prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — CPR kan ge åtskilligaandra fördelar inom folkbokförings- och skatteverksamheten.Folkbokföringsmyndigheterna kan använda CPR som riksomfattande sökregister.Något sådant finns inte , CPR kommer också lill nytta inomuppbördsverksamheten bl, a, vid identifiering av skatteinbetalningar ochkontrollförfrågningar vid utbetalning av överskjutande skatt. När det gäller områdetutanför folkbokföring och beskattning har redan ,försäkringsbolaget och anmält alt man önskaransluta sig till systemet. Även åtskilliga andra har meddelat intresse föranslutning till CPR, bl. a. bilregisternämnden och värdepapperscentralen samlde informationssystem för personaladministration (PAI) och bibliotekstjänst(LIBRIS) som utvecklas av statskontoret. Beträffande lidplan ochkostnader anmäler all CPR kan las i drift successivt fr. o. m.den 1 juli 1972. Engångskostnaderna för införandet beräknas lUl 4,2 milj. kr.och de löpande driftkostnaderna lill ca 5 milj. kr. Riksskatteverketframhåller all CPR skall vara ett i princip kostnads-mässigl självbäranderegister. Genom inbesparingar hos verket självt och länsstyrelserna samt genomatt ta ut avgifter för avisering, utdrag och besvarande av frågor bör kostnadsläckningkunna uppnäs efter en viss inkörningsperiod. Genom att den avgift som behövertas ut för all CPR skall bli självbärande är låg jämfört med kostnader förandra former för åtkomst av data når användarna av CPR möjlighet lill kostnadsbesparingarinom sin verksamhet. Prop.1972: 1 Bilaga 9 54 Den i 2 kap.tryckfrihetsförordningen fastslagna offentUghelsprin-cipen innefattar endast enrätt att ta del av allmän handling samt att mot fastställd avgift få avskriftdärav. Någon skyldighet för myndighet att utföra bearbetningar av materialetkan ej härledas ur offentlighetsprincipen. Beställningar av uppgifteromfattande viss kategori med angivna bestämningar eller av fortlöpandeleverans av exempelvis adressförändringar kräver särskilda åtgärder och etticke obetydligt arbete. Sädana beställningar behöver alltså inte på grund avoffentlighetsprincipen efterkommas utan särskUd prövning. Ännu tydligare är altnågon rätt att ansluta terminal lill systemet inte kan härledas uroffentlighetsprincipen. Av stor betydelse förvilket materiel som kommer att kunna hanteras med hjälp av informationen i CPRär enligt vilka myndigheter som får möjlighet att utnyttja informationenför samköming med sina egna system, I likhet med anser därförOSK att varje anslutning till systemet med terminal eller datamaskin bör krävasärskilt medgivande av Kungl. Maj:t, Innan sådant medgivande lämnas bör konsekvensernaur jntegritetsskydds- och offenllighetssynpunkt belysas, OSK:s arbete är inriktatpå att lägga fram förslag om ADB-lagstiftning, Statsmakterna kandå besluta om eventuellt erforderiiga grundlagsändringar i anslutning till1973 års val. Intill dess att ställningstagande från statsmakterna föreliggerfinns del enligt skäl att behandla ansökningar om anslutning tillpersonorienterade data-syslem restriktivt. Vad CPR beträffar synesenligt OSK:s mening rena namn- och adressuppgifter utan olägenhet kunna lämnasbåde i form av aviseringar och via direktanslulning, och under förutsättningalt man har klar överblick över användningen synes även personnumren som isin egenskap av integralionsnycklar är mycket värdefulla för dem som för ADB-register kunna levereras. Villkor torde kunna uppställas för utlämning avuppgifter som kräver bearbetning, t, ex, avisering av ändringar eller uppgifterom vissa kategorier av personer. Om personnummer lämnas ul kan del alltså somvillkor föreskrivas att numren av mottagaren används endast i hans internaverksamhet men ej lämnas ut till andra. Uppgifter om värnplikts- ochskatteförhållanden synes däremot, även om de inte är sekretesskyddade, endast isärskilda fall böra utlämnas i bearbetad form eller via terminal. lar också upp fråganom taxesyslemet och finner det kunna ifrågasättas, om inte taxesättningen förtjänster utom offentlighetsprincipens ram alltså kvalificerade bearbetningaroch terminalanslul-ningar bör ske efter affärsmässiga grunder. Således börCPR få m inte endast täckning för direkta kostnader för terminalen ulan ocksåen skälig del av de tekniska och administrativa inbesparingar som upp- 1972:1 Bilaga 9 55 kommer för kunden i jämförelse med om informationenhämtas på annat sätl. Jag tar först upp fråganom CPR, 1 en förstudie, som överlämnades till Kungl, Maj:t ,behandlade dåvarande centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden frågan om entotal översyn av den administrativa och tekniska utformningen avfolkbokförings- och uppbördssystemet, 1 förstudien framhölls all utformningenav ADB-systemet inom folkbokförings- och uppbördsverksamheten i storutsträckning grundade sig pä principiella ställningstaganden åren 1962 och1963, UtveckUngen pä det administrativa och tekniska området hade gått betydligtsnabbare än vad då förväntades. På grund härav var det naturligt, alt systemet trots att det införts redan var i viss mån föråldrat och inte heltfyllde kraven. Som en påtaglig brist angavs formerna för informationsgivning ursystemets register. En total översyn borde därför påbörjas , varvid ettcentralt register med möjlighet till direktåtkomst av persondala borde inrättassnarast möjligt. stäUdeKungl, Maj:l medel till centrala folkbokförings- och uppbördsnämndensförfogande för utredning om ett centralt personregister. Utredningsarbetetredovisades i en rapport , Efter en omfattande remissbehandlingav rapporten uppdrog Kungl, Maj:t ål centrala folkbokförings-och uppbördsnämnden att bedriva fortsatt utvecklingsarbete rörande CPR medsikte på alt ett register skulle inrättas vid början av är 1972, När uppdragetlämnades angavs att Kungl, Maj:t senare skuUe meddela beslut i frågor somgällde bl. a, utnyttjandet av CPR. har medsärskild skrivelse överlämnat en redogörelse förutredningsläget beträffande CPR, () har avgivit yttrande över redogörelsen. Av riksskatteverketsredogörelse framgår att samtliga uppgifter som avses ingå i CPR, bl, a, adress,personnummer, civilstånd och inkomstuppgifter, hämtas frän länsstyrelsernasmagnetbandsregister. Uppgifterna är med nuvarande lagstiftning offentliga ochblir med det nya systemet mer lättillgängliga endast för dem som ansluterterminal eller datamaskin till CPR. , försäkringsbolagetSkandia och har redan anmält att man önskar ansluta sigtill systemet. föreslär alt frågor om anslutning av terminalereller datamaskiner lill CPR skall prövas av Kungl, Maj:t, CPR beräknas kunnatas i drift successivt fr, o, m, , Engångskostnaderna förinförandet beräknas till 4,2 milj, kr. och de löpande driftkostnaderna till ca5 milj, kr, , CPR skall vara kostnadsmäs-sigt självbärande. 1972:1 Bilaga 9 56 bar i sittyttrande framhållit all intill dess ställningslagande föreligger från statsmakterna lill de förslagsom avser att lägga fram finns del skäl all behandlaansökningar om anslutning till personorienterade datasystem restriktivt. VadCPR beträffar menar all rena namn- och adressuppgifter utan olägenhet börkunna lämnas både i form av aviseringar ochvia direktanslutning, och under föratsättning alt man har klar överblicköver användningen bör även personnumren kunna levereras. Uppgifter omvärnplikts- och skatleför-hållanden bör däremot endast i särskilda fallutiämnas i bearbetad form eller viaterminal, 1 likhet med anser att varje anslutning tillsystemet med terminal eller datamaskin bör kräva särskilt medgivande avKungl, Maj:t, I fräga om laxesättningen ifrågasätter om inte avgifterna börsältas så, att CPR inte endast får täckning för direkta kostnader utan också enskälig del av de besparingar som uppstår för kunden i jämförelse med ominformationen hämtas på annat sätt. För egen del anser jag det angeläget attCPR kommer till stånd möjligt. Jag förordar därför alt registretinrättas i huvudsak enligt den tidsplan somriksskatteverket föreslagit. När del gäller frågan om utnyttjande av CPRkommer jag att föreslå Kungl, Maj:t riktlinjer härför. Jag vill dockredan nu framhålla att för anslutning till CPR-systemel med terminal ellerdatamaskin kommer jag att förorda tillstånd av Kungl, Maj:t i varje särskiltfall. Innan sådant medgivande lämnas bör,som anfört, konsekvenserna ur inlegritetsskydds- och offentlighetssynpunktbelysas. Även i övrigt kommer jag vid utformningen av mitt förslag lillriktlinjer alt beakta vad anfört i sitt yttrande. Jag anser vidare att möjligheten altanvända CPR för ändamål såsom selekliv direktadresserad reklam ochkreditupplysningsverksamhel inte utansynnerligen starka skäl bör begagnas i avvaktan på att bl, a,kredilupplysningsulredningen avslutat sill arbete. De av ochäven berörda taxefrågorna får las upp till prövning i samband medriktiinjerna för utnyttjandet av CPR. När det gäller riksskatteverketsanslagsframställning så framgår det av redovisningen i det föregående att enrad förstärkningar av verkets resurser föreslås pä olika områden. För egen delgodtar jag i allt väsentiigt sådana förslag till förstärkningar som kan sägasvara en följd av ändrad lagstiftning. Vidare finner jag det nödvändigt atträkna medel för vissa uppgifter av ickelöpande karaktär såsom arbetet med uppläggning av ett centraltpersonregister och förberedelserna val, I fråga om förslagen lillökad ambitionsnivå anser jag det angeläget med vissa förstärkningar inomområdena revision och kontroll, utbildningoch information samt ledning och tillsyn över arbetet vid länsstyrelsernaoch taxeringsnämnderna. 1972:1 BUaga 9 57 Jag övergår härefter tillatt redovisa mina stäUningstaganden till förslag på deenskilda punkterna. För pris- ochlöneomräkning m, m. beräknar jag . Jag har då bl, a, räknat med enminskning med 0,3 milj. kr. av de medel för tillfäUig personal som ingår med1,4 milj. kr. i innevarande budgetårs anslag (1), Genom ändring avtaxeringsförordningen har allmänna ombudets kompetensområde vidgats. För attmöta den ökade arbetsbelastningen räknar jag medel för en tjänst sombyrådirektör och en tjänst som byråsekréterare (2), Vidare räknar jag förutbUdnings- och informationsverksamheten medel för en tjänst för byrådirektöroch en tjänst för byråsekreterare saml två bilrädestjänster (3), Jag räknarvidare medel för en byrådireklörsljänsl på ekonomiseklionen (4), Jag anser detangeläget att chefen för rällsavdelningen får en kvalificerad ersättare ochförordar därför alt medel beräknas för en tjänst som biträdande skaltedirektör.Tjänsten bör tills vidare inrättas som extra. kan en tjänst påavdelningen för byrådirektör i Ae 30 dras in (5), Jag anser liksomriksskatteverket alt laxeringssektionen behöver förstärkas. Jag räknar medelför en tjänst för byrådirektör och en tjänst för byråsekréterare (6), Jaganser en förstärkning av kontrollen och revisionen av förelag välmotiverad. Medhänsyn härtill räknar jag medel för tre byrådirektörer och ett kvalificeratbiträde (11). Kungl, Maj:l har genom beslul medgivit allriksskatteverket överskrider sitt anslag för innevarande budgetär med 1 065 000kr, för insatser i en pågående konlrollaktion avseende läkares deklarationer.Insatsen från sida avses pågå etl år och la i anspråk 20tjänstemän för kvalificerade granskningsuppgifler och ytterligare 30 försortering, summering och registrering. Jag beräknar , för budgetåret1972/73 för detta ändamål. Mot bakgrund av vad jag har anfört i fräga ominrättande av ett centralt personregister räknar jag för ändamålet medelenligt verkels förslag (14), Vidare är en viss förstärkning avorganisationssektionen enligt min mening motiverad, bl, a, för en genomgäng avblankeltbeslåndel och för uppföljning av resursanvändningen på länsplanet. Jagräknar medel för en tjänst för byrådirektör och en tjänst för byråinlendent(15), bör få en temporär förstärkning förarbetsuppgifterna års val. Jag beräknar 1,0 milj, kr, för ändamålet(17), I övrigt räknar jag medel enligt verkets förslag under punkterna 7, 8, 9,10, 13 och 16, Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer attKungl, Maj:l föreslår att till Riksskatteverketför /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1972:1 Bilaga 9 58 Avsättning till banktillsynens fond 1970/71 Nettoin- Nettoutgift som be- komsl som tillgo- stridits från fon- doförts fonden 1 941 783 den 1491000 1971/72 Anslag 1800 000 1972/73 Förslag 1900 000 Bankinspektionen har somcentral förvaltningsmyndighet till huvuduppgift alt utöva tUlsyn överpostbanken, bankaktiebolag, sparbanker, kredilakliebolag, allmännahypoteksbank. stadshypotekskassa, landshypoteks- ochstadshypoteksföreningar, fond-kommissionärer och fondbörser,värdepapperscentralen samt jordbrukets kreditkassor och derasriksorganisation. Den är vidare registreringsmyndighet för bankaktiebolagen,sparbankerna samt jordbrukets kredilkassor och deras riksorganisation. Detåligger även inspektionen att följa utvecklingen av och främja allmän kännedomom pris- och konkurrensförhällanden inom dess verksamhetsområde, all förakartellregister saml att utöva tillsyn enligt gällande föreskrifter omsärskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper samt om registrering avaktieinnehav. Bankinspektionen leds aven styrelse. Chef för inspektionen är en generaldirektör som även är styrelsensordförande. Inom inspektionen finns en allmän avdelning, en kreditavdelning ochen redovisningsavdelning. Vidare finns en byrå för administrativa ärenden. Bankinspektionensverksamhet, med undantag av fondstämpeltillsy-nen, finansieras genomobligatoriska bidrag från dem som är underkastade tillsyn av bankinspektionen.Bidragen redovisas under . GenomsärskUda avsättningsanslag förs bidragen över till fyra fonder förbankinspektionens olika tillsynsfunktioner. Inkomsterna och utgiftema saml in-och utgående balans på de olika fonderna under /71 framgår avföljande sammanställnins. Ingående Inkomst Utgifter Utgående balans balans Banktillsynens fond 2171983 1941783 1491000 2 622 766 Fondtillsynensfond 406 434 115668 211361 310 741 Jordbrakskassetillsynensfond 221393 277614 284 484 214 523 SparbankstiUsynensfond 524 391 2020 909 1629945 915 355 3 324 201 4 355 974 3 616 790 4 063 385 1972:1 Bilaga 9 59 Utgifterna fördelade sig på olika poster enligtföljande. Avgårstämpelomkoslnader 67 080 3 616 790 Avsätlningsanslagen börför nästa budgetår tas upp med följande belopp, nämligen 1,9 milj, kr, lillbanktillsynens fond, , till fondtillsynens fond, , tilljordbrukskassetiHsynens fond och , till sparbankstillsynens fond,dvs, tillhopa med samma belopp som tagits upp på riksslatens inkomstsida . Beträffande de tre sista anslagen återkommer jagi det följande. Under denna punkt hemställer jag att Kungl, Maj:l föreslårriksdagen alt till Avslutning till banktiUsynens fond för /73anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning till fondtillsynens fond 1970/71 Nettoin- Nettoutgift som be- komst som tillgo- stridits från fonden 211361 1971/72 Anslag 110000 1972/73 Förslag 150000 Med åberopande av vad jaganfört under föregående punkt hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Avsättning lillfondtUlsynens fond för /73 anvisa etl förslagsanslag av 150 000kr, 1970/71 Nettoin- Netloutgifl som be- komsl som tillgo- stridits från fonden 284 484 1971/72 Anslag 290000 1972/73 Förslag 325000 1972:1 Bilaga 9 60 Med åberopande av vad jag anfört underpunkten C 7 hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår all till Avsättning tilljordbrukskassetillsynens fond för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättaing till sparbankstillsynens fond 1970/71Netlom- Netloutgiflsom be- komsl som tillgo- stridits från fon- doförtsfonden 2 020 909 den 945 1971/72 Anslag 2 100 000 1972/73Förslag 2 220 000 Med åberopande av vad jag anfört underpunkten C 7 hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår alt till Avsättning tillsparbankstillsynens fond för /73anvisa ett förslagsanslag av . Revision av sparbankernas förvaltning 1970/71Utgift 894 929 1971/72 Anslag 900 000 1972/73Förslag 950 000 Från detta anslagutgår ersättning ål revisor, ombud eller Ukvida-tionsrevisor, som har förordnals av bankinspektionen enligt81 § eller 82 § 1 mom, lagen (1955: 416) om sparbanker. För sparbankernas bidragtill dessa kostnader finns pä riksslatens inkomstsida en inkomsttitel, benämndBidrag för revision av sparbankerna. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed ,, dvs, samma belopp som har tagits upp under inkomsttiteln. Jaghemställer att Kungl, Maj:t föreslår all till Revisionav sparbankernas förvaltning för / 73 anvisa ett förslagsanslag av 950 000kr. Avsättning till försäkringsinspektionens fond 1970/71Nettoin- Netloutgiflsom be- komst som tillgo- stridits från fon- doförtsfonden 2 634 741 den 2 779 990 1971/72 Anslag 3 445 000 1972/73Förslag 3 406 000 Försäkringsinspeklionenhar som central förvaltningsmyndighet att utöva tillsyn överförsäkringsväsendet. Chef förförsäkringsinspektionen är en generaldirektör. Inom inspektionen finns trebyråer, nämligen en för livförsäkringsärenden, en för försäkringsjuridiska ochadministrativa ärenden och en för skadeförsäkringsärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolagen ochvissa understödsföreningar samt bidrag från staten. Bidragen frånförsäkringsbolagen och understödsföreningarna redovisas på riksslaten underinkomsttiteln till för-säkringsinspeklionens fond. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) + 25 000 + 21000 + 24 000 + 21000 fond fanns vid ingången av /72 enbehållning av . Med tillämpning av gällande bidragsregler förförsäkringsbolagen och uttag från understödsföreningarna motsvarande 1promille av premieinkomsterna och av neltokapitalavkastningen,dock med ett minimiuttag på , samt oförändrat statsbidrag skulle fondenvid utgången av /73 uppvisa ett saldo av . Motbakgrund av detta föreslås en höjning av statsbidraget med . Deföreslagna uttagen från understödsföreningarna motsvarar de uttag som förordasi förslaget (SOU 1970: 23) tiU ny lag om understödsföreningar. På utgiftssidan beräknasen ökning av medelsbehovet med . för löne- och prisomräkning m, m. 1972:1 Bilaga 9 62 Jag avser att senareföreslå Kungl. Maj:t all i särskild proposition lägga fram förslag till ny lagom understödsföreningar. Förslaget har remitterats tilllagrådet. Det står klart alt en revidering av gällande bidragsregler blirerforderlig. Med hänsyn härtill biträder jag försäkringsinspektionens förslagom höjning av bidragen från understödsföreningarna. Jag är inte beredd att biträda försäkringsinspektionensförslag om böjt statsbidrag utan räknar med etl oförändrat bidrag på 500 000kr. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag inspektionens utgiftertill . Jag hemställer alt Kungl, Maj:t föreslårriksdagen alt till Avsättning tillförsäkringsinspektioneiis fond för /73 anvisa ettförslagsanslag av . 1970/71 Utgift 1014923 1971/72 Anslag 1216 000 1972/73 Förslag 1380000 Från anslaget bestridskostnader för , postverkets och bankinspektionens befattningmed stämpelväsendet. Enligtstämpelskatteförordningen (1964: 308) och expeditionskungörelsen (1964: 618)är central myndighet för stämpel-väsendet. svararför försäljningen av stämpelmärken. Bankinspektionen utövar kontroll överberäkningen av fondstämpel. Kostnaderna för stämpelväsendet beräknar jagenligt följande, 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 + 159 000 + 5 000 Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen alt lillStämpelomkoslnader för /73 anvisa ell förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. m. 1970/71 Utgift 37124 578 1971/72 Anslag 40 000 000 1972/73Förslag 45 000 000 Prop.1972:1 Bilaga 9 63 Från anslaget betalas bl,a, ersättningar till ordförande och kronoombud i taxeringsnämnder samt bidragtill kommunernas kostnader för medverkan i taxéringsarbetét enligt 16 § 2 mom,laxeringsförordningen (1956: 623), Medelsbehovel för nästabudgetär beräknar jag till 45 milj, kr. Jag hemställer att Kungl, Maj:tföreslår att till Kostnader förårlig taxering m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. förbestyret med skatteuppbörd m. m. 1970/71 Utgift 16386 681 1971/72 Anslag 16 600 000 1972/73 Förslag 29 600 000 Från anslaget betalasersättningar till postverket, banker och andra penninginrättningar för derasmedverkan vid skatteuppbörden. Ersättningarna avser bl, a, distribution avdebetsedlar, uppbörd och redovisning av skall som inbetalas genom postverketoch vissa penninginrält-ningar, utbetalning genom postanstalterna avöverskjutande preliminär skatt samt kostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten och med uppbörden av arvs- och gåvoskall. Från anslaget betalasvidare ersättning till postverket för de kostnader som uppslår genom attkyrko-bokföringsmyndighelerna underrättas om permanenta adressförändringar somanmälts till posten. Enligt en promemoria, somhar upprättats inom postverket, beräknas medelsbehovet för nästa budgetår lill26 . Därav avser 15,5 milj, kr, ersättning för postverkets arbete isamband med in- och utbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfriaförsändelser till bl, a, länsstyrelsernas datakonlor, bestyret medmervärdeskatt samt uppbörd av arvs- och gåvoskatt, , ersättningför distribution av debetsedlar, , ersättning för översändande avadressuppgifter lill kyrkobokföringsmyndigheterna, , ersättningtill penninginrättningar som medverkar vid skalleuppbörden och ,ersättning till postverket för vissa kostnader i samband med avvecklingen avskatteavdelningarna. Ersättningen fördistributionen av debetsedlar har i promemorian beräknats med utgångspunkt igällande brevporto med viss reducering, F, n, utgår ersättningen med sammabelopp som masskorsbandsporlol. Jag förordar att ersättningen för distributionav debetsedelsförsändelser beräknas med utgångspunkt i gällande brevporto. Jagfinner dock en något större reducering motiverad än den av postverket föreslagnaoch beräknar ersättningen för ifrågavarande distribution till ca 8,3 milj, kr. Fr. o, m, innevarande budgetår kommerriksskatteverket all skicka ut Prop.1972:1 BUaga 9 64 Ersättningen till postverket för denna distribution bör belasta förevarande anslag ochberäknas enligt samma grunder som jag förordat för distributionen avdebetsedlar. Jag beräknar ersättningen för befordran avdeklarationsblanketterna till drygt 4 milj, kr, Beräkningama i övrigt i postverkelspromemoria kan jag godta. Anslaget bör föras upp med 29,6 milj, kr. Jaghemställer att Kungl, Maj:t föreslår att lill Ersättning till postverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m.för /73 anvisa etl förslagsanslag av , 1970/71Utgift 1 000 000 1971/72 Anslag 1 000 1972/73Förslag 1 260 000 Enligt statsmakternas beslut (prop,1971:153, SkU 1971:67, rskr 1971: 339)införs beskattning efter körd väglängd (kilometerskatt)för brännoljedrivna motorfordon. Beträffande släpvagnar föreslås attkilomelerskalt införs som bestäms . En särskUd nämnd, kilomelerskattenämnden,har inrättats för alt förbereda övergängen till kilomeierbeskattning.Kostnadema för nämndens verksamhet ochandra kostnader som kan uppstå som etl led i förberedelsearbetetbestrids från förevarande anslag. Maj:t har den 16 april 1971godkänt ett avtal mellan kilomelerskattenämndenoch om leverans av stämplande kUometerräknare. Utvecklingsbolaget åtar sigenligt avtalet att t. o. m, tillhandahålla kilometerräknare förden svenska marknaden. Staten bevUjar för ändamålet bolaget ett lån på totalt1,8 milj, kr. Härav utbetalades 1 mUj, kr,vid avtalets ikraftträdande , Resterande 0,8 milj, kr, skallbetalas ut och belastar därmed /73, skall återbetala lånet i takt med leveransen av räknare,bar beräknat alt 0,5 milj, kr, kommer att /73. Återbetalda medel tillgodoförs inkomsttiteln : Övriga diverse inkomster. För kilometerskattenämndens verksamhetberäknar jag . Härav avser ca . arvoden lill ledamöter ochersättning till sekreterare och ca . Anslaget bör föras upp med . Jaghemställer att Kungl. att tUlKilometerbeskattning för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 9 65 D.BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning tUl för mistad tolag 1970/71Utgift 15 843 875 1971/72 Anslag 2130 000