prop · FV0375 · 1972-12-31 00:00:00 — Det svenska försvarets defensiva uppgifter gör enligtutredningen att vi inte har behov av de dyraste materielslagen, t. ex.fjärrobotar, tungt bombflyg och oceangående krigsfartyg. Våra stridskraftersoperativa Uppgifter möjliggör prestandabegränsningar för vissa av dematerielslag som ingår i försvaret. har det varit möjligt attvidmakthålla ett väl avvägt svenskt försvar. För de materielslag som ärsärskilt avgörande för svensk försvarsförmåga har det på grund av industrinstekniska nivå och kontinuiteten i försvarsengagemangen varit möjligt attvidmakthålla en inhemsk produktionskapacitet. Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden leder enligtutredningen till ökad intemationeU arbetsfördelning. En svensk isolering fråndenna är inte möjlig. Samarbete inom handelsblock kan skapa förutsättningar försnabbare ekonomisk tillväxt men skapar å andra sidan vissa begränsningar i den pohtiska handhngsfriheten. bestämda gränser för det beroende av omvärlden som kangodtas. Beträffande den inre miljön och tänkbara förändringar idenna anför utredningen att den struktur samhället i stort har är av störstabetydelse för landets förmåga att motstå krigshandlingar av militär art,störningar i utrikeshandeln och utländsk propaganda. Enligt utredningens uppfattning är framför allt det ökadeimportberoendet samt strukturförändringarna inom industri och jordbruk liksomnedgången i de kommersiella varulagren av betydelse för försörjningsberedskapenvid avspärrning. Utvecklingstendenserna inom framför allt näringslivetanses tala för att beredskapsåtgärder av samma slag som de hittUls vidtagnaockså är nödvändiga för att en försörjningsberedskap, som uppfyllerkraven vid en avspärrning, skall kunna upprätthållas. Strukturförändringarnainom näringslivet och det bl. a. härav föranledda ökade importberoendet bedömsemellertid komma att kräva i vissa fall genomgripande ändringar iberedskapsåtgärdernas struktur liksom i beredskapslagringens varumässigainnehåll. 1 krig är det enhgt utredningen framför allt sårbarhetenhos näringslivet och olika samhällsfunktioner som är av intresse. För landetsförmåga till försvar är det av utslagsgivande betydelse att de förnödenheteroch tjänster som behövs för krigsmaktens och civilförsvarets mobilisering ochutgångsgruppering och för erforderligt understöd under krig kantillhandahållas. Dessutom måste det övriga krigssamhällets oundgängliga behovav förnödenheter och tjänster tillgodoses. Samhällsstrukturen är också av betydelse för befolkningensförmåga att bära de påfrestningar som direkta krigshandlingar innebär liksomatt motstå utifrån kommande propaganda. Grunden för att befolkningen i ett krig eller eljest i ettkrisläge skall vilja och kunna uthärda de påfrestningar som den utsätts för ärenligt utredningen att den känner solidaritet i stort med det svenskasamhället. Det är uppenbart att det överväldigande flertalet medborgare iSverige känner en sådan solidaritet, grundad på att landet och desssamhällsskick för dem representerar väsentliga värden. Denna solidaritetinnebär att rnan pä väsentliga punkter känner gemenskap som man påandra, mindre väsentliga punkter kan ha ohka uppfattningar. En särskild styrkaär att landet inte har inre motsättningar, grundade på etniska eller religiösaminoritetsproblem eller liknande. 1 ett krig eller i ett krisläge kommer deväsentliga momenten kring vilka alltså en betydande enighet råder att imedborgarnas medvetande påtagligt träda i förgrunden medan andra moment skjutsi bakgrunden. Utredningen anför vidare att i den egentligabeslutsprocessen i en demokrati bygger både folkstyre och organisationer på ettrepresentativt system med valda företrädare. Ett sådant system kan ha bristeroch kan kritiseras. Likväl anses det vara det bästa system som står till buds.Folkrörelserna och partiorganisationerna skänker stabilitet och långsiktighet åtsamhällsarbetet. Om samhället skulle utsättas för påfrestningar och hot, finns inom dessa en insiktsfull grupp avopinionsbildare med goda förutsättningar att ge allmänheten den tillförsikt somsådana situationer kräver. Enligt utredningen är troligen genom sin öppenheti informationsutbytet inom landet och med omvärlden mindre sårbart förpropaganda än många andra länder. Detta beror framför allt på den grundläggandekaraktären hos vårt samhällsliv i fråga om information och beslutsfattning, därmedborgarnas aktiva medverkan i beslutsprocessen på olika nivåer i samhälletbildar hörnstenarna. Bildningsnivån, frånvaron av svåra inre motsättningarhksom nyhetsorganens fria ställning medverkar till att detta system fungerarväl. Om angrepp mot skulle aktualiseras kan enligtutredningen olika betvingelsemetoder utnyttjas beroende pä den rådandemilitärpoh-tiska situationen, syftet med angreppet och hur styrkan hos ochavvägningen inom det svenska totalförsvaret bedöms. Med hänsyn till attangriparen rimligtvis söker nå sina syften med minsta möjhga uppoffringar kanhan väntas utnyttja svagheter i vårt totalförsvar. Som grund för planeringen avdetta måste därför skilda betvingelsemetoder analyseras. Därvid bör beaktas attdessa av angriparen kan kombineras på olika sätt. Även situationer, då krigpågår i vår omvärld och värt land endast indirekt berörs, måste beaktas.Utredningen tecknar tänkbara framtida hot mot säkerhet i form av ettantal typsituationer. Den första typsituationen innebär hot om politiska,ekonomiska eller militära åtgärder som understöd för krav på eftergifter. Omdenna situation anför utredningen bl. a. följande. Genom diplomati i förening med politisk, ekonomisk ochmilitär styrka har nationer sedan gammalt utövat inflytande på andra nationer.Redan den potentiella förmågan till skadegörelse kan utnyttjas för att påverkaandra nationers beteende. Stridsmedlens ökade effekt har medfört ökademöjligheter härtill. Ett karakteristiskt drag hos ett hot som vårt land kanutsättas för är att en angripare ställer krav som innebär att han mot vår viljasöker uppnå vissa fördelar. Om sådana krav framförs av en supermakt innebärdetta ett uttalat eller outtalat hot att om vi inte tUlmötesgår kravenså kan angriparen tillgripa maktmedel för att tillgodose sina syften. Genomolika former av propaganda kan en angripare försöka åstadkomma attbefolkningen upplever ett hot av sådan styrka att dess tilltro till de egnaförsvarsmöjligheterna minskas och den pohtiska ledningens handlingsfrihetdärigenom begränsas. Om angriparen är tillräckligt angelägen att kontrolleravårt territorium eller delar därav och om vi inte frivilligt ger vika för hanskrav kan han i vissa fall tänkas tillgripa invasion. Detta kan t. ex. ske sedanhan först hotat med invasion utan att vi har gett vika för hans krav. 1ytterlighetsfall är det också tänkbart med hot om insats av ABC-stridsmedel. Utredningens andra typsituation representeras av krig ivår omvärld varvid har lyckats behålla sin neutrahtet.Beträffande denna situation anför utredningen bl. a. följande. Även omsupermakterna på olika sätt söker undvika en öppen konfrontation med varandrakan en sädan dock komma till stånd genom upptrappning av en från början merabegränsad konflikt. I ett sådant krig kan stormaktsblocken i sin helhetsuccessivt bli engagerade. Kriget kan i första hand komma att föras medkonventionella stridsmedel, men situationer kan även uppkomma dä kärnladdningareller biologiska och kemiska stridsmedel kan tillgripas. Även om lyckashålla sig utanför kriget kommer landet dock att på många sätt drabbas av desskonsekvenser. Ett krig på konventionell nivå i omvärlden kan enligtutredningen väntas leda till betydande påfrestningar på försvaret och detsvenska samhället i övrigt. Stridshandlingar längs handelsvägar eller i vårnärzon kan omöjliggöra utrikeshandeln helt eller delvis. Stridshandlingar kanleda till oavsiktliga kränkningar av svenskt land-, sjö- och luftterritoriumoch till en ström av flyktingar in i vårt land. Enkrigförande kan ocksä överväga att avsiktligt kränka svenskt territorium föratt därmed nå operativa fördelar, t. ex. undandra sig bekämpning frånmotståndaren. Därvid torde det formella överträdandet av svenskatillträdesbestämmelser eller folkrättsliga konventioner i och för sig tillmätasmindre betydelse. Avgörande blir i stället hur huvudmotståndaren och Sverigekan tänkas reagera på kränkningen och hur detta kan påverka den fortsatta krigföringen. Enkrigförande som befarar att hans motståndare kommer att orättmätigt utnyttjasvenskt sjöterritorium kan söka förebygga detta. Därmed kommerstridshandlingarna att direkt beröra . En krigförande kan också sökatilltvinga sig favörer från svensk sida, t. ex. transporter genom avtrupp och materiel. Om trots alla återhållande faktorer kärnvapen skulle kommatill allmän användning i , kan bh berört av radioaktivbeläggning. Explosioner ovanför kan bl. a. medföra starka ändringar idet elektriska fältet (EMP-verkan) inom vidsträckta områden med störningareller avbrott i telekommunikationerna som följd. kan utsättas förradioaktiv beläggning under för oss ogynnsamma vindförhållanden. Beläggningeninverkar på människor, djur, livsmedel, växande gröda etc. Varaktigheten avradioaktiv verkan varierar. Man kan räkna med att ett kärnvapenkrig inte kommerhelt överraskande. Vissa indikationer bör kunna erhållas på att krig ärförestående eller på att upptrappning sker. Det är enligt utredningen svårt att föreställa sig deomständigheter under vilka biologiska eller kemiska stridsmedel skulle kommatill användning i stor skala i ett krig i . Så länge dessa stridsmedelfinns i stormaktsblockens arsenaler kan det emellertid inte helt uteslutas attde också kan komma till användning. Utspridning av biologiska stridsmedel i får vidogynnsamma vindriktningar konsekvenser i . Konsekvenserna beror påvilken sjukdom som sprids och på våra möjligheter att sätta in medicinsk behandling samt övriga skyddsåtgärder. B-insatser även ifjärran länder kan nå i form av epidemisk spridning. C-moln har en betydligt mindre utbredning än B-moln,varför från vår synpunkt farliga områden för C-insats är begränsade tUl denordiska grannländerna samt till övriga Östersjöländers kustområden. Härvidbehöver hänsyn tas endast till de högtoxiska C-stridsmedlen, dvs. B-stridsmedel inverkar både på människor och djur.C-stridsmedel kan dessutom inverka på livsmedel, växande gröda etc. Varaktigheten av verkan från B- och C-stridsmedel är i höggrad beroende på vilken sjukdom eller motsvarande som drabbar vårt land.Faktorer som stridsmedlets anslagskraft, dosnivå samt motståndskraften hos denexponerade befolkningen spelar också stor roll. Som etttredje typfall anför utredningen överraskande angrepp mot . I de flesta mihtärpolitiska situationer bedöms enangripares syfte med ett angrepp mot vara att få ett mera gynnsamtstrategiskt utgångsläge gentemot huvudmotståndaren eller att berövahuvudmotståndaren denna möjlighet genom motsvarande angrepp, antingen införett storkrig som bedöms oundvikligt eller i en hårt pressadförhandhngssitua-tion. Angriparen kan härvid sträva efter att inleda angreppetöverraskande för att dels snabbare nå åsyftade mål, dels reducera egnauppoffringar. Den hänsyn som måste tas till huvudmotståndarens reaktionär enligt utredningen starkt beroende av det militärpolitiska läget. Ettöverraskande och snabbt genomfört angrepp kan i vissa fall medföra mindrebesvärande politiska konsekvenser för angriparen än ett omfattande anfall motett mobiliserat svenskt försvar. Ett överraskande angrepp avses riktas mot ett försvar sominte är så förberett att det kan utveckla full styrka. Det fordrar mindreresursinsats och för att nå målet med operationerna. För att begränsa risken att misslyckas med ettöverraskande angrepp är det enligt utredningen väsentligt att förberedelsernaför angreppet görs på ett sådant sätt att försvararen inte får tillfälle tillberedskapsåtgärder än den angriparen har räknat med iplaneringen. Speciellt gäller detta om försvaret bedöms ha förmåga att snabbtöka sin styrka. Angriparen måste därför söka begränsa omfattningen av sådanaförberedelser som bedöms kunna iakttas av omvärlden som han måstetillse att angreppet utförs med tillräckligt stora resurser för att medgodtagbar säkerhet kunna lyckas. Dessa till synes motstridande krav kan ledatill att en angripare inför ett överraskande angrepp finner det nödvändigt attutnyttja sina mest lättrörliga stridskrafter. Dessa resurser har i regel högtalternativanvändningsvärde. Det bör enligt utredningen beaktas att förberedelser förinvasion kan döljas bakom en större, till synes normal militär övning. En sådankan innefatta betydande truppsammandragningar och omgrupperingar av sjö-ochflygtransportmedel. Anfall med konventionella stridsmedel mot ett mobiliserat svenskt försvar representerar utredningens fjärde typsituation. Ett anfall mot i en situation då det svenskaförsvaret har hunnit mobilisera och inta förberedande gruppering kan enhgtutredningen få högst varierande karaktär. Grundläggande för angriparens planering är vilka opeiativamål i han strävar att uppnå och vilket värde han tillmäter dessa. Dettavärde kan snabbt variera beroende på militära operationer i omvärlden. Den militärpolitiska situationen kan medföra attangriparens militära resurser tiU stora delar blir bundna i andra riktningar.Arméstridskrafter tar att gruppera om och om de sätts in i strid kande bli bundna . Flygstridskrafter kan däremot kraftsamlas isnabbt växlande riktningar. Vid ett företag mot måste angriparen ta hänsyntill att en huvudmotståndare kan ingripa för att hejda företaget och i ställetsjälv vinna framgång. Med hänsyn härtill kan angriparen behöva anpassa sinaanfallsriktningar, bygga upp erforderligt skydd och lägga upp företaget så attsnabb framgång nås. Anfallets uppläggning påverkas enligt utredningen både avmilitärgeografiska förhållanden och av det svenska försvarets utformning ochstyrka. Vid en invasion över landgränsen spelar tillgängen till vägar storroll. Vid invasion över havet eller genom luften är angriparens styrkorsärskilt sårbara för svensk motverkan under transport- ochlandstignings-skedena. För att begränsa denna motverkan kan angriparen sätta införbekämpning mot svenskt luftförsvar och mot försvaret inom och i närheten avavsedda invasionsområden. Efter ett inledande anfaU över havet måste angriparenunder föra fram underhåll och nya förband. Om angriparen har nått framgång i de primäraoperationsområdena är det enligt utredningen troligt att han eftersträvar attsuccessivt nå kontroll över hela landet. Som ett femte typfall tar utredningen upp anfall motSverige med ABC-stridsmedel. Det är enligt utredningen svårt att finna något rimligtmotiv för att en första kärnvapeninsats skulle göras just mot . Skulledäremot angripas sedan supermakterna trots allt redan har satt inkärnvapen i stor skala kan utsättas för en omfattande kärnvapeninsats.Mot denna finns ringa möjligheter att bjuda ett effektivt motstånd. Den troligen starkaste restriktionen mot ett angrepp medB- eller C-stridsmedel bedöms vara risken för repressalier från en huvudmotståndaressida. Denna restriktion kan väntas vara särskilt stark om angriparens egnamilitära styrkor och befolkning har ett dåligt skydd. En angripares bedömningav lämpligheten att sätta in B- och C-stridsmedel mot vårt land beror enligtutredningen dels på nivån hos kriget mot en huvudmotståndare och dels på vilketskydd mot sådana stridsmedel som vi har skaffat oss. 1 anslutning till de redovisade typsituationerna berörutredningen vissa förutsättningar för att trygga självständighetoch anför därvid bl. a. att den inre sammanhållningen hos befolkningen är god.Riskerna för inre konflikter som andra länder skulle kunna blanda sig i är små.Relationerna till de nordiska grannländerna är goda och det inbördes samarbetetomfattande. Så starka motsättningar mellan länderna att de skulle kunna ledatill krig bedöms som helt otänkbara. Trots att har en hög bruttonationalprodukt perinvånare finns det enligt utredningen knappast sådana tillgångar i råvaroreller industriell kapacitet, som något stormaktsblock skulle kunna tillmätaavgörande betydelse. Landets territorium inrymmer inte heller områden avomedelbart strategiskt intresse för supermakterna. Detta kan få betydelsefrämst i samhand med starka motsättningar mellan stormaktsblocken i . Sverigehar naturliga gränser om vilka inga tvister råder. som geografiskgräns till en potentiell krigsskådeplats i bedöms skapa vissaförutsättningar för att förhindra utbredning av ett krig till . Denaturhga försvarsbetingelser som hgger i geografiska förhållanden,befolkningsförhållanden, näringsliv m. m. är enligt utredningen övervägandegoda i förhållande till vad som gäUer för många andra länder. Sålunda gerkuster och omgivande farvatten möjligheter att upptäcka, följa och bekämpaanfallsföretag till sjöss och i luften. De skapar även förutsättningar för ettomfattande djupförsvar, i vilket även skärgårdsområdena kan utnyttjas.Landgränserna går tiU stor del genom svårtillgänghga områden och förbindelsernaöver gränserna är relativt få, vilket i viss utsträckning kan kanalisera enangripares operationer och försvåra användningen av mekaniserade förband. Det svenska samhällets många funktioner är sårbara förkrigsskador. Exempelvis gäller detta tätorternas försörjning med vatten,avlopp, värme och elektricitet. Utredningen bedömer att de förändringar som kanväntas i första hand kommer att innebära en ökadsårbarhet för krigsskador. redovisar även vissa synpunkter pågerillakrigföring och civilmotstånd som försvarsformer. Utredningen behandlarockså vissa samhällsekonomiska utvecklingslinjer av betydelse för försvarsplaneringen.För kännedom om dessa frågor hänvisas till betänkandet (s. 170 resp. 173). Försvarsutredningenredovisar vidare förslag till fortsatt inriktning av svensk säkerhetspolitikoch anför därvid bl. a. följande. Svensksäkerhetspolitik måste utgå från grundsynen att landets säkerhet i första handkan äventyras genom stormaktsblockens handlande och att de resurser som vi kanavsätta för att trygga våregen säkerhet är mycket begränsade jämfört med omvärlden. Sverigevill bidra till att överbrygga motsättningar, främja avspänning och verka förfred i världen. En grundläggande förutsättning för att vi på olika sätt skallkunna verka för detta mål är att vi kan vidmakthålla vår självständighet. Vi vill värna våra demokratiska friheter och rättigheter.Envar måste fritt få ge uttryck för sin tro och sina åsikter och ha rätt attmed demokratiska, lagliga medel verka för förändringar inom samhället. Genom enfri nyhetsförmedling skall varje medborgare få möjligheteratt självständigtbilda sig en åsikt om väsentliga samhällsproblem. Successivt har inom landetskapats välstånd och social trygghet. Det finns visserligen orättvisor ochbrister i dagens svenska samhälle men ingen kan göra gällande att ett annatlands regering skulle vara bättre skickad än en i demokratisk ordningtillkommen svensk regering att lösa dessa problem på ett för folkettillfredsställande sätt. Vi vill skydda vårt kulturarv och stimulera en egenkulturell utveckling och vill vara öppna för positiva impulserutifrån. Den svenska säkerhetspolitiken bör enligt utredningensmening bidra till enfredlig utveckling i världen, bidra tillutjämning av motsättningar och till större förståelse mellan folken, bidra till att skapa en värld, där även små stater kan hävda sina intressen, bidra tillatt minska stormakternas strategiska intressen att dra in i eventuellakrig, redan i fred tillvarata våra intressen under hänsynstagande till den internationellasolidariteten, värna våra demokratiska friheter och rättigheter. Dessa tankar har kommit till uttryck på följande sätt iden av godkända inriktningen av vår säkerhetspolitik (prop.1968:110, SU 1968:122, rskr 1968:281). "säkerhetspolitik, liksom andra länders,syftar till att bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bördärför vara att i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihet för att inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseendeefter våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling." finner att denna inriktning alltjämtbör gälla. Utredningen gör den sammanfattande bedömningen att mantrots strävanden till avspänning inte kan utesluta krig i och inte heller sådana aggressiva påtryckningar eller andrayttringar av en maktpohtik som utgår från hot om krig. Även om stater i vårnärhet skulle dras in i en konflikt mellan stormaktsblocken, behöver dettaförhållande inte oundgängligen gälla . Detta utgör grundvalen för denhittillsvarande svenska neutralitetspolitiken. Denna politik blir trovärdig ochrealistisk när den byggs upp och genomförs med stabil politisk inriktning samtmed stöd av ett för neutralitetspolitiken avpassat och sammansatttotalförsvar. Utredningen bedömer att vårt lands möjligheter att ståutanför krig och allvarligare konflikter även bäst främjas genom ett fasthållande vid den alliansfria politiken inriktad på attmöjliggöra neutrahtet i ett framtida krig. Utredningen anser att bör söka medverka till attförändra den internationella miljön i riktning mot ökad allmän säkerhet.Sveriges säkerhet kan enligt utredningens uppfattning främjas om riskerna förkonflikter minskas och rustningarna internationellt kontrolleras och begränsaspå ett balanserat sätt. Genom sin utrikespolitik och sitt försvar spelar Sverigeenligt utredningen en viktig roll för att vidmakthålla stabiliteten i detnordiska området. alliansfria ställning förhindrar att inaktblocken idetta område direkt ställs mot varandra. För båda blocken är ettflankområde inom vilket väsenthga positionsförändringar skulle kunna påverkamaktsituationen i . Genom ett allsidigt uppbyggt och inriktatsvenskt försvar blir det svårare för supermakterna att flytta fram sinapositioner. Vä.sentliga försvagningar av det svenska försvarets styrka iförhållande till omvärlden skulle kunna rubba bilden av stabilitet och balans iNordeuropa. Utredningen bedömer att en fast och konsekvent utrikes- ochförsvarspolitik främjar freden och stabiliteten i norra och att det börHgga i andra länders intresse att denna politik fuUföljs. Sverigesförmåga att påverka omvärlden i övrigt i riktning mot minskade motsättningar ärenligt utredningen begränsade. De särskilda möjligheter som den alliansfriapolitiken ger bör dock tillvaratas genom en aktiv insats i FN:s fredsbevarandeverksamhet och genom åtgärder för kontroll av efterlevnaden av olika avtal somsyftar till rustningsbegränsning. Vi bör som spela en aktiv roll inedrustningsförhandlingarna. bör enligt utredningen bidra till att stärka ochutveckla den internationella rättsordningen. Alla internationella problem kaninte lösas genom att man uppställer och försöker tillämpa lagregler. På mångaviktiga områden är emellertid existensen av entydiga rättshga regler förumgänget mellan stater och folk ägnad att minska riskerna för motsättningar ochatt underlätta lösningen av uppkomna tvister. Särskilt för små stater är det avvikt att rättssystemet utvecklas och respekteras. För attSveriges aUiansfria pohtik skall respekteras och landets oberoende i längdenbevaras krävs som stöd ett starkt försvar. Den svenska försvarspolitiken börenhgt utredningen bl. a. syfta till att försvaret vid en konflikt i Europamellan stormaktsblocken skall ha sådan styrka och sammansättning att ettangrepp mot inte kan bedömas lönsamt för någon. Det svenska försvarethar i så fall den önskade fredsbevarande förmågan. Sådana hänsyn blir ocksåavgörande för utformningen av skyddet mot kärnvapen och mot biologiska ellerkemiska stridsmedel. Målet bör vara att skapa sådan motståndskraft hos detsvenska totalförsvaret att en angripare inte bedömer sig ha möjligheter att meden begränsad insats av kärnvapen eller BC-stridsme-del rycka undan möjligheternaför fortsatt försvar. Därigenom bidrar vi till att hålla en hög tröskel motinsats av sådana vapen. Tilltron till vår neutralitetspolitik kräver enligt utredningen att