prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Även om huvudparten av dekonjunkturslimulerande åtgärderna kan väntas få full genomslagskraft förstunder tyder dock mycket på alt en viss effekt uppnåttsredan under andra halvåret 1971. För ett sådant antagandetalar bl. a. de beräkningar som gjorts över åtgärdernas inverkan på de statligainvesteringarna liksom på bostadsbyggandet och i viss mån den statligakonsumtionen. För de statliga investeringarnas del har kalkylerats med ettextra tillskott 1971 om drygt 100 milj. kr., varav en stor del utgörs avberedskapsarbeten. Härtill kommer tidigarelagda reparations- och underhållsarbetenom i mnt tal 25 milj. kr. Vidare synes den oväntat starka statligakonsumtionsökningen 1971 tUl viss del kunna förklaras av växande statligaindustribeställningar. Den statliga sektornsinverkan på samhäUsekonomin 1971 har i tablån satts till 0,1 o/o mot i denreviderade nationalbudgeten antagna 1.0 o/o. Alt den lolaleffektsom nu visas i diagrammet överensstämmer med de beräkningar som gjordes undervåren 1971 kan likväl främst förklaras av en icke förutsedd minskning avkommunernas direkta efterfrågan på varor och tjänster.i 1 Del kan sålundaifrågasättas om komrhunernas utveckling överensstämmer med modellensgmndläggande förutsättning om en i stora drag enhetligt styrd konsolideradoffentlig sektor. 1 Preliminär nationalbudget 197 Konjunkturpolitikens mera expansivainriktning torde få sina mest märkbara resultat under första halvåret 1972.Detta gäller såväl den direkta som indirekta efterfrågeinverkan från detoffentliga på samhällsekonomin i övrigt. Vad gäller den direkta efterfrågantorde inte minst investeringsverksamheten inom stat och kommun komma att beröras.Beräkningar utförda inom indikerar ett extra tillskott avinvesteringar och konsumtion för det offentligas räkning om knappten miljard kronor. Av betydelse för den indirekta efterfrågans utveckling inomoffentlig sektor är bl. a. de extra bostadsbidragoch pensionstillskott som utbetalas , vilka tUlsammans harberäknats komma att uppgå till ca 400 milj. kr. Totalt väntas här upptagna åtgärder beloppsmässigt motsvara 0,7 o/o av bruttonationalprodukten1972. Därtill kan läggas de stimulerande effekter som är alt fömtse från etlökat bostadsbyggande samt vissa arbetsmarknads-politiska åtgärder av merfinansiell karaktär. Det resultat somerhåUs när modellen appliceras på den sammantagna offentliga sektorn är en positivt verkandeförändring av lotaleffekten motsvarandedrygt 1,5 o/o av bruttonationalprodukten. Förstärkningen jämfört med1971 berör såväl stat och kommun som bostadsbyggande. Det kan nämnas att dedirekta efterfrågeeffekterna väntas bli speciellt markerade inom den kommunalaverksamheten. I den använda modellen är förändringarnai den utvidgade offentliga sektorns finansiella sparande en av variablerna sombestämmer de efterfrågeeffekler, som utgår från den offentliga sektorn. Tillföljd av skattesystemets konstruktion påverkas det offentligas inkomster i höggrad av förändringar i aktiviteten i samhällsekonomin och det offentligas utgiftertorde inte heller vara helt opåverkade därav. Förändringar i det finansiellasparandet som är resultat av förändringar i den samhällsekonomiska aktiviteten är, i varje fall till dendel de utgör effekten av opåräknade eller oregelbundna förändringar,svåra alt uppfatta som något utslag av medveten efterfrågepåverkan utgåendefrån det offentliga. Det kan därför vara av intresse att försöka konstruera och lill-lämpa en serie över detfinansiella sparandets utveckling under antagande om ett normaliseratrealekonomiskt förlopp. Det synes härvid rimligt att utgå från en tillväxt avbruttonationalprodukten motsvarande den potentiella tUlväxten. Utomordentligtsofistikerade resonemang skulle kunna användas för att nå fram lill denpotentiella tiUväxlen . Här har emeUertid heltskönsmässigt valts att anse att den potentiella tillväxten för perioden19601964 ungefärligen motsvaras av dengenomsnittliga tillväxten . För tiden därefter harantagits en årlig potentiell tillväxt motsvarande den tillväxt som uppnåddes1965. I den mån bmttonationalproduktens faktiskatillväxt avvikit från den potentiella, har en del av avvikelsen endera tillfallitdet offentliga i form av skatter eller socialförsäkringsavgifter 7t 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 198 eller alternativt bortfallit därifrån. Denna delkan sägas utgöras av den totala marginella skatte- och avgiftskvoten. Det ärsynnerligen svårt att rekonstruera en hypotetisk marginellskattekvot som skulle ha rått just . I stället har här valts alt påskillnaden mellan faktisk och hypotetisk tillväxt applicera den för respektiveår konstaterade skattekvoten (dvs. förhållandet mellan å ena sidan summan avskatter och socialförsäkringsavgifter saml bruttonationalprodukten å denandra). Effekten på del finansiella sparandel av avvikelser från potentielltillväxt torde därmed underskattas. Kalkyleringsmetoden kan emellertidförsvaras, om man anlägger det betraktelsesättet all alla förändringar av dengenomsnittiiga skattekvoten utgör utslag av medvetet handlande("åtgärden" all låta skattekvoten stiga eller falla), även i sådanafall där de inträffar i samband med oväntade eller oregelbundna förändringar avaktivitetsnivån och oavsett om de realiseras ulan alt någon förändring vidtasav gällande skatteregler. Med ett sådant betraktelsesätt kan en oförändradskattekvot ge ett mått på skatteautomaliken vid oväntade eller oregelbundnaförändringar av aktivitetsnivån i samhällsekonomin. Även vissa offentligautgifter influeras av aktivitetsnivån och sysselsättningsnivån, exempelvisutgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Del verkligt svåra problemet,när det gäller utgifterna, består dock i att bedöma hur det offentliga skulleha agerat vid en väsentligt annorlunda inkomslsilualion. Ett flertal olika,men i och för sig rimliga, hypoteser härom kan uppställas, men för närvarandekan knappast någon anses vara sannolikare än någon annan. Än mindre kan någonostridigl beläggas. Under sådana omständigheter har del förefallit rimligt althelt bortse från s, k. automatiska effekter på utgiftssidan av marginella förändringari aktivitetsnivån. Del kan förmodas alt del faktiska utslaget på delfinansiella sparandel vid avvikelser från potentiell tillväxt härigenomtenderar att överskattas. Den troliga effekten går således i en riktningmotsatt den som följer av förenklingen på inkomstsidan. Den metod som valts föratt beräkna det finansiella sparande, vilket skulle ha framkommit omtillväxllakten hade motsvarat den potentiella, innebär sålunda att till detfaktiska finansiella sparandel har lagts eller dragits ifrån del belopp somframkommer, när den faktiska årliga skattekvoten har applicerats på skillnadenmellan den realiserade och hypotetiska bruttonalionalprodukltillväxtenrespektive år. Detta hypotetiska finansiella sparande har ersatt det faktiskai modellen och en kurva utvisande del resultat som då erhålls har inlagts idiagrammet. Som synes är del en mindre skUlnad meUan de efterfrågeeffekler somde två kurvorna indikerar. Skillnaden kan sägas vara etl tentalivt mått påeffek ter av renodlad budgetautomatik, dvs. den del av förändringen som kan 11 viss utsträckning kanemellertid förändringar av den genomsnittliga skattekvoten tänkas ha sin grundi oväntade eller oregelbundna förändringar avseende inte blott aktivitetsnivånutan även takten i lönedeflatorns utveckling. Bil.1 Preliminär nationalbudget 199 återföras på oväntade eller oregelbundnaförändringar i beskattningens inkomslunderlag. Del är naturligt att de tvåkurvorna nära sammanfaller då den faktiska tiUväxlen i stort settmotsvarar den potentiella. Såsom också kan väntas går kurvorna isär (och kaneventuellt förbli på avstånd från varandra), när samhällsekonomin övergår ifrånen situation med en tillväxt som nära motsvarar potentiell tillväxt, lill entillväxttakt som i ena eller andra riktningen påtagligt avviker från denpotentiella. Detta var fallet bl. a, 1964 och i än högre grad ,vilket tydligt framgår i diagrammet. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 200 På den internationellascenen har som framgår av kapitel II kreditpoliliken i flera länder kommit attalltmer läggas om i expansiv riktning. Räntenivån, såväl på den korta somlånga marknaden, har i merparten västeuropeiska länder varit sjunkande underloppet av 1971. Även i fick kreditpolitiken successivt enalltmer expansiv prägel. Diskontot, som uppgick till 7 o/o,sänktes under loppet av 1971 till 5 o/o. I syfte att bl. a. vidga utrymmet förobligationsemissioner för näringslivet har de långa räntorna endast sänkts vidett tillfälle. Härigenom har den svenska emissionsränlan kommit att -larma sigden intemationeUa. Första veckan 1971 avskaffades del under 1970 gällande utiåningstaket med förbehålletatt s. k. oprioriterad utlå ning främst skulle avse industrins finansieringsbehov. Däremot skulle restriktivitet fortfarande iakttas för utlåning i övrigt, speciellt vad gällde konsumtionskredilerna. lättades kredilläget även på detta område. Kredilpolitikensexpansiva inriktning kom bl. a. tiU uttryck i form av en snabbiväxande kreditgivning på den organiserade kredilmarknaden. t. o. m. förmedlades krediter för 20miljarder kr. Det innebär en ökning jämfört med föregåendeår om . Härav svarade affärsbankema för . ochAllmänna pensionsfonden för drygt 2 mUjarder kr. 1971 följer på den myckelkraftiga minskningen 19691970 och anger hur penningspolilikens effekt i första hand visar sig på detta om råde. Det finns flera förklaringar till detta förhållande, varav en torde vara alt affärsbankerna mer än andra institutgrupper är beroende av upplåningsmöjlighelerna i . Förändringar från sida av villkoren för dessa lånemöjUgheter påverkar sålunda i ett inled ningsskede speciellt affärsbankerna. Det är bl. a. mot denna bakgrund som i detta kapitel presenterade balanserna över och affärsbankernas tillgångar kan ses. Inlåning och utlå ning till näringslivet utgör en mycket stor del av affärsbankernas verk- 1 En närmare redogörelseför kreditpolitiken under de tre första kvartalen 1971 återfinns i . 2 Termerna kreditgivning,inlåning och utiåning har här använts i betydelse av flöden. Med utlåning menas sålunda förändringar i stocken utestående krediter. Diagram IX: 1. Industrins och handelns likviditetsutveckling19681971 Procentuellförändring frän motsvarande tidpunkt föregående år X . ,\ ij 11 II ij v \ / \ 1 r Anm.Uppgiftema för industri och handel bygger på enkätundersökningar, som utförtsav . Med likvida medel avses kassa-, bank-, postgirotillgodohavanden samtkortfristiga penningplaceringar. Uppgifterna avser större industriföretag (medfler än 500 anställda) och handelsföretag (med fler än 200 anställda) och hartotalundersökts. På grund av vissa förändringar förekommer brott på kurvorna.Bl. a. branschgrupperas företagen nu enligt Standard för SvenskNäringsgrensindelning (SNI). Källor: ochkonjunkturinstitutet. Även förändringar i övriga kredit- ochkapilalmarknadsinsliluts kassaöverskolt återspeglar sig till stor del iaffärsbankernas balanser. Ökningen av näringslivets upplåning uppgick till ca5,. 1971, dvs. nära 80 o/o av kredilgivningens totala ökning. Somframgått av kapitel VII synes den ökade kreditgivningen lill näringslivet inteendast ha tagits i anspråk för finansiering av investeringar utan även resulterati en viss uppbyggnad av likviditeten (se diagram 1). En sådan uppbyggnad tordeockså ha ägt rum bland kommunerna och inom hushållssektorn. Mera detaljeradeprognoser för är ännu svåra att uppställa. Myckettalar dock för att några drastiska förändringar av ovanstående utvecklingknappast är att vänta. Rent tentalivt har i nedanstående tablå gjorts ettförsök att grovt uppskatta kreditgivningen för tUl de fyrasektorer som sedvanligt behandlas i detta avsnitt. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 202 1968 1969 1970 1971 (3,6) (1,4) (8,0) (8,6) (21,6) Utlåningens och upplåningens fördelning påsektorer Affärsbankernaskreditgivningsmönster förändrades som en kraftigvolymmässig ökning ägde rum. vidtagna räntesänkningar på den kortamarknaden vidgade differensen gentemot räntan på den långa marknaden. Härigenomblev obligationsemissioner från de bostadsfinansierade instituten merattraktiva, vilket för affärsbankernas del medförde ökade möjligheter lillavlyft. Då dessutom affärsbankernas innehav av bostadsobligationer ökade imindre omfattning 1971 än 1970, blev deras totala kreditgivning lill bostadssektornväsentligt lägre detta år än föregående. Den största omsvängningen avsågemellertid kreditgivningen tillnäringslivet. Av tabell 1 framgår att affärsbankernas utestående krediter tillindustrin enligt bankföreningens statistik steg med drygt 16 o/o eller drygt 1miljard kr. Krediterna lillprivatpersoner m. m. var däremot enligt samma statistikkälla i stortoförändrade. Under speciellt senare delen av 1971 har emellertidkreditgivningen till denna grupp, vilken också innefattar personliga lån tillföretagare, vuxit. Till en del torde delta förklaras av en ökad upplåning frånsmåföretagens sida. Även de ökade möjligheterna till konsumtionskrediter tillhushållen kan härvid ha varit av betydelse. En kraftig kapitaltillväxtinom EnskUda försäkringsinrättniiigar 1971 möjliggjorde en betydande ökning avderas utlåning på kreditmarknaden. Den största delen härav placerades ibostadsobligalioner men även kreditgivningen lill näringslivet ökade. Tabell IX: 1. Affärsbankernas utestående krediter till vissasektorer av näringslivet 19671971 Inom parentes angesde absoluta förändringarna i milj. kr. 1969 nov.1970 nov. Industri 9,1(530) 10,5(665) 1,1 (75) 16,3(1115) Handel ochservice näringar 6,3 (330) 12,4(700) 6,3 (395) 2,5(145) Privatpers. m.m. 38,2 (1040) 17,0(640) 12,9 (565) 0,6 (25) 1 Preliminär nationalbudget 203 uppskattasAllmänna pensionsfondens kapitaltillväxt till 8 300 milj. kr. I samband med dellättande kreditmarknadsläget blev återlånen 1971 betydligt lägre än föregåendeår som fondens förplaceringar expanderade kraftigt. Fondens totalakreditgivning 1971 blev betydligt större än 1970. Ökningen berörde samtligalåntagarkate-gorier. Speciellt omfattande var fondens placeringar i bostads-och industriobligationer. Statens budgetunderskott och därmed upplåningsbehov ökade 1971 med ca . Underförsta var budgetöverskoltet 780 milj. kr. större än motsvarandeperiod föregående år. I samband med de konjunkturslimulerande åtgärderna underhösten 1971 blev budgetunderskottet betydligt större änandra . Finanspolitiken var således i denna mening starkt expansivunder jämfört med . 1 samband härmed harstatens långfristiga upplåning åter ökat kraftigt.Lånen placerades i första hand hos Allmänna pensionsfonden. I slutet av 1971emitterades också ett kortfristigt obligationslån. föreliggandenationalräkenskapsberäkningar över kommunernas finansiella sparande 1971 tyderpå en obetydlig förbättring av detta. Det är ännu svårt all göra en avstämninghärav från den finansiella sidan. Under de tre första kvartalen uppgickkommunernas inlåning i affärs- och sparbankerna till 1 100 milj. kr. mot drygt600 året innan. minskade kommunernaslikvida tillgångar kraftigt. Kommunernas likvida tillgångar minskar visserligenerfarenhetsmässigt relativt kraftigt av etl år men denkända inlåningsutvecklingen pekar dock mot en klart bättrelikvidiietsutveckling än 1970. Kommunernas utlåning, som 1970 varförhållandevis hög, kan förutsättas ha blivit något lägre 1971. Bankföreningenskreditanalys per visar en större kommunupplåning 1971 än 1970.Till och med november 1971 hade vidare kommunerna emitterat obligationer för400 mUj. mot 295 året innan. Dessa indikationer på ökadupplåning under hela 1971 stämmer i och för sigöverens med den bild av det finansiella sparandel som antyddes ovan. De lotalabostadsinvesteringarna beräknas ha minskat med i volym mellan 1970 och1971, vilket värdemässigt skulle motsvaras av en ökning med ca 200 milj. kr.Nettoutbetalningarna av de statliga bostadslånen kan beräknas ha varitobetydligt lägre än . Bostadsinslilutensobligationsemissioner låg också på en högre nivå 1971 än 1970. Totalt beräknaskreditgivningen till bostadssektorn ha stigit med i runt tal 300 milj. kr. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 204 Tabell IX: 2. Vinstutvecklingen inom industrin 19651970 Årlig förändring i bruttovinstmarginalen(procentenheter) Metall- och verkstadsindustri. exkl. varv, malmbrytning och -1,7 -0,9 -1,9 -2,0 -1,6 -0,1 -5,9 Grafisk industri och pappers- -0,5 Läder-, hår- och gummivaru- -0,2 -0,1 -2,5 -0,5 -0,9 Anm. Brutlovinsten harberäknats som rörelseöverskott minus underskott och inkluderar nedskrivning avlager. Vinstmarginalen har beräknats som kvotenmellan bruttovinsten och försäljningsintäkterna. Differensen mellan vinstmarginalernaär beräknade för identiska industriföretag med minst 50 anställda för två påvarandra följande år. I samband med 1969 årsundersökning av industriföretagen genomfördes ett flertal förändringar bl. a.förelåg ett nytt och utökat urval, branschklassificering enligt SNI, Svensk näringsgrensindelning samtförädlingsvärdet som branschnings-norm. I syfte att erhålla en jämförelse förutvecklingen av vinstmarginalerna har försök gjorts att anpassaden nya branschindelningen lill den gamla. Uppgifterna bör därför tolkas medviss reservation. Näringslivets fastainvesteringar och investeringar i lager beräknas 19701971 ha minskat med 1,6mUjarder kr. Om vinstförsämringen 19701971 antas ha uppgått till 2 a 3 mUjarderkr. skulle näringslivets finansiella sparande ha försämrats med ungefär enmiljard mellan dessa år.i En mindre del härav har täckts avnettotransaktionerna med investeringsfonderna. av1970 var nettoinsättningen ca 175 milj. kr. medan ett nettouttag om ca 130milj. Förändringen mellanperioderna uppgick sålunda till drygt 300 milj. kr. Kapitalanskaffningenutomlands (värdepappershandeln, privata långfristiga lån, övriga privatakapitaltransaktioner, restposten) som uppgick lill 2,7 mUjarder kr. kanberäknas ha blivit betydligt lägre 1971. Detta bör ses mot bakgrund av ettlättande inhemskt kreditmarknadsläge. Mot försämringen av det finansiellasparandet och minskning av utiändsk upplåning svarar en ök- 1 Utvecklingen förindustrins del av vinster och självfinansieringskvoter framgår av tabellerna 2och 3. 1 Preliminär nationalbudget 205 Tabell IX: 3. Självfinansieringen inom vissaindustrigrupper 19661970 1966 1967 1968 1969 1970 Metall- och verkstadsindustri, exkl. varv, malmbrytning och anrikningsverk Träindustri Massa- och pappersindustri LivsmedelsindustriTextil- och beklädnadsindustri Kemisk-leknisk industri Hela industrin, inkl.lagerförändring Hela industrin, exkl. lagerförändring Anm.Självfinansieringskvoten har beräknats som sparandet i procent av investeringari anläggningar, maskiner samt lager. Dessutom har den angivils exkl.lagerinvesteringar för hela industrin. ning av näringslivets upplåning på den inhemskakreditmarknaden. Ten-tatjva beräkningar pekar mot en upplåning från dennasektor om , vilket skuUe vara ca . mer änunder 1970. Denna upplåning bör ha gett utrymme för en betydande likviditetsökning. Affärsbankernas och allmänhetens likviditet I labell 4 harförändringarna i tillgångar och skulder grupperats på ett sådantsätt, att nettoskuld gentemot affärsbankerna representeras på enasidan av balansen i form av saldot mellan affärsbankernas checkräkning ochderas upplåning i . Detta saldo ger ett uttryck för förändringen avderas kortfristiga likvidi- Tabell IX: 4. tillgångar och skulder de treförsta kvartalen 1969, 1970 och 1971 Nettoförändring i milj. kr. 1969 13 kv. 1970 13 kv. 1971 13 kv. Svenska skattkammarväxlar och obligationer Utelöpande sedlar () Övriga tUlgångar (netto) Affärsbankernas checkräkning i till affärsbankerna () Källor: och bankinspektionen. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram IX: 2. Likvida tillgångar i procent av skulder vidslutet av . Genomsnitt för samtliga banker 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Anm. På grund av ändradeberäkningssält av likviditetskvoterna förekommer brott på kurvan. Av tabellen framgår, att riksbankensvalutainnehav under de tre första kvartalen ökade med drygt en miljardkronor mot ett nettoulflöde året innan. Av tabell 4 framgår,att den uldöpande sedelmängden minskade säsongmässigt mindre under de Tabell IX: 5. Affärsbankernas tillgångar och skulder de tre förstakvartalen , 1970och 1971 Nettoförändring i milj. kr. 1970 13 k v. 1971 13 kv. Kassa, obligationer och valuta Utlåning Inlåning från allmänheten Nettoskuld till , övriga inhemska finansinstitut skulder (netto) 656 1 275 1 198 Källa: Bankinspektionen. 1 Långfristigalikviditetsförändringar kan äga rum, som inte direkt avspeglas iriksbanksbalansen. 1 Preliminär nationalbudget 207 tre första kvartalen 1971 än under samma periodåren innan. Denna utveckling kan främst hänföras till allmänhetens ökade behovav sedlar i samband med inskränkningen av checkar som betalningsmedel 1971 ochhade en kontrakliv effekt på affärsbankernas likviditet. Den samlade effektenav de likviditelspåverkande faktorerna resulterade i en relativ förbättring avaffärsbankernas nelloposition mot under de tre första kvartalen1971 jämfört med året innan. Den lättarepenningpolitiken möjliggjorde en kraftig parallell ökning av in- och utlåningoch en samtidig påtaglig förbättring av likviditeten inom affärsbankerna(labell 5). Som framgår av diagram 2 har också affärsbankernaslikviditetskvoter successivt stigit fram t. o. m. . Härefter har docken nedgång ägt rum men kvoten låg ännu högre än undermotsvarande månad 1970. Affärsbankernas nettoskuld till övriga inhemskafinansinstitut, övervägande sparbanker, var däremot större under de tre förstakvartalen jämfört med året innan. Detta kan länkassammanhänga med att inlåningsöverskottet (inlåning minus utlåning) för fleraav dessa institut-grupper alltjämt var växande , något sominte var fallet för affärsbankernas del. Inlåningen ökade kraftigtinte bara i affärsbankema utan även i övriga banker (tabell 6). Av den lotalainlåningsökningen under de tre första kvartalen 1971 jämfört med samma periodåret före på . svarade affärsbankerna för 2,5 miljarderkr., sparbankerna för 1,3 och postsparbanken för 700 milj. kr. Kastningarna iaffärsbankernas inlåning mellan 19681971 avser speciellt kapitalkonton. Det är svårt att klargörahur inlåningsökningen under de tre första kvartalen 1971 berört olika sektorer.Som framgår av diagram 1 förbättrades industrins och handelns likviditetavsevärt , vilket även registreras i inlåningsstatistikenframför allt på affärsbankernas kapitalkonton. Som tidigare omnämntsförbättrades även kommunernas likviditet under de tre första kvartalen 1971. Tabell IX: 6. Inläningsutvecklingen de tre första kvartalen 1968,1969, 1970 och 1971 Nettobelopp, milj. kr. Sparbankerna (75 större) Källa: Bankinspektionen. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 208 matiskkalkyl utifrån uppgifterna över den totala bankinlåningen saml överförändringarna i företagens och kommunernas banktillgodohavanden indikerar attäven hushållsinlåningen var relativt stor under de tre första kvartalen 1971.Detta stämmer även överens med den bild, som erhålls frånnationalräkenskaperna, enligt vUka hushållssparandet ökat avsevärt (se kap. Den myckel storainlåningsökningen synessålunda ha omfattat alla sektorer av samhällsekonomin. Någon fullständig kreditmarknadsmatrisför 1972 torde på nuvarande stadium inte vara meningsfull alt uppställa. Förvissa lånlagarkategorier kan dock vissa anlaganden göras vad gäller definansieringsbehov som synes stå iöverensstämmelse med den reala utveckling som tecknats i de föregåendekapitlen. För statens del tyder beräkningarna i kapitel VIII på etl lånebehovom . De bedömningar som gjorts av den kommunala inkomst- och utgiftsutvecklingen indikerar en slarkförbättring av det finansiella sparandet för denna sektor med en åtföljandeminskning av den totala upplåningen. Man kan troligen räkna med en markantminskning av den omfattande tillfälliga upplåningen utanför marknaden 1972jämfört med och 1971.