prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare fortsatte bostadsbyggandetatt minska främst till följd av en mycket låg igångsättning i början av 1971.Däremot tycks en ökning av industrins byggnadsinvesteringar ha ägt rum, vilketi rådande konjunkturläge får betraktas som anmärkningsvärt. Härvid är attmärka att tillväxten företrädesvis avser statliga företag. Förklaringen tillatt de privata industriföretagen dock visat någon ökning av sinabyggnadsinvesteringar torde bl. a. vara de omfattande frisläppen urinvesteringsfonderna som medgavs . Detotala maskininvesteringarna tycks ha ökat med 1 o/o i volym 19701971. Exkluderasemellertid investeringarna i handelsflottan föreligger även här en minskningom än av en relativt måttlig omfattning. Liksom på byggnadssidan kan enbetydande minskning av de Tabell VII: 1. Bruttoinvesteringarnas utveckling 19661971samt prognos -3,5 Privat jordbruk, skogsbruk och -13,5 -15,5 -2,0 Statliga myndigheter inkl. mili- -2,5 -10,5 -5,0 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och -5,0 Handel m. m. -0,5 -8,5 -2,5 Summa, exkl. handelsflottan -3,5 Privat jordbruk, skogsbruk och Statliga myndigheter inkl. mili- -2,5 -11,0 -2,5 Summa, exkl. handelsflottan ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela och halvaprocenttal. I övriga investeringar ingår förutom privata även vissa offentligainvesteringar, nämligen investeringar i statliga kraftaktiebolag och statligadelen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring i1968 års priser. 19661967 19671968 19681969 19691970 19701971 19711972 3,5 2,5 2,5 2,5 2,0 3,5 Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell VII: 2. Bruttoinvesteringarnas utveckling 19661971samt prognos för privat, statlig och sektor 19711 Procentuell förändring priser löpande1966 1967 1968 1969 1970 1971 priser 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Byggnader och anläggningar Privata Summa inkl. bostäder exkl. bostäder Maskiner m. m. 10 480 5 455 -7,5 -14,5 -2,5 1,0 2 955 2 952 -0,5 -0,5 -2,5 ~2,5 .13,5 13,5 11 536 7 962 8,5 -10,5 -5,0 9 896 2640 1 057 -7,0 Privata inkl. bostäder exkl. bostäder inkl. bostäder exkl. bostäder Summa inkl. bostäder exkl. bostäder 20 375 15 350 -2,5 4,5 -6,0 5 595 5 592 12 593 9 019 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Källor: och . kommunala investeringarna noteras. Däremot angerberäkningarna en ökning av de statliga maskininvesteringarna en ökning somfrämst kan lokaliseras till de statliga bolagen. För industrin totalt tordeäven på maskinsidan ha inträffat en viss ökning av investeringsvolymen. Destatliga bolagen svarar helt för denna uppgång. Det 20-procentigainvesteringsavdraget kan ha motverkat eljest märkbara tendenser tillneddragning av de privata industriföretagens maskininvesteringar. Investeringsberäkningarna för 19711972 visar på en betydandeuppgång av de totala investeringarna. Efter den minskning på 2,5 o/o som skettsynes en uppgång om 6,5 o/o vara att vänta 1972. Diagram VII: 1. Byggnads- och maskininvesteringar, totaltoch uppdelat på sektorer 19631972 Index: 1963 = 100. 160 130 100 160 130 100 Totalt, exkl. handelsflottan 'n'1 Övriga privata, exkl. handelsflotta I I I I I II I I \_ \_ \_ \_ \_ \_ \ 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Anm. I varje deldiagram ärresp. total inlagd som en timt streckad kurva. Källor: Statistiska centralbyrånoch . 1 Reviderad nationalbudgetför 137 svararsåväl de privata som de kommunala investeringarna medan någon större förändringi tillväxttakten inte fömtses för de statliga. Vid uppdelning på byggnads-respektive maskininvesteringar visar sig att en betydande omsvängning iutvecklingen för båda dessa investeringskategorier är att vänta. Uppgången påbyggnadssidan utgör 5 o/o medan ökningen av maskininvesteringarna uppgår till 9o/o; Uppgångenpå byggnadssidan är lika markant på den privata som på den offentliga sidan.Inom den privata sektorn förutses industrins byggnadsinvesteringar fortsättaatt öka som en kraftig höjning av byggnadsaktiviteten sker inomhandeln. Uppgången i den senare sektorn är till stor del en följd av denkraftigt höjda igångsättningen efter upphävandetav den 25-procentiga investeringsavgiften. För bostadsinvesteringarna angerden nu aktuella prognosen en ökning med 2 o/o efter de två senaste årensminskningar. Till uppgången bidrar en ansvällning av antalet igångsatta småhusmot slutet av 1971. Med sina förhållandevis korta byggnadstider kan dessaväntas ge full effekt på byggandet . Inomdet offentliga byggandet förutses en kraftig ökning av de statligabyggnadsinvesteringarna. Detta bör ses i samband med de åtgärder som vidtogsunder för att möta de uppkomna sysselsättningsproblemen ibyggsektorn. Även de kommunala byggnadsinvesteringarna väntas öka något efterden kraftiga minskningen 1971. Det skall dock noteras att ökningen bärs upp avde kommunala bolagens och stiftelsernas investeringar, vilka enligt en inovember 1971 insamlad enkät väntas expandera högst avsevärt . För dekommunala myndigheternas och affärsverkens investeringar enbart synes en vissfortsatt minskning trolig. Påmaskinsidan anger beräkningarna en uppgång med 9 o/o totalt 19711972 enuppgång som reduceras till 5 o/o om de starkt fluktuerande investeringarna ihandelsflottan exkluderas. Kraftiga ökningar förutses för både de privata ochde kommunala maskininvesteringarna; de statliga däremot synes av inhämtadinformation att dörria komma att minska något. Av de privatamaskininvesteringarna, vilka torde, påverkas positivt av det även under 1972gällande investeringsavdraget, tycks betydande ökningar vara att vänta försåväl industrins som handelns investeringar. En fördelning av industrienkätensuppgifter på skilda storleksgrupper antyder en fortsatt minskning avsmåföretagens investeringar 1972. För de allra största företagen tycks denuppåt-riktade investeringsutveckhngen fortsätta även . Förmellangrupperna förefaller ett omslag 1972 från minskningar de två senaste årentill en betydande ökning trolig. Enligt tillgänglig information blev justdessa grupper mest drabbade av kreditåtstramningen 19691970. Ett ackumuleratbehov torde delvis förklara de expansiva planerna 1972. Prognoserna baserar sigpå uppgifter inhämtade kring 5i[Riksdagen1972.1 saml. från de investerandeföretagen. På den statliga sidan väntas affärsverkens maskininvesteringarminska främst inom samt i viss mån . I samband med denna prognosomgång har även ett försökgjorts att uppskatta investeringsutvecklingen för . Informationsunderlagetför den tidsperioden är ytterst bristfällig så t. ex. saknas helt uppgifterfrån kommunerna samt vissa privata sektorer. På gmnd av den osäkerhet sombehäftar dessa kalkyler har en siffermässig precisering avinvesteringsprognosen för bedömts ogörlig. Vad gällerutvecklingen inom byggsektorn har beräkningarna lett fram till en i stort settoförändrad aktivitet vid en jämförelse mellan 1972 och 1973.Härvid har kommunernas byggnadsinvesteringar antagits öka i en måttligomfattning. För vissa andra sektorer antyder beräkningarna att byggandet kanväntas öka något främst inom handeln och den statliga sektorn. Däremotförefaller en minskning av bostadsbyggandet och industrins byggnadsinvesteringartrolig. För den senare sektorn utgår beräkningarna från en /marsinhämtad specialenkät. Maskininvesteringarna väntas totalt sett öka något.Underlaget lör denna bedömning är synnerligen sparsamt och prognoserna har iflera fall fått ske på mycket lösa gmnder. För de privata maskininvesteringamaföreligger i huvudsak endast information om industrin. Av den s. k.specialenkäten att döma kan en fortsatt uppgång under första halvåret 1973bedömas ske. På den offentliga sidan kan en ökning av affärsverkensmaskininvesteringar emotses åtminstone enligt den information som kunnatinhämtas från respektive verk. Investeringsutvecklingen inom olika områden De totala bostadsinvesteringarna, som minskade med 3,5 o/omellan 1969 och 1970, fortsatte enligt fortfarande preliminära beräkningar att minskaunder 1971. Totalt beräknas således bostadsinvesteringarna ha 1 Som nämnts, dels i ,dels i den preliminära nationalbudgeten , har definitionen avseende påbörjandetid-punkti bostadsbyggnadsstatistik ändrats fr. o. m. 1971.Numera registreras tidpunkten för grundbottenbesiktning och inte som tidigare schaktningstidpunkten.Denna definitionsändring innebär att den publicerade påbörjandestatistikenmåste korrigeras till att avse schaktningstidpunkt för att kunna utgöraunderlag till bostadsberäkningarna enligt den modell som använts vidinstitutet. Detta gäller främst flerfamiljshusen, medan den nya definitionenvad beträffar småhusen endast medför smärre avvikelser gentemot den gamladefinitionen. I tabell 3 redovisas antalet lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen enligt den äldre definitionen,där således flerfamiljs-husigängsättningen har beräknats avinstitutet, medan tabell 4 redovisar motsvarande uppgifter enligt den nuofficiella statistiken. Investeringsberäkningarna baseras således på deuppgifter över igångsättningen som redovisas i tabell 3 och fortsättningsviskommer endast påbörjandet enligt den äldre definitionen att behandlas. Bil.1 Reviderad nationalbudget för minskat med 4,5 o/o . Flerfamiljshusenminskade härvid med 4,5 o/o och småhusen med 5 o/o, medan ombyggnadsverksamhetenökade med 5 o/o. Den fortsatta investeringsnedgången kan främst förklarasav en minskad igångsättning. Som framgår av tabell 3 minskade antaletpåbörjade lägenheter från 105 000 1969 till 100 450 1970. Under första halvåret1971 minskade igångsättningen ytterligare ca 5 000 färre lägenheterpåbörjades under detta halvår jämfört med . Bostadsbyggnadsplanen bestod av ett garanteratprogram omfattande 95 000 lägenheter samt en projektreserv på 10 000 lägenheter.Till följd av den växande arbetslösheten inom byggnadssektornutvidgades det garanterade programmet så att 6 000 lägenheter urprojektreserven togs i anspråk. Den statligt belånade delen av programmet,motsvarande 89 000 lägenheter med 1967 och genomsnittliga våningsyta,gav, till följd av en alltsedan 1968 successiv neddragning av dengenomsnittliga våningsytan, utrymme för en igång- Tabell VII: 3. Lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdigaoch pågående bostadsbyggen 19671972 samt På- Inflytt-började" ningsfär-diga Pågående vid periodens slut (100 000) (104 000) (94 000) (67 000) (69 000) (70 250) 1970 1 kv. 1972 1 kv. (18 700) (26 650) (28 650) (26 000) (14 750) (17 400) (18 750) (16 100) 1973 ] kV. (18 700) (26 650) (14 850) (17 400) ' Med påbörjandemänad avses den månad då schaktning,sprängning eller utfyllnadsarbetena påbörjas. Siffrorna över 1971 är beräknadeav . Anm. Samtliga inom parentes angivna uppgifter är prognoserade.Källor: och . TabellVII: 4. Lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggenenligt ofiiciella statistik 19701971 de vid periodens slut 'Med påbörjandemänad avses månad för grundbottenbesiktning och/eller deegentliga byggnadsarbetenas påböriande. AäV/a.-Statistiskacentralbyrån. sättningav 92 500 statligt belånade lägenheter. Den successiva utvidgningenav bostadsramarna medförde således att totalt 105 500 lägenheter inklusive ca 1000 lägenheter finansierade via ramarna för förbättringslån skulle ha kunnatpåbörjas . Förutomden ovan nämnda utvidgningen av bostadsramarna släpptes det privatfinansieradebostadsbyggandet fritt fram , dvs. igångsättningstillstånderfordrades inte för småhus påbörjade under oktoberdecember 1971. Effekten avdetta frisläpp beräknades till 1 500 lägenheter. En av AMS i börjanav 1972 utförd undersökning visar emellertid att ca 5 500 lägenheter kom attberöras av frisläppet. Huvuddelen av dessa registrerades i bostadsbyggnadsstatistikenunder oktoberdecember 1971 en mindre del kom troligen att registreras . Om ett frisläpp av denna omfattning tillkommit utöverett fullt utnyttjande av de medgivna ramarna skulle sammanlagt ca 110 000 lägenheterigångsatts . Den totala igångsättningen uppgick emellertid till101 300 lägenheter, fördelat på flerfamiljshus med 66 000 och på småhus med 35300 den officiella statistiken över flerfamiljshusigång-sUttningen harhärvid, som tidigare omtalats, korrigerats. Detta innebar att den totalaigångsättningen översteg påbörjande med ca 1 000 lägenhetertrots den "tröga" igångsättningen (setabell 3). Därmed understeg den faktiska igångsättningen de medgivnabostadsbyggnadsramarna, trots den höga igångsättningen under senare delen avåret. För1972 omfattar bostadsbyggnadsplanen ett garanterat program på 95 000 lägenhetersamt en projektreserv på 10 000 lägenheter. De statligt belånade lägenheternamotsvarar 87 000 lägenheter med 1967 och genomsnittliga våningsyta. Iinvesteringsberäkningarna har, med hänsyn bl. a. till den successivaneddragningen av den genomsnittliga våningsytan, räknats med en totaligångsättning omfattande 100 000 lägenheter. Denna igångsättningsprognosimplicerar ett antagande om att endast en ringa del av projektreserven kommeratt påbörjas . Andelenpåbörjade lägenheter i småhus utgjorde knappt 31 o/o 1970. stegdenna andel till 34 o/o till följd av frisläppet av privatfinansierade småhus.För 1972 har räknats med en småhusandel på 33 o/o. Vidfördelning av det totala påbörjandet på månad har hänsyn tagits tillarbetsmarknadsstyrelsens rekommendationer till länsarbetsnämnderna, att styra tillståndsgivningenså att huvuddelen av de privatfinansierade lägenheternas påbörjandetidpunktförläggs , till tredje och fjärde kvartalen. Investeringsberäkningar har ävenutförts för . Härvid har igångsättningen antagits blioförändrad jämfört med . Idiagram 2 redovisas medianbyggnadstiden för påbörjadelägenheter i flerfamiljshus och småhus. Medianbyggnadstiden för flerfamiljshusminskade från påbörjade till 12,5 månaderförsta och låg sedan kvar på denna nivå . Motbakgrund av den låga bygg-aktiviteten samt den ur byggnadssynpunktgynnsamma /1972 har för påbörjade lägenheter första halvåret 1971kalkylerats med något förkortade byggnadstider. harbyggnadstiderna antagits ligga kvar på första halvårets nivå. Som framgår avtabell 1 väntas aktiviteten inom byggnadssektorn väsentligt öka ,vilket beräknas leda till en viss successiv förlängning Diagram VII: 2. Medianbyggnadstidi antal månader för påbörjade lägenheter 19691973 1<169 1970 1971 1972 1973 1969 1970 1971 1972 19/3 Källor:Statistiska centralbyrån och . avbyggnadstiderna för lägenheter påbörjade . För lägenheter påbörjadeförsta har kalkylerats med oförändrade byggnadstider jämfört mednärmast föregående halvår. Småhusensmedianbyggnadstider, som är kända fram t. o. m. , har underen följd av år legat på en i stort sett oförändrad nivå. Tvärtemot tidigare årminskade emellertid byggnadstiderna något mellan första och andra halvåret1970. Framför allt två faktorer torde ha bidragit till denna förkortning. Fördet första var /1971 mycket mild och för det andra tycks höjningenav mervärdeskatten ha bidragit till en uppsnabbning avfärdigställandet färdigställdes nämligen ett betydligtstörre antal lägenheter än normalt. Mellan och minskade byggnadstiderna med ca en månad. Förkortningen torde bl.a. kunna förklaras dels av den låga aktiviteten inom den totala byggnadssektornunder , dels av statistikomläggningen. Någon korrigering av statistikenöver småhusigångsättningen, såsom sker för flerfamiljshusen, har nämligen inteansetts nödvändig då skillnaden mellan den gamla och den nya definitionen enligttillgängliga uppgifter är ringa. Detta hindrar dock inte att statistikomläggningeni vissa lägen kan spela en viss roll. För påbörjade småhus andra halvåret 1971har i investeringsberäkningarna kalkylerats med något förlängda byggnadstider.Liksom för flerfamiljshusen, har för småhus påbörjade räknats medytterligare förlängda byggnadstider. DiagramVII: 3. Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19671973 Index:1963 = 100. Eqentlia industri L Totalt 1 r\> 1 1 160 140 120 100 J_ I_ L 1967 68 69 70 71 72 73 1967 68 69 70 71 72 73 Källor:Statistiska centralbyrån och konjimkturinstitutet. 1 Reviderad nationalbudgetför 143 Detotala bostadsinvesteringarna 1972 beräknas utifrån ovan redovisade fömtsättnmgaröka med 2 o/o jämfört med . Investeringarna i flerfamiljshus beräknasminska med 5,5 o/o medan småhusinvesteringarna ökar med 13 o/o. Den kraftigaökningen för småhusen beror till stor del på att den under fjärde kvartalet1971 mycket stora igångsättningen framför allt kommer att avse nedlagdakostnader beroende på småhusens relativt kortabyggnadstider. Som framgår av diagram 3 väntas småhusinvesteringama kulmineraunder för att därefter successivt sjunka fram t. o. m.första halvåret 1973. Flerfamiljshusinvesteringarna uppvisar däremot en istort sett oförändrad nivå till första halvåret 1973.Under 1971 färdigställdes 107 200 lägenheter en minskning med 2 600 jämförtmed 1970. har antalet färdigställda lägenheter beräknats till 104 000. som huvudsakligt underlag kan nuindustrins investeringar bedömas. uppgifterför 1971 har uppkorrigerats någon procentenhet mot bakgrund av tidigare årskonstaterade systematiska avvikelser mellan preliminära och definitivaenkätuppgifter. Sammantaget pekar den nu aktuella enkätundersökningen på enökning av den egentliga industrins totala investeringar med 3 o/o i volym19701971 härav beräknas byggnadsinvesteringarna ha ökat med 4 o/o och maskininvesteringamamed 2,5 o/j. Oaktatden osäkerhet som alltjämt vidlåder investeringsundersökningarna torde av dennu aktuella enkäten att döma en ökning av industrins investeringar under 1971vara säkerställd. Som delvis framgår av tabell 3 har industriinvesteringarna imed 1971 jämförbara konjunkturlägen antingen minskat eller stagnerat.Skillnaden i investeringsbeteende torde framför allt förklaras av graden avrådande konjunkturavmattning samt omfattningen av insatta ekonomisk-politiskaåtgärder vid respektive tillfällen. Säkerligen har de vidtagnaåtgärderna i form av frisläpp ur investeringsfondema samt ett 20-procentigtavdrag på kostnaden för anskaffade maskiner och inventarier medverkat till denrealiserade investeringsökningen. Därtill bör även läggas den lättnad påkreditmarknaden som successivt inträdde /1971. Mot bakgrundav det mycket låga kapacitetsutnyttjandet inom industrin framstårlika fullt en ökning av industriinvesteringarna som mycket anmärkningsvärd.Härvid är att märka att ökningen i sin helhet faller på de statligaindustriföretagen. Företagensplaner framgår av tabellerna 57. I jämförelse med planerna frånnärmast föregående enkätundersökning har industrin uppjusteratsina planer med ca 900 milj. kr. TabellVII: 5. Verkställda respektive planerade investeringar inom industrin 1971 och1972 enligt investeringsenkät m. m. Livsmedels-, dryckesvaru- och to- Massa-, pappers- och pappersvaru- Kemisk industri, gummivaru-, Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Anm.Redovisningen innefattar inte investeringar i bilar. Källa: Statistiskacentralbyrån. drarindustrin upp sina planer mellan successiva enkäter; storleken varierarerfarenhetsmässigt med konjunkturläget. Det finns dock anledning att påminnaom att de åtgärder som beslöts före och /1972 troligenkunnat påverka planerna först vid denna enkätundersökning. Föreliggandeuppjustering överstiger klart motsvarande förändring menligger under den . Industrinsplaner på hel- och halvår 1972 samt planer och utfall återgesomräknade till procentuella förändringstal i fasta priser i tabellerna 67.Härav framgår att industrins planer på byggnadssidan ojusterat pekar på enminskning med 4 o/o. anger de omräknade planema enbetydande ökning vilken av tidigare erfarenheter att döma bör nedjusterasavsevärt. För andra halvårets planer syns däremot en kraftig uppjustering varabefogad. Den faktiska investeringsutvecklingen på halvår ligger normalt betydligtsenare i tiden än vad planerna regelmässigt antyder, vilket troligenåterspeglar en alltför optimistisk uppfattning om möjligheterna att realiseraplanerna . Förhelårsplanen på byggnadssidan pekar erfarenheterna från tidigare 1 Reviderad nationalbudget för 145 Tabell VII: 6. Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 19621972 Procentuell förändring i fasta priser 1962-1963-1964-1965-1966-1967-1968-1969-1970-1971-1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Byggnader och anläggningar Planerat Maskiner m. m. ' 15 12 9 10 9-4 19 16 5 ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosärets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19711972har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringar i bilar.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . år på att en uppjustering troligen kommer att ske. De endaundantagen från en sådan utveckling är de bådahögkonjukturåren 1965 och 1970 då investeringsverksamheten begränsades av enrestriktiv byggnadsreglering respektive en åtstramad kreditmarknad. De härantagna justeringarna har lett till en uppräkning , vilketinnebär en prögnoserad ökning på 6 o/o för 19711972. Uppjusteringen har medhänsyn till konjunkturutsikterna antagits bli större än de uppdragningar somskett . När det gäller industrins maskininvesteringar kan ett överhalvåren likartat uppjusteringsmönster iakttas som det på byggnadssidan.Planerna för första och bör således i konsekvens härmed ned- respektiveuppjusteras. Den numeriska storleken är naturligtvis även på maskinsidanytterst vansklig att precisera. Den valda uppjusteringen på helår, som innebären prognoserad ökning med 6 o/o, har utgått från ett antagande om etttilltagande efterfrågetryck i ekonomin under loppet av 1972. Inkluderas ävenindustrins investeringar i bilar samt hantverkets maskininvesteringar har för19711972 räknats med en uppgång på 6 o/o. Tillsammantaget visar prognosen förden egentliga industrins totala investeringar därmed på en ökning med 6 o/o ivolym 19711972. Även ett försök att bedöma industrinsinvesteringsverksamhet för har genomförts. Till grandhärför har legat en specialenkät som insamlat isamband med den Tabell VII: 7. Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar, halvårsvis, 19621972 Procentuell förändring i fasta priser 1962-1963- 1964- 1965- 1966- 1967- 1968- 1969- 1970- 1971-1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Maskiner m. m. -22 - 6 27 5 9 11 3 15 (8) -25 4 19 10 34 22 (15) 1 (9) -14 (-17) -3 73 12 -11 13 40 26 1962-1963- 1964- 1965- 1966- 1967- 1968- 1969- 1970- 1971- 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Maskiner m. m. -16 10 23 24 (6) (30) (4) (16) ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19711972har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringar i bilar.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . har varitrelativt begränsat och främst varit inriktat på att täcka de allra störstaföretagen. På grund av det mindre urvalet samt det begränsade antalet undersökningarsom genomförts måste med nödvändighet tolkningen av de erhållnaplanerna ske med största försiktighet. Här har därför valts att inte ange en siffermässigtpreciserad prognos. Bedömningen grundar sig på den allmännakonjunkturutvecklingen som skisseras i Bil.1 Reviderad nationalbudget för det sammanfattande kapitlet. Mot denna bakgrund synes sjpecialen-kätentyda på i stort sett stagnerande industriinvesteringar totalt sett. Med tankepå att industriinvesteringarna stöddes av en rad åtgärder tordedenna utveckling implicera en förhållandevis stark investeringsvilja. Enuppdelning efter investeringsobjekt antyder en viss fortsatt uppgång förmaskininvesteringarna medan däremot minskade byggnadsinvesteringar nuförefaller troliga . (jfr diagram 3.)