prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — För att minska effekternaav den likviditetsökning som uppstod till följd av del stora valutainflödelunder fördes under huvuddelen av 1971 en relativt stramekonomisk politik. De under loppet av året tilltagande avmattningslendenserna iekonomin kom dock alt medföra en successiv uppmjukning avsåväl finans- som kreditpoliliken. Härvid märks främst borttagandet av extraskatten på bolagsvinster och personliga inkomster samtlättnader i kreditpolitiken. harexpansionskraften i den japanska ekonomin efter hand mattals. sjönkden totala produktionens tillväxt markant. Stagnationstendenser gjorde sigfrämst gällande på investeringssidan. Som en effekt av den vikande inhemskaefterfrågan föll kapaciletsulnyttjandel inom den japanska industrin snabbt.Exporten fortsatte emellertid att kraftigt stiga under första halvåret 1971.Den ekonomiska politiken fick under loppet av året en alltmer expansivinriktning och med hänsyn lill tidigare erfarenheter hade man kunnat vänta sigalt expansionen åter skulle komma i gång . De avFörenta staterna vidtagna åtgärderna fick emellertid en avkylandeeffekt på både export och investeringar. Återhämtningen i Förentastaterna gick förhållandevis trögt. tilltog dock deexpansiva dragen i styrka och huvudintrycket är all etl allmänt uppsvinginletts. beräknas den totala produktionen ha ökat med omkring 3"/o, att jämföra med en minskning med drygt 0,5 o/o . Enbetydelsefull omläggning av den ekonomiska politiken aviserades i augusti1971. Bakgrunden härtill var önskan att åstadkomma snabbare ekonomisk tillväxt,lugnare prisutveckling och balans i utrikesbelalningarna. De internationelltmest uppmärksammade åtgärderna var upphävandet av dollarns inlösbarhet mot Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 guldsamt införandet av en lO-procentig importavgift. Huvudsakligen internt verkandeåtgärder var ett 90 dagars pris- och lönestopp som sedermera efterträddes av enpris- och lönekontroll. Vidare annonserades en tidigardäggning av en planeradskattesänkning tiUjanuari 1972. noterades en dämpning i pris- och lönestegringstakten. Det internationellabetalningsläget präglades av betydande oro och osäkerhet. TUl skillnad från 1970förstärktes ojämnheten i de större ländernas bytesbalanser. Sålundasvängde Förenta statemas bytesbalans från ett mindre överskott till ettkraftigt underskott, vUket hade sin främsta motsvarighet i ett nästantredubblat japanskt överskott. överskott fördubblades medanförändringen i övriga större länders bytesbalanser inte fick samma omfattning.Konjunkturutvecklingen i fick således tUl följd alt denunderliggande gradvisa försämringen avlandels bytesbalans kom . uppstod förväntningar omsnara förändringar i flera större industriländers valutakurser, främstVästtysklands. Det kapitalutflöde från , som ochäven huvudsakligen föranletts av skUlnader i räntenivånmellan och övriga OECD-områdel ersattes gradvis av ettspekulativt kapitalflöde, riktat mot de länder vilkas valutor ansågsundervärderade. stängdes valutabörserna i enrad västeuropeiska länder till följd av trycket från kapitalslrömmarna och närde åter öppnades hade och Nederländernatillkännagett att de temporärt avsåg alt låta sina valutakurser flyta. Schweizoch genomförde officiella uppskrivningar av sina resp. valutor.I en del andra länder, bl. och , skärptes valutakontrollen.Trots dessa åtgärder accelererade emellertid kapitalutflödet från Förentastaterna även om det nu riktade sig mot andra länder än dem som låtit sinavalutakurser flyta. Efter att ha utgjort ca 6 mUjarder dollar under vartdera avde två första kvartalen steg kapitalutflödet till bortemot 11 mUjarder dollarunder . Delta medförde en betydande ökning av deninternationella likviditeten. deklarerade Förentastaterna alt dollarns konvertibi-litet gentemot guldet temporärt upphävts.Reaktionen i och flertalet länder i blev att de tidigareupprätthållna valutakurserna övergavs och att valutorna i viss utsträckningtilläts att röra sig fritt. Detta ledde lill alt del spekulativa kapitalflödelmarkant avtog. Förhandlingar om nya kursförhållandenmellan deltagarländernas valutor logs upp inom den gmpp av tio länder,däribland , som slutit avtalet om de generella lånearrangemangen. Dessaförhandlingar avslutades med en överenskommelse, som träffades den 18 december1971 i . Överenskommelsen innebar att länderna skrev upp värdetav sina resp. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen S valutormed följande procenttal i förhållande till dollarn, räknat från läget innan oron på valutamarknaden bröt ut i maj1971: 16,9 »/o, Västtysklandoch 13,6 "/o, och 11,6 "/o, och 8,6 "/o samtItalien och 7,5 "/o. devalverades den amerikanskadollarn med 7,9 "/o genom att guldets värde höjdes från $ 35 till $ 38 peruns. I förhållande till guld innebar överenskommelsen följaktligen att Japanrevalverade med 7,7 o/o, ochSchweiz med 4,6 o/o, och med 2,8 "/o samt altItalien och devalverade med 1 o/o. I fick denamerikanska dollarn, som tidigare haft en kurs på och , en nykurs på och . I överenskommelsen ingick vidare all Förentastaterna avskaffade den 10-procentiga extratullen samt tillätskattefavörer även för importerade investeringsvaror. Man enades även om attvidga den högsta tillåtna marginalen från 1 o/o till 2,25 "/o förväxdkursfluktuationer över och under den nya pariteten. Dagarna efter Washington-överenskommelsenändrade även länder som inte deltagit i överläggningarna sina valutapariteter.Vad de nordiska länderna beträffar, förändrades den danska resp. norska kronanmed samma procenttal som den svenskakronan. Den finska marken skrevs provisoriskt upp med 2,4 o/o iförhållande till dollarn, vilket i förhållande till guld innebar en devalveringmed 5,7 "/o- Som en följd av denrelativt svaga ekonomiska expansionen i industriländerna fortsatte uppbromsningen av världshandelns tUlväxtunder 1971. I volym beräknas världshandeln ha vuxit med 6 o/o, att jämföra med 9 o/o 1970 och 10 o/o 1969. Främst synesexportlillväxten i staternaoch imporllUlväxten i ha minskat, men en dämpning noterades äveni utrikeshandeln för flera västeuropeiska stater. Räknat i dollar stegvärldshandelsprisema snabbt . Detta berodde inte enbart på nedskrivningen av dollarn utan även påden tidigare berörda höjningen av prisnivån i många av de storaindustriländerna. Överenskommelsen om de monetära frågornabör innebära alt oron på valutamarknaderna upphör. Förutsättningar för enfortsatt snabb tillväxt av handeln mellan länderna har härigenom skapats ochföretagen har fåll ett säkrare underlag för sin planering. förutses en fortsattproduktionsuppgång i , även om dess styrka är svår att bedöma.Den offentliga sektorn liksom den privatakonsumtionen torde komma att verka i expansiv riktning. Konsumtionsuppgångenbör i sin tur bidra till en uppgång i lagerinvesteringarna, vilka ännu vidslutet av 1971 var förhållandevis låga. En fortsatt expansion kan ocksåförutses för bostadsbyggandet. Den totala produktionen väntas stigainte oväsentiigt snabbare än 1971, vilket inte hindrar att arbetslösheten även1972 troligen kommer att förbli hög. Om den nuvarande tendensen fortsätterkommer däremot prisstegringstakten alt dämpas något. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 För del tersig konjunkturutvecklingen , med tanke på de delvis motstridigakonjunkturlendenser som föreligger i de olika länderna, mera svårbedömd. Medanen relativt utdragen återhämtningsprocess förutses för del, serutsikterna för den franska ekonomin ljusare ut. Även omproduktionsökningslaklen kan väntas avta och bli något lägre änunder 1971, synes den trots detta för del komma att Ugga på en högnivå jämfört med övriga länders. I , där utvecklingen redan vidingången av 1972 var uppåtriktad, förefaller en fortsatt relativt högproduktionstUlväxt trolig. Tillväxttakten i denvästtyska ekonomin kommer alt vara avhängig av de ekonomisk-politiska åtgärdersom vidtas . Beredskapen att vid behov snabbt sätta inkonjunkturslimulerande åtgärder är god, dels genom alt medel därförreserverats och dels genom att återbetalningen av deponerade konjunkturskaltemeddkan tidigardäggas. Det finns skäl att anta att man anser sig kunna ändratyngdpunkten i den ekonomiska politiken och alt man därför även kommer att föraen mera expansiv politik. Den offentliga sektorns tillväxt väntas sålundatillsammans med utvecklingen av den privata konsumtionen vara tUlräckligtstark för att kunna motverka avmallnings-tendenserinom andra sektorer. Efter en viss lid av lageranpassning torde dessutomlagerinvesteringarna komma att verka pådrivande. Nedgången i industrinskapacitetsutnyttjande skulle härmed kunna begränsas, varför en vändning skullekunna nås någorlunda snabbt för de privata investeringarna. Även vid en tämligenoptimistisk bedömning av konjunkturutvecklingen i framstår enrelativt svag produktionstillväxt i som trolig fram . De dämpande tendenserna från den västtyska ekonomin kanväntas avta under loppet av 1972 för att efterträdas av etlvisst expansivt inflytande. Som en följd härav och av konjunkturuppgången iFörenta staterna och kan ett uppsving i komma att skeunder senare delen av 1972. De expansiva krafterna torde därvid i första handutgöras av privat och offentiig konsumtion, bostadsbyggande och möjligen ocksåav lageruppbyggnad. Det nuvarande låga kapadtelsut-nyttjandet talar visserligenför att industriinvesteringarna kommer att visa en fortsatt svag utveckling. Dekonjunkturslimulerande åtgärderna jämte effekterna av den nu uppnåddalösningen på valutaproblemen kan dock leda till en förhållandevis snabb uppgångäven på investeringsområdet. I de nordiska ländernakan produktionstiUväxten bli något starkare än föregående år, ävenom utvecklingen inte är entydig. I och , där konjunkturnedgångenblev märkbar tidigt , fömtses tillväxttakten under första delen av1972 bli dämpad för att sedan gradvis öka . 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 7 tionsökningen högre än i flertaletOECD-länder och den väntas bli endast obetydligt lägre under innevarande år. Världshandeln harberäknats öka i samma takt som 1971, eller med 6 o/q i volym. kan emellertid medföra en snabbaretillväxt av handeln. Den dämpning av de inhemska pris- ochkosl-nadsstegringarna som väntas i de västeuropeiska ekonomierna bör kunna fåen återhållande effekt på de internationella handelspriserna. De förhandlingar som 1971ägt rum meUan EEC och de medlemssökande länderna har lett fram lill attStorbritannien, och i princip nu uppnått överenskommelse ommedlemskap. I fall fortsätter förhandlingarna varvid villkoren förfiskerinäringen står i centrum. Förberedelser har ävenskett för de förhandlingar som skall äga rum mellan de neutrala ländema och EECom ett utvidgat ekonomiskt samarbete. För del bör dessa förhandlingarkunna leda fram lill ett avtal, som tryggar den svenska industrins tillgångtill den stora tullfria marknaden i . Förhandlingen om samarbetetsform och omfattning har tagit sin början och väntas pågå underförsta . Ett avtal mellan och EEC bör kunna träda i kraftvid ingången av 1973. Konjunkturutveckling och ekonomisk politik iSverige 1971 De bedömningar av denekonomiska utvecklingen som kunde göras innebar attkulmen i den tidigare högkonjunkturen passerats och att ett lugnarekonjunkturförlopp var att vänta. Någon kraftigare avmattning framstod dock intesom del mest sannolika alternativet utan ekonomin väntades fortsätta attkaraktäriseras av en aktivitet på tämligen hög nivå. Tillväxten i den totalaproduktionen beräknades avta från nära 5 o/o till 2,5 a 3 o/o under1971. Mot denna bakgrundbedömdes kraven på alt återställa balansen i utrikesbelalningarna och attStabUisera pris- och kostnadsutvecklingen komma att stå i förgrunden för denekonomiska politiken även . Som allmän förutsättning för politikengällde alt hög beredskap skulle upprätthållas för att möta de påfrestningar somskulle uppslå om efterfrågan utvecklades svagare än som förutsetls.Arbetsmarknadspolitikens resurser förstärktes därför kraftigt i budgeten /72. Prognoserna för den ekonomiskautvecklingen innehöll vissa osäkra faktorer beträffande såväl deninternationella konjunkturutvecklingen som förändringarna i den inhemskaefterfrågan. Internationellt gällde osäkerheten bl. a. den västtyska ekonomin.Övervägande skäl talade för att avmattningen där skulle bli måttlig men en meraklart uttalad stagnation kunde inte heller uteslutas. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 vetvisavtalsförhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter all förutsättningarna förbedömningarna av den inhemska efterfrågans utveckling i vissa avseenden varoklara. Den ekonomiska utvecklingen i visade sig efterhand bli avsevärtsvagare än som kunnat förutses. Internationellt framträdde såväl i Västeuropasom i mera utdragna och djupgående stagnationstendenser än väntal ochdessa återverkade på den svenska exporten. Oron på valutamarknaderna ochkrisen i det internationella betalningssystemet bidrog vidare till en allmänkänsla av osäkerhet . Inom landet hade de segslitna ochutdragna löneförhandlingarna besvärande återverkningar. En kraftig dämpning avden inhemska efterfrågan kan delvis sällasi samband härmed. Försvagningen hänförde sig i första hand till denprivata konsumtionen och byggnadsverksamheten,eflerfrågekomponenter som annars regelmässigt visat en betydandestabilitet vid allmänna konjunkturnedgångar. Jämfört med första halvåret 1970beräknas sålunda den privata konsumtionen ha minskatmed nära 2 o/g och byggnadsinvesteringarna med ca 6 "/o. Härtill komeffekterna av en i huvudsak väntad kraftig dämpning av lagerinvesteringarna.Följden av denna utveckling blev alt den totala produktionens tillväxttaktsjönk från ca 5 o/q under andra halvåret1970 till mindre än 1 o/o . Läget på arbetsmarknaden försämradessuccessivt. Efterfrågan på arbetskraft började minska men lågunder på en myckel hög nivå. fortsatte efterfrågan att minska.Tendenser till ökande arbetslöshet började framträda , och skedde en relativtbetydande uppgång av arbetslösheten. Efter hand som olika indikatorer visadeatt ekonomin utvecklades svagare än somförutsetls lades den ekonomiska politiken stegvis om i konjunkturslimuleranderiktning. Kreditrestriktionerna lättades och under vårenoch sommaren vidtogs en rad åtgärder i syfte att skapa fler arbetstillfällen.Åtgärderna gavs en sådan utformning och inriktning att de låg i linje med demera långsikliga målen för den ekonomiska politiken och gav stödfrämst åt de branscher, regioner ochgrupper av människor som mest drabbades av det försämradearbetsmarknadsläget. För att stimuleraindustrins investeringar släpptes successivt investeringsfonderna i praktiken fria. att medel från investeringsfonderna fick tas i anspråk även förlagerproduktion. beslöts ettextra skatteavdrag på 10 "/o för företagens investeringar i maskineroch inventarier. Avdraget höjdes sedermera till 20 "/o. tidigardades statliga och kommunalaindustribestäUningar tUl ett sammanlagt värde av ett par hundra mUj. Enserie åtgärder vidtogs för att öka byggnadsinvesteringarna. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 9 marnaför bostadsbyggandet, såväl det statiigt belånade som det icke statligtbelånade, vidgades i flera omgångar . Byggandet avskolor och sjukvårdsanläggningar ökades i förhållande till de fastställdaprogrammen. Byggnads- och anläggningsarbeten vid statliga myndigheter och affärsdrivande verk tidigardades. Den offentUga byggnads- och anläggningsverksamheten utvidgadessålunda med arbeten till en beräknad kostnad av över en halv miljard kr.Vidare beviljades under de tre första kvartalen igångsättningstillstånd för s.k. opriorileral byggande med en sammanlagd kostnad av ca . Insatserna inom ramen förarbetsmarknadspolitiken utökades väsentligti form av bl. a. beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbUdning och åtgärderför svårplacerad arbetskraft. De ekonomisk-politiska åtgärdema hade endirekt stimulerande effekt på främstbostadsbyggandet samt kommunernas och det privata näringslivels investeringar.Den privata konsumtionen började återigen öka sedanlöneförhandUngarna avslutats. Lager-utvecklingen fortsatte emellertid attinverka negativt på produktionsutvecklingen och avmattningen iexporleflerfrågan bestod. Totalt sett beräknas därigenom den totalaproduktionen ha förblivit på en ungefär oförändrad nivå från andra kvartalet1971. Arbetslösheten fortsatte därför att stiga . Mot denna bakgrund beslöt regeringen attförelägga höslriksdagen förslag omytterligare konjunkturslimulerande åtgärder, om vilka beslut sedermerafattats. Dessa åtgärder avsåg bl. a. stimulans liU utbyggande av industrinsproduktionsapparat, särskilda insatser på miljövårdsområdet och tidigardäggning av angelägna kommunalainvesteringar. Vidare föreslogs insatser för barnfamiljer ochfolkpensionärer. För industrins delförlängdes del 20-procentiga invesleringsavdraget och rätten all använda medelfrån investeringsfonderna för lageruppbyggnad till alt gälla även under 1972.Vidare infördes etl sysselsättningsanknulet 20-procen-tigl bidrag till lagerökning inom förelag under1972. Statsbidragen tUl miljövårdsinvesteringarinom industrin och kommunerna höjdes temporärt. För alt stimulerakommunerna att tidigarelägga angelägna investeringar höjdes tillfälligtstatsbidraget till kommunala beredskapsarbeten från normalt 33 o/o lUl 75 o/o och en medelsram om 500 milj. kr.ställdes lUl förfogande. Vidare beslutades en förstärkning avbostadstilläggen för barnfamiljer samt ett extra köpkraftstillskotl lillpensionärerna med ett belopp motsvarande 3 o/o av basbeloppet. Mot slutet av åretbeslöt regeringen en viss ytterligare utbyggnad av insatserna i form av beredskapsarbetenoch industribeställningar. TUlsammans avsåg dekonjunkturslimulerande åtgärder som beslutades utgiftsprogram ochprojekt till en beräknad totalkostnad av ca . Härtill kommer deindirekta effekterna. vidtogs en serie åtgärder lill ensammanlagd kostnad av ca Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Den sysselsättningsskapande politiken fortsattes sedan genomytterligare insatser . Ävenkreditpolitiken lättades successivt . borttogs de kvantitativa restriktionernaför affärsbankernas utlåning och några begränsningar har därefter inte gälltbeträffande industrins upplåning. Diskontot sänktes successivt i fyra etappermed sammanlagt till 5 o/q. avskaffadesrestriktionerna även för konsumtionskrediter. Utiåningen tillnäringslivet ökade kraftigt och dess tidigare hårt ansträngdalikviditet förbättrades påtagligt. Avbetydelse för investeringsulvecklingen inom industrin var vidare detökade utrymme som bereddes denna sektor på obligationsmarknaden. Summan förutgivna industriobligationer steg sålunda från drygt 700 milj. kr. under 1970till inemot . Sedd i stort präglades den ekonomiskautvecklingen av en delvisoväntad och ovanligt stark avmattning av den inhemska efterfrågan.Samtidigt avtog exportefterfrågan markant. Följden blev att den totalaproduktionens tillväxt starkt minskade. Medan uppgången 1970 blev ca 5 o/ översteg produktionsvolymen 1971föregående års nivå med mindre än en halv procent. En avsaktning iproduktionstiUväxten 1971 var väntad sedan högkonjunkturen kulminerat . Denna avsaktningbedömdes till största delen vara förorsakadav en stark minskning av lagerinvesteringarna och i någon mån av enviss dämpning av den offentliga konsumtionenoch av exporten. Den offentiiga konsumtionen utvecklades i stort enligtprognoserna. För lagerinvesteringarna blev minskningen något starkare änberäknat. För övriga eflerfrågekomponenter inträffade emellertid en avmattningsom var väsentiigt starkare än vad som förutsetts. Den inhemska efterfrågans tillväxtberäknas, bortsett från lagerförändringar,ha nedgått från ca 3,5 "/o till endast 0,2 o/q . Inberäknal lagerförändringarna blevomslaget i den inhemska efterfrågans utveckling ännu kraftigare, frånen ökning med 5 "/o till enminskning med mellan 1,5 och 2 o/ . Mest påfallande är denavmattning som kom till synes beträffande den privata konsumtionen ochbyggnadsinvesteringarna. Den privata konsumtionen har tidigarevisat sig vara en tillväxtfaktor även i tider av konjunkturavmattning. Så blevemellertid inte fallet . Hushållens realinkomster beräknas trots densvaga ökningen av produktionsvolymen hastigit med ca 3 o/q. Konsumtionsvolymenminskade emellertid med ett par tiondels procent. Hushållens sparande ökade följaktUgen mycket påfallande. Den kraftigaminskningen i konsumtionsbenägenheten, främst ,kan sällas i samband med det ovanligt spända och motsätlningsfylldaförhandlingsläget på arbetsmarknaden. Sedan avtalen slutits börjadekonsumtionen återigen att efter hand öka. 1972:1 Bilagal Finansplanen 11 Tabell 1.Försörjningsbalans för är 1971 -5,1 -0,3 På investeringsområdetskedde en betydande minskning av byggnadsverksamheten med ca 5,5 o/. Antaletigångsatta bostadslägenheter uppgick liksom lill ca 100000. Till följd av låg igångsättning och början av 1971minskade emellertid investeringsvolymen 1971 med 5,5 o/q. De kommunala investeringarna, som ökade med ca 10"/o , skulle enligt nu föreliggande beräkningar minskat med meraän 10 "/o . Bakgrunden härtill kan ha varit kommunernasansträngda finansiella situation. För de totala bnjttoinvesteringarna noterasett omslag från en ökning med ca 3,5 o/o till en minskning med ca2,5 o/q . Del bör docknoteras att industrins investeringar till följd av olika ekonomisk-politiskaåtgärder och ett lättare kreditmarknadsläge bibehöll sin tillväxttakt från 1970om ca 5 o/q. Särskilt expansivavar de statliga bolagens investeringar. Som en följd av dekonjunkturslimulerande åtgärderna beräknas den statliga konsumtionen ha stigitsnabbare 1971 än 1970 eller med ca 5,5 o/qmot ca 4,5 "/o. Tillväxten av den kommunala konsumtionen dämpadesdäremot kraftigt och blev endast ca 3,5 o/qrnot något över 9 o/q 1970.Uppgången för den samlade offentiiga konsumtionen stannade därmed vid drygt 4 o/q att jämföra med en ökning med över7 o/o . Taklen i prisstegringarnadämpades påtagligt och uppgången i konsumentpriserna under loppetav året stannade, bortsett från effekterna av förändringar i de indirekta skatterna,vid 3,5 i/o, Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 vilketvar lägre än . IntemationeUt sett var detta enlåg stegringstakt. Som en följd av den minskande efterfrågan på arbetskraftavtog även löneglidningstakten. Exporten utvecklades svagareän som förutsetls, främst beroende på försämrade avsättningsmöjligheter förråvaror och stapelvaror i samband med lageranpassning i avnämarländerna.Verkstadsexporten fortsatte att öka, om än i avsevärt lägre takt än under1970. Totalt ökade exportvolymen med ca 5 o/qmellan 1970 och 1971 mot drygt 10 o/o mdlan 1969 och 1970. Den svaga inhemska efterfrågan, främstför privat konsumtion, samt den kraftigaminskningen i lagerinvesteringarna ledde tUl en drastisk omsvängning iimportens utveckling. I volym minskade importen sålunda med ca 5 o/o 1971efter att ha ökat med 9,5 o/q 1970.Import-priserna ökade med ca 5 o/q medan exportprisstegringen stannadevid ca3,5 0/0. Resultatet avutrikeshandelns utveckling blev en omsvängning i handelsbalansen med nära . från ett underskottom nära . 1970 till ett överskott om nära 2 mUjarder kr. Balanseni fråga om utbytet av tjänster samt transfereringar fortsatte dock attförsämras och underskottet ökade från drygt 600 milj. kr. till omkring 1,2miljard kr. a. registrerades en ytterligare försämring av turistnetlot medca 150 milj. kr. och en ökning av transfereringarna lill utlandet med ca 350milj. netto lill följd av ökande räntebetalningar och u-landsbistånd. En sammanställning av uppgifterna omhandelsbalansens och tjänste-och transfereringsbalansens utveckling visar attbytesbalansens underskoll om nära . 1970 förbyttes i ettöverskott med nära 800 milj. kr. Den väntade förbättringen avbytesbalansen blev därmed avsevärt mera markant än som förutsetls. Resultatetär emeUertid till betydande del beroende av speciella faktorer, främst omsvängningeni lagerinvesteringama och den svaga privata konsumtionsefterfrågan. Det kandärför inte tas till intäkt för en bedömning att de långsiktiga problemen påutrikesbalansens område skulle vara övervunna. Frop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 13