på skattekraft och vid hög utdebitering.Med skattekraft menas därvid antalet skattekronor och skatteören per invånare.I vissa fall kan också utgå extra skatteutjämningsbidrag. Skatteutjämningsbidragtas upp bland menighetens inkomster vid upprättande av utgifts- och inkomststatför bidragsåret. Skatteutjämningsbidragvid brist på skattekraft utgår på grundval av tillskott på skatteunderlag. Medtillskott av skatteunderlag förstås det antal skattekronor och skatteören sommenigheten måste tillföras för att skattekraften skall motsvara en vissföreskriven andel av medelskattekraften i riket. Bidrag utgår med det belopp,som erhålls, när skatteunderlagstillskottet multipliceras med denutdebiteringssats som menigheten fastställt för bidragsåret. Länsstyrelsenfastställer tillskott av skatteunderlag och tillställer senast den 10 septemberunder beräkningsäret menigheten uppgift om tillskottets storlek. Statistiskacentralbyrån fastställer medelskattekraften iriket. 1 fråga om utbetalning av skatteutjämningsbidrag tillämpas bestämmdsernai kommunallagen och annan författning om utbetalning av allmän kommunalskatt. Skattereformenseffekt på det kommunala skatteunderlaget Skattereformenseffekt på det kommunala skatteunderlaget beror främst på de ändradeavdragsbestämmelserna. Ändringarna påverkar bara i mindre grad densammanräknade inkomsten, medan däremot den beskattningsbara inkomsten berörs ihög grad. De nya bestämmelserna innebär till en del en ökning avskatteunderlaget men till det väsentiiga en minskning. De viktigaste faktorernaär följande. Avgörandebetydelse har övergängen från ortsavdrag på 2 250/. till enhetliga gmndavdragpå högst . I flertalet fall där ortsavdrag tidigare medgavs med 2 250kr. innebär de nya reglerna en fördubbling av det skattefria bottenavdraget ochen motsvarande minskning av det kommunala skatteunderlaget. Denna effektmotverkas dock i viss män av den avtrappning av grundavdraget som sker vidinkomster överstigande . och som ökar skatteunderlaget. 1972: 60 14 Somtidigare anförts slopas förvärvsavdraget på . till bamlösa familjerliksom det fasta beloppet på . till bamfamUjer med inkomst av rörelseeller tjänst. Vidare sänks avdragets maximum från . ochför makar tillgodoräknas avdraget maken med lägsta A-inkomst i stället förhustrun. Dessa ändringar ökar det kommunala skatteunderlaget. Å andra sidanutgår i fortsättningen avdrag också för pension och livränta vilket tenderaratt minska skatteunderlaget. I samma riktning verkar att fosterbarn räknas ini den kategori barn som berättigar till avdrag. Höjningenav avdraget för underhåll ät ej hemmavarande barn till . ochjusteringen av åldersgränsen från 16 till minskar det kommunalaskatteunderlaget. Beträffande sjukförsäkringsavgiftenhar slopandet av schablonavdraget betydelse bara i de fall avgiftsskyldighetinte förelegat, dvs. främst i fråga om folkpensionärer. I den mån dessa genomreglerna om extra avdrag ändå får den kommunalt beskattningsbara inkomstenreducerad torde emellertid effekten av schablonavdragets slopande bli liten.Slopandet av makeansvaret för sjukförsäkringsavgiften leder tUl att inteheller någon avdragsrätt för makens avgift blir aktuell. Detta påverkarskatteunderlaget i höjande riktning, men först fr. o. m. Förfolkpensionärerna genomförs ändrade bestämmelser om extra avdrag. Extra avdragbehövs inte längre i samma utsträckning som före skattereformen till följd avdels att skattefrihet har införts för kommunala bostadstillägg, dels attgrundavdragen höjts. Detta leder till att avdragsbeloppen kan beräknas minskakraftigt med åtföljande ökning av skatteunderlaget. En stor del av dessa extraavdrag avser dock inkomsttagare som varken före eller efter reformen harbeskattningsbar inkomst, vilket begränsar effekten på skatteunderlaget. Ävenvissa förändringar i fråga om de skattepliktiga intäkterna har betydelse fördet kommunala skatteunderlaget. Sålunda ökar folkpensionen på grund av att denhöjda mervärdeskatten påverkar basbeloppet. Detta ökar skatteunderlaget något.Vidare införs som tidigare nämnts skattefrihet för det kommunalabostadstillägget för folkpensionä-rema. Detta minskar skatteunderlaget. Isammanhanget bör också nämnas den ändring av införing i taxe-ringslängd somskett i det nya skattesystemet. längdförs sammanräknad nettoinkomstinte i de fall den statligt taxerade inkomsten understiger . förensamstående och för makar tillsammans. I det tidigare systemet låg gränsen förinföring vid . statligt taxerad inkomst. Den ändrade gränsensammanhänger med höjningen av deklarationspliktsgränsen från . Prop.1972: 60 15 1970års skattereform har omfördelat skatten tUl förmån för lågin-komstgmpperna ochhar åstadkommit en individuell beskattning av makars arbetsinkomster. Ändringamai skattesystemet är genomgripande och rör såväl beskattningsunderlaget somskattesatserna för den statliga skatten. I detta sammanhang är emellertid ihuvudsak förändringarna av beskattningsunderlaget av intresse. För kommunerna innebär detnya systemet en betydande minskning av skatteunderlaget. Härav följer enminskning av de kommunala skatteinkomsterna. Frågan har berörts i prop. 1970:70 i vUken förslaget till skattereform lades fram. Jag har där (s. 75) uttalatatt det skattebortfall som kommer att drabba kommunerna bl. a. till följd avdet höjda gmnd-avdraget kan uppskattas till totalt ca . för heltår räknat löneläge. Jag har också erinrat om att det minskade skatteunderlagetinte får någon effekt på de kommunala skatteinkomsterna med de avräkningsmetoderför kommunalskatten som tillämpas. Som jag framhållit i nämnda proposition äravsikten att kommunerna genom statsbidrag skall fä full kompensation förinkomstbortfallet. Med kommuner avses här komuner, landstingskommuner samtförsamlingar, pastorat och kyrkliga samfälligheter. Bidrag i anledning av bortfalletbör därför utgå till alla dessa i förhällande till de bortfallna inkomsterna. Dettorde vara praktiskt att bidragen får en särskild benämning. Jag förordarbeteckningen skattebortfallsbidrag. Avgörandeför skattebortfallets storlek är hur det kommunala skatteunderlaget påverkasav reformen. Verkningarna av de nya bestämmelserna är, som framgår av dentidigare redogörelsen, av olika art och omfattning. För att få en fullständigbild av reformens effekter och därmed det totala inkomstbortfallet skulle iprincip krävas att man jämsides med den ordinarie taxeringen enligt de nyareglerna gjorde en fullständig taxering med tillämpning av de äldrebestämmelserna. Det är uppenbart att en sådan fullständig beräkning avbortfallet av skatteunderlag inte är praktiskt möjlig att göra. Bortfalletmåste därför beräknas schematiskt. TiUgrund för de i prop. 1970: 70 lämnade uppgifterna om ett skattebortfall avomkring . ligger beräkningar som utförts inom finansdepartementetpå grundval av taxering. Riksrevisionsverkethar gjort jämförande beräkningar för att få fram bl.a. total kommunalskatt enligt det gamla resp. det nya skattesystemet.Beräkningarna har gjorts i form av stick- Prop.1972: 60 16 provsundersökningar på 16 000 deklarationer. Urvalet harvarit olika vid de båda beräkningstillfällena. Beräkningarna leder fram tillett totalt kommunalt skattebortfall i anledning av skattereformen på 940 resp.1 065 milj. kr. Aprilberäkningen baserades taxering ochnovemberberäkningen taxering medan övriga förutsättningar bortsett från stickprovsurvalet av deklarationer var lika. För att fåberäkningarna helt jämförbara bör beloppet 940 milj. kr. justeras uppåt med ca15 milj. kr. med hänsyn till det ökade antalet inkomsttagare vid det senaretaxeringstillfället. Beräkningarna skulle då sluta på 955 resp. 1 065 milj. kr.Slumpfelet i beräkningarna av skattebortfallet ligger i storleksordningenhögst ± 90 milj. kr. Ett genomsnitt av de båda beräkningarna ger alltså vidhanden att det bidrag som skall kompensera kommunernas bortfall avskatteinkomster bör ligga i storleksordningen . Emellertid har vissa faktorer inte beaktats iriksrevisionsverkets beräkningar. Sålunda har verket i sin modell inte tagithänsyn till att deklarationspliktsgränsen höjts från . till ,vilket medför att inkomstbortfallet för kommunerna borde ökas med inemot 100 mUj.kr. Vidare har vid beräkningen av sjukförsäkringsavdragen intehänsyn tagits till att avgiften och därmed makens avdragsrätt för hemmafruförsäkringenslopats. Inkomstökningen för kommunerna till följd härav kan beräknas till ca50 milj. kr. I fråga om de extra avdragen baseras riksrevisionsverketsberäkningar på ett antagande om en ökning i takt med inkomsterna eller med 9 "la.Som tidigare nämnts innebär de höjda grundavdragen att behovet av extra avdragminskar. Med hänsyn härtill bör det av beräknadeinkomstbortfallet för kommunerna reduceras med minst 100 milj. kr. Av det anförda framgår att riksrevisionsverketsberäkningar med angivna justeringar leder till ungefär samma resultat somde beräkningar som låg till grund för uppgifterna i prop. 1970: 70. Mot bakgrundhärav förordar jag att bidraget för bestäms till . När det gäller kommande år bestäms skattebortfallet ayskatteunderlagets utveckling. I och med att allt fler inkomsttagare kommer uppi inkomstskikten . återvinner kommunerna skattekraft genom attgrundavdragen i det nya skattesystemet successivt avtrappas för att heltbortfalla vid . beräkningar liksomuppskattningar som gjorts inom tyder på att kommunernainom återvinner den skattekraft de förlorat genom skattereformen. Destatliga bidragen som skall kompensera inkomstbortfallet kan därför beräknasminska med ett belopp i storleksordningen 100 milj. kr. Prop.1972: 60 17 Jag vill först erinra om de statsbidrag som utgår tillkommuner m. fl. menigheter enligt skatteutjämningsförordningen (1965: 268). Avintresse i detta sammanhang är främst det bidrag som utgår på grundval av tillskjutetskatteunderlag till kommuner som har låg skattekraft, dvs. låg beskattningsbarinkomst per invånare. Det tillskjutna skatteunderlaget räknas in i kommunensskatteunderlag och det skattebelopp som enligt utdebiteringssatsen belöper pädet tillskjutna skatteunderlaget erhålls som bidrag från staten. Den bidragsgivning som är aktuell har i flerahänseenden nära samband med skatteutjämningsbidragen. Det torde därför varalämpligt att också beträffande skattebortfallsbidragen tillämpa ett system medtillskjutet skatteunderlag. Härvid når man också den fördelen att i den mån detschablonmässigt beräknade skattebortfallsbidraget blir för lågt eller för högtberäknat för en kommun med brist på skattekraft (90 "la av riketskommuner) sä korrigeras avvikelsen i allt väsentligt genom skatteutjämningsbidraget. Av den redogörelsen har framgått att reformens effekterpå de olika kommunernas skatteunderlag varierar med hänsyn till ålderssammansättning,famUjestmktur, förvärvsfrekvens m. m. hos de skattskyldiga inom kommunen. Föratt få en fullständig bild av bortfallet i varje enskild kommun skulle krävas entaxering enligt de äldre skattebestämmelserna jämsides med den nya taxeringen.Detta är som jag tidigare framhållit inte praktiskt möjligt. Bortfallet avskatteunderlag får i stället bestämmas efter en schablonmetod. När det gäller frågan hur schablonberäkningen avskatteunderlagsbortfallet bör ske är givetvis olika möjligheter tänkbara. Somunderlag för bedömningen i detta hänseende har inom gjortsen undersökning som syftat till att belysa reformens verkningar i olika typerav kommuner. Undersökningen har omfattat material års taxering i ettantal taxeringsdistrikt i skilda delar av landet. För varje inkomsttagare idistrikten har undersökts inkomst- och avdragsförhållanden. De nyaskattereglerna har sedan applicerats på inkomsttagarna varefter det erhållnaskatteunderlaget jämförts med det som fastställts vid den ordinarie taxeringen. Trots att undersökningen har avsett så små enheter somenskilda taxeringsdistrikt har ett klart samband kunnat konstateras mellan äena sidan relativ skattekraft, uttryckt som antal skattekronor perinkomsttagare, och å andra sidan bortfallet skatteunderlag. Tillämpat pä helakommuner bör detta samband bli ännu mer påtagligt. Ju högre relativ skattekraftkommunen har desto mindre blir skatteunderlagsbortfallet. Förklaringen härtilltorde vara att kommuner med hög relativ skattekraft i allmänhet också har andel inkomsttagare med en årsinkomst på . eller mer, för vilkagrundavdragen är avtrappade eller helt borta. 1972: 60 18 Beräkningenav skatteunderlagsbortfallet i en kommun föreslås ske på följande sätt. Förstberäknas bortfallet av skatteunderlag i en kommun vars skattekraft, uttryckt iantal skattekronor per inkomsttagare, motsvarar genomsnittet i riket. Härvidhar som inkomsttagare räknats varje fysisk person, oskiftat dödsbo ochfamiljestiftelse i A-längden som åsatts statligt beskattningsbar inkomst. Detbor anmärkas att i andra sammanhang brukar skattekraften uttryckas i antalskattekronor per invånare. Utgångspunkten för beräkningen är att det totalainkomstbortfallet för kommunerna vid taxering uppgår tUl en miljardkr. Medelutdebiteringen för riket vid nämnda taxering är 22: . Detbortfallna skatteunderlaget erhålles som kvoten av å ena sidan en miljard kr.och å andra sidan produkten av antalet inkomsttagare i riket vid 1972 årstaxering och medelutdebiteringen 22:54. Det belopp som därvid erhålles(bidragsnivån) kan kallas K skattekronor per inkomsttagare. Förkommuner vars skattekraft avviker från riksgenomsnittet beräknas bidragsnivånmed lednmg av det samband som konstaterats vid den tidigare nämndaundersökningen. Enligt undersökningen bör skillnaden i bidragsnivå uppgå till6 "la av skillnaden mellan den aktuella kommunens skattekraft, beräknadsom skattekronor per inkomsttagare, och den genomsnittliga skattekraften iriket vid taxering (bas-relationstalet). Sammaberäkningssätt används , varvid man utgår från dengenomsnittliga skattekraften per inkomsttagare i riket vid taxering.Den enskUda kommunen får successivt lägre bidrag i takt med att skattekraften ikommunen ökar. Denhär redovisade beräkningsmetoden kan Ulustreras med ett par exempel. Den genomsnittiigaskattekraften i riket, beräknad på sätt som tidigare angivits, antas vara 200skattekronor per inkomsttagare och bidragsnivån (= K) 10 skattekronor.Bidraget för den enskilda kommunen beräknas enligt formeln K -f (0,06 a) förkommuner med lägre skattekraft än K och enligt formeln K (0,06 a) för konamunermed högre skattekraft än K. I dessa formler betyder a skillnaden mellan kommunensskattekraft och basrelationstalet. KommunA antas ha en skattekraft på 160 skattekronor per inkomsttagare. Bidragsnivån skuUedå bli 10 -\- (0,06 40) = 12: 40 skattekronor. KommunB antas ha en skattekraft på 240 skattekronor per inkomsttagare. Bidragsnivånblir då 10 (0,06 40) = 7: 60 skattekronor. Följandetabell visar bidragsbeloppen för de båda kommunerna under de två förstabidragsåren under vissa tänkta förutsättningar om utdebitering och antalinkomsttagare. Skattekraften förutsätts öka med 10 "la mellan de båda årenoch antalet inkomsttagare med 0,5 "lo. Utdebi- Antal Skattekraft Bidragsnivå Bidrags tering inkomst- (skr/ink.- (skr) belopp (tkr) 1971 1972 1971 1972 1971 1972 1973 1974 1973 1974 KommunA24:50 25:50 2000 2010 160 176 12:40 11:44 608 586 Kommun B21:50 22:50 25 000 25 125 240 264 7:60 6:16 4 085 3 482 Avdet redovisade exemplet framgår att avtrappningen av bidraget till följd avökat skatteunderlag går väsentligt snabbare i en kommun vars skattekraft liggeröver den genomsnittiiga skattekraften än i en kommun, vars skattekraft liggerunder genomsnittet. Kommunen A får sitt bidrag minskat med 3,6 "lo andrabidragsåret medan bidraget till kommun B minskar med 14,8 "la. Ilikhet med vad som gäller beträffande kommunalskattemedel kan bidraget för ettår bestämmas slutligt först sedan detta års beskattningsunderlag fastställtsvid taxering påföljande år. Det system med förskottsbetalning och avräkning iefterhand som gäller beträffande kommunalskatt bör tillämpas också förskattebortfallsbidragen. Dock bör man av praktiska skäl bortse från deändringar av taxeringarna som kan ske i högre instans. För kommunalskattengäller enligt 72 § kommunallagen (1953: 753) följande. Detslutliga beloppet av kommunalskattemedel utgörs av detskattebelopp som erhålles på grundval av årets utdebitering och taxeringenpåföljande år. Förskottsvis utgår emellertid ett belopp som bestäms enligtsamma utdebitering men på grundval av närmast föregående års taxering.Förskottet avräknas sedan vid utbetalningen av kommunalskattemedel två årsenare. Detsagda kan illustreras på följande sätt. Beloppet av kommunalskattemedel år1973 bestäms på grundval av utdebiteringen för och skatteunderlaget vid1972 års taxering (inkomster). Från detta belopp avräknas förskott somuppburits . Tillägg sker av förskott för vUket beräknas pågrundval av utdebiteringen för och skatteunderlaget vid 1972 årstaxering. Undervisst år bör sålunda utgå dels det slutligt bestämda skattebortfallsbidragetför kalenderåret , minskat med förskottsbidrag för sistnämndaår, dels förskottsbidrag för året i fråga. Dennaregel innebär följande , dvs. som bidragenavses utgå. utbetalas det slutligt bestämda bidraget på grundvalav utdebiteringen och skatteunderlaget vid taxering. Någotförskott finns här inte att räkna av. Vidare utgår förskottsbelopp pågrundval av utdebiteringen för detta är och taxering. I praktikenkommer alltså dubbelt bidrag att utgå . 1972: 60 20 Är1974 utgår det slutiigt bestämda bidraget på grundval av utdebiteringen för år1972 och taxering. Inte heller här finns avräk-ningsbart förskott.Vidare utges förskottsbidrag på grundval av utdebitering och 1973 årstaxering. Även detta år kommer alltså att utbetalas dubbla bidragsbelopp. Förstår 1975 löper systemet med avräkning på samma sätt som i fråga omkommunalskattemedlen. Då utgår det slutligt bestämda bidraget på grundval av1973 års utdebitering och taxering. Avräkning sker emellertid av förskottsbdragför . Vidare utgår förskottsbidrag för på grundval avutdebiteringen och skatteunderlaget vid taxering. Detbidragssystem jag nu beskrivit förutsätter beräkningar i olika hänseenden.Sålunda måste den genomsnittliga skattekraften i riket vid taxeringberäknad som antal skattekronor per inkomsttagare (basrelationstalet)fastställas liksom underlaget för bidrag för de olika kommunerna. Beräkningenav basrelationstalet kan lämpligen göras av statistiska centralbyrån.Fastställande av bidragsunderlag för de olika kommunerna förutsätter årligaberäkningar av det slag som förekommer inom skatteutjämningsystemet. Dessauppgifter kan handhas av länsstyrelserna. Även utbetalning av bidrag ochavräkning av förskott bör fullgöras av länsstyrelserna. Vidlänsstyrelsens handläggning av ärenden om skattebortfallsbidrag torde ihuvudsak samma förfarande böra tillämpas som i fråga om skatteutjämningsbidragen.Sålunda bör bestämmelserna i kommunallagen (1953: 753) och annan författningom utbetalning av allmän kommunalskatt äga motsvarande tillämpning. Beslutenligt bestämmelserna om skattebortfallsbidrag bör kunna överklagas av kommun. Inomfinansdepartementet har upprättats förslag till ändringar i lagen (1965: 269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt och i förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag. Lagändringeninnebär att det skatteunderlag, som tillskjuts enligt bestämmelserna omskattebortfallsbidrag, skall inräknas i det kommunala skatteunderlaget närkommuns och annan menighets utdebitering bestäms. När det gäller skatteutjämningsförordningenanges att tillskjutet skatteunderlag enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidragskall beaktas då man bestämmer skattekraft och medelskattekraft. Detskatteunderlag som avses i dessa fall är det underlag på vilket förskott påskattebortfallsbidrag beräknas. För att underlätta handläggningen vidberäkningen av medelskattekraften bör det tillskjutna skatteunderlaget detförsta bidragsåret i en övergångsbestämmelse fast- Prop.1972: 60 21 ställastill ett belopp som motsvarar det totala bidragsbeloppet, , divideratmed medelutdebiteringen, 22: , dvs. 44 365 600 skattekronor. I formellthänseende har vidare en anpassning skett till det nya kommunbegreppet. Skattebortfallsbidragskall betalas ut första gången , då slutligt bidrag samt förskott för skall utgå. Som jagredogjort för tidigare finns inte något förskott att räkna av, varför dubbeltbidrag kommer att utgå . Det slutliga bidraget för skall ienlighet med vad jag tidigare förordat utgå med en mUjard kr. Förskottet förår 1973 skall beräknas med utgångspunkt från samma skatteunderlag men grundaspå utdebiteringen för . Jag uppskattar förskottsbeloppet för år 1973till ca 1 075 milj. kr. Förskotten bör regleras över inkomsttiteln och förmögenhet m. m. Jag återkommer härtUI vid min anmälan av den revideradefinansplanen. Eftersom hälften av utbetalningarna faller på budgetåret1972/73 bör anslag för ändamålet föras upp med 500 milj. kr. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t dels föreslårriksdagen att antaga förslagen till 1) lag om ändring i lagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, 2) lag om ändring i förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag, 3) godkänna de av mig förordade grunderna för skattebortfallsbidrag ianledning av skattereform, 4) tUl Skattebortfallsbidrag till kommuner m. fl. för /73under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Ur protokollet: BrUta 1 972 7201 67