prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Importen av insatsvarorav verkstadstyp, som huvudsakligen finner sin avsättning inom verkstadsindustrin,minskade relativt svagt . Mellan halvåren stegradesnedgången, vilket har ett samband med den minskning av verkstadsproduktionenoch de reduceringar av branschens råvarulager som skedde . Industrinslåga produktion för verkade neddragande på övriga insatsvaror. Dekraftigaste importminskningarna drabbade metallimporten. För järn och stålförstärktes importnedgången av lagerneddragningar i förbrukar- ochgrossistled. Av övriga metaller minskade främst koppar och nickel, den senareberoende på nedgången av produktionen inom järn- och stålverken. Råoljeimportenökade 1970 1971 om än i obetydlig omfattning jämfört med de mycket höga ökningstalenunder de närmast föregående åren vilket sammanhänger 1972: 90 78 meden kraftig dämpning av kapacitetstillväxten inom petroleumraffinaderierna. Textilimportenminskade mycket kraftigt . Här drabbade nedgången ävenkonsumtionsvarorna i hög grad, vilket är märkligt med hänsyn till dels denannars vanligen mycket höga importtillväxt som är utmärkande för dennavarugrupp, dels de omfattande nedläggningar som skett inom den svenskabeklädnadsindustrin . Även importen av textilakonsumtionsråvaror minskade i betydande omfattning, vilket framstår som ennaturlig följd av den starka minskningen av produktionsvolymen inom textil- ochbeklädnadsindustrin på . Importenav bränslen minskade med , nedgången låg helt . En förbmkningsminskning som främst drabbade eldningsoljorna skeddeunder året. Bensinkonsumtionen ökade däremot något. Förbrukningsnedgången kandelvis förklaras av det förbättrade läget för vattenkraftproduktionen samt denovanligt milda väderlek som rådde . Vidare drog de mer energikrävandebranscherna inom industrin ned sin produktion, vilket även bidrog till atthålla förbrukningen nere. Byggnadsindustrinspåfallande låga aktivitet påverkade importen av byggnadsråvaror i nedåtgåenderiktning. Främst importen av byggnadsjärn minskade i markant omfattning. Importprisstegringendämpades , vilket medförde att den genomsnittligaprisuppgången 19701971 stannade vid knappt 5 1/2 o/o. För rå- och insatsvarorpåverkades prisutvecklingen av den matta efterfrågan som följde av den allmäntsvaga konjunkturen i hela västvärlden. För dessa varuområden blevprisutvecklingen sålunda mycket lugn . Även instabiliteten påvalutaområdet kan ha dämpat prisutvecklingen bl. a. därigenom att vissa avslutfördröjdes. Ytterligare kan som orsak nämnas de kraftigt sänkta fraktra-ternaunder 1971. Denkraftiga stegringen av råoljepriserna är till stor del en följd avutgången av förhandlingarna mellan oljeländerna och oljebolagen. Frakterna somsteg kraftigt under loppet av 1970 kom dessutom att verka förhöjande påimportpriserna därigenom att kontrakt som ingicks under 1970även avsåg leveranser . Importprisernaför verkstadsprodukter och industriellt bearbetade konsumtionsvaror harfortsatt att öka relativt kraftigt 1971, vilket är ett utslag av destarka löne- och kostnadsstegringar som alltjämt pågått i de flestaindustriländer, trots att dessa kommit i mer eller mindre starka recessioner. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 79 Beräkningaröver importtillväxten indikerar med nu föreliggande prognoser överefterfrågeutvecklingen inom de olika sektorerna en tillväxt av importen på 6 %.Den säsongrensade tillväxten torde komma att bli ungefär lika stor bådahalvåren 1972. En faktor som allmänt beräknas bidra till importökningen är denomständigheten att nedgången i såväl industrins råvarulager som handelnslagerhållning successivt väntas upphöra och förbytas i enklar uppgång. torde främst den privata konsumtionen kommaatt verka uppdragande på importökningen. Även investeringsvarornasimporttillväxt blir relativt hög. Däremot prognoseras importen av insatsvarortill industrin öka endast i måttlig takt och tillväxten väntas äga rum främstunder i samband med ett omslag till snabbare stegring avindustriproduktionen. Importenav verkstadsprodukter prognoseras öka relativt kraftigt under första halvåret1972, för att öka i betydligt långsammare tempo. Denkraftiga tillväxten beror på en betydande importökningav konsumtionsvaror exklusive personbilar. Införseln av dessa väntas öka imycket måttlig takt efter den höga tillväxten andra halvåret 1971.Importökningen för investeringsvaror förutses bli betydande under 1972.Maskininvesteringarna väntas stiga avsevärt och då någon markant ökning avorderingången till maskinindustrin ej kunnat noteras har här räknatsmed en ökning i importandelen för investeringsvaror. Införseln av insatsvarorav verkstadstyp väntas komma att minska obetydligt föratt sedan öka här ligger främst ett prognoserat omslag iverkstadsindustrins lagerinvesteringar i råvaror till grund för bedömningen. Importenav övriga insatsvaror väntas till följd av den inhemska produktionenstilltagande Ökningstakt samt ett prognoserat omslag i industrins lager avråvaror och halvfabrikat under loppet av 1972 öka främst . Importenav textilvaror förutses öka relativt kraftigt under loppet av 1972. Uppdragandeverkar här den prognoserade ökningen av konsumtionen av beklädnadsvaror.Ökningstakten hålls dock tillbaka av en fortgående nedgång i importen avtextila konsumtionsråvaror, vilka går som insatsvaror till textilindustrin.Importen av övriga konsumtionsråvaror beräknas däremot öka i måttlig takt. Bränsleimportenberäknas falla tillbaka successivt från den myckethögt uppdragna nivån. Räknat på helår innebär dock detta en svag uppgång19711972. Bakom prognosen ligger ett antagande om normala vinterförhällandenmot slutet av 1972. reförutsätts att en förbrukningsökning under främst senare hälften av 1972 skallemanera från industrin. Importprisutvecklingenunder förutses bli relativt måttlig. Förverkstadsprodukter och andra industriella färdigvaror förutses prisutvecklingenbli lugnare än . Prisstegringarna för dylika varor väntasavta såväl i som övriga större industriländer i . Prisernapå järn och stål beräknas fortsätta falla ännu en bit in på 1972 till följd avatt efterfrågan i blir dämpad. För övriga metaller vände prisernaåter uppåt och för helåret kalkyleras med att priserna stigermed 19711972. Förbränslen väntas priserna fortsätta sjunka en bit in på 1972. Under loppet avåret torde emellertid priserna stabiliseras, men väntas ändå för helåret hasjunkit jämfört med . Prisernaför den totala importen beräknas stiga med ungefär 3 1/19711972, vilket ärbetydligt lägre än under de närmast föregående två åren. Med den prognoseradeimportvolymökningen på skulle importvärdet 19711972 härigenom öka meddrygt 91/. Enfortsatt relativt kraftig tillväxttakt av importen beräknas äga rum underförsta . väntas ökningen säsongrensatkomma att uppgå tUl närmare 6 o/o i volym. Främsttorde en kraftig tillväxt för införseln av insatsvaror till industrin kunnapåräknas. En fortsatt uppbyggnad av industrins lager av råvaror ochhalvfabrikat väntas äga rum som förbrukningen av dessa varor ökar itakt med den fortgående produktionsuppdragningen. En relativt hög fortsatttillväxttakt i efterfrågan på konsumtionsvaror beräknas medföra en fortsatt högtillväxttakt för importen av dessa varor. Även den prognoseradeinvesteringsutvecklingen indikerar en relativt hög ökningstakt avinvesteringsvaror. Överskotteti handelsbalansen kom att uppgå till nära , vilket innebaren omsvängning på . Den kraftiga förbättringenförklaras av att exporten ökade ca . eller 8 1/i värde och i volym medan importen värdemässigt i stället sjönk en aning. I volym blevminskningen ca 5 1/. förutses en volymtillväxt för exporten avungefär samma storlek som 1971 medan importvolymen förväntas öka något meraeller . Omräknat i värde beräknas exporten öka och importen ca9 1/2 o/o, vilket beräknas resultera i en positiv handelsbalans på drygt1,, dvs. en nedgång jämfört med om drygt 700 milj. kr. (setabell 3). Bil.1 Reviderad nationalbudget för Sjöfartsnettot har preliminärt beräknats till 2 250milj. kr., vilket innebär en förbättring med i runt tal 200 milj. kr. De i nettot ingående beloppen är härledda från betalningsstatistikoch kan komma att revideras högst avsevärt när de definitiva beräkningarnabaserade på utförda prestationer föreligger. Enligtbetalningsbalansstatistiken ökade sjöfartens bruttointäkter i utrikes sjöfart(19701971) medan motsvarande kostnadsökning under samma periodstannade vid ; den senare siffran att jämföra 19691970.Under fjärde kvartalet 1971 ökade intäkterna med 3 o/o jämfört med fjärdekvartalet året innan, medan kostnaderna minskade kraftigt eller vidsamma periodjämförelse. Den mera dämpade utvecklingen för kostnaderna fårförmodligen tillskrivas flera samverkande faktorer. Härtill har exempelvismedverkat minskningen i inhyrning av utländskt tonnage och i den mån en sådanförekommit har detta skett till ett betydligt lägre pris . Tabell IH: 3. Bytes- och betalningsbalans 19681972 kr., löpande ptiser Export av varor, fob' Import av varor, cif 25 403 -26 516 29 459 -30 571 35 150 -36 251 38 152 -36 193 40 940 -39 710 Korrigering av handelsstatistiken" Sjöfartsnetto Resevaluta Övriga tjänster, netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor tjänster» Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar* 1 135 196 857 618 ' Enligt handelsstatistiken. " Nettot av återutförsel och återinförsel,korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimportav icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. = Överensstämmer bortsett frän halverad"korrigeringspost" med saldot mellan import och export av varoroch tjänster i försörjningsbalansen. * Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. ' Valutareservens förändring jämte förändringar iaflarsbankemas tidsposition. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. de kraftigt sänktabunkerpriserna har bidragit väsentligt. Det kan heller inte uteslutas attrederierna sökt skaffa sig kursförmåner genom att senarelägga betalningar avframför allt dollarskulder. Skulle så vara fallet kommer den kategorintransaktioner troligen att belasta . Vidare drabbadesvissa linjerederier med trafik på av hamnstrejken där, somsamtidigt som den förorsakade ett intäktsbortfall också gav upphov till ettkostnadsbortfall (inga lasthanteringskostnader, inga bunkerkostnader etc.)Även en något ökad uppläggning kan ha bidragit. Dei samband med det nya hamnarbetaravtalet i höjda lönerna harhittills ej påverkat lasthanteringskostnaderna där utan väntas slå igenomförst . Fraktmarknadssituationen har sedan den preliminäranationalbudgeten framlades ej undergått någon märkbar förändring. Trampfrakternaär ytterst låga på såväl tank- som torrlastmarknaden. En viss uppryckningkunde dock märkas /1972. Denna var delvis av säsongmässignatur, men sannolikt spelade kriget IndienPakistan en viss roll (se diagram3). Efter krigsslutet sjönk frakterna till DiagramHl: 3. Fraktprisut\ecklingen 1970-1972 \ \ \ \ \ Anm. Frakterna på lanktrampmarknaden noteras efter detinternationella fraktsats-systemet det s. k. worldscale. AFRA-raten mäterfraktkostnaden för det tanktonnage som oljebolagen sysselsätter oavsett det ärtidsbefraktat eller resebefrak-tat och kan därför sägas utgöra ett mått på dentotala transportkostnaden för olja. Den här framtagna serien avser fartyg istorleksklassen 25 dw. Time charter index (högra skalan) återgerutvecklingen på tidsbefraktningsmark-naden och är baserat 1968 = 100 Källor: Mullion & Co. och Chamber of , . 1 Reviderad nationalbudget för 83 förutvarande låga nivå, en nivå som inte på långt närtäcker drifts-och kapitalkostnaderna. Konjunkturnedgången och två på varandramycket milda vintrar har medfört en påtaglig dämpning av oljeefterfrågan,vilket resulterat i att lagerkapaciteten åtminstone för del förnärvarande synes i det närmaste fullt utnyttjad. Här kan nämnas attråoljeproduktionen enligt preliminära beräkningar ökade endast 5,5 "/o1971, vilket är den lägsta ökningen . Konsumtionenökade ungefär lika mycket. Ökningstakten synes ha sjunkit mycket kraftigt på deflesta håll och för svenskt vidkommande räknas t. o. m. med enkonsumtionsnedgång av storleksordningen . En mycket låg tonnageefterfråganhar därför blivit följden. En händelse som indirekt kom att medverka till enstarkt minskad tonnage-efterfrågan, främst vad avser torrlasttransporter, varden japanska nedskärningen av järn- och stålproduktionen, vilken omedelbartresulterade i en minskad råvaruefterfrågan på i första hand kol och malm. Somen direkt följd härav minskade transportbehovet, en effekt som ytterligareförstärktes genom beslut om sänkning av lagernivån för dessa råvaror. Då enförändring i de japanska skeppningarna med tiden kommit att väga mycket tungtsjönk fraktsatserna raskt ned mot en nivå långt under den lönsamma. Den lågalagerreserven kan å andra sidan vid en konjunkturuppgång medföra en snabbtstegrad tonnageefterfrågan och förbättra det mycket svaga fraktmarknadsläget. Emellertid påverkas den svenska sjöfarten inte särskiltpåtagligt av kortsiktiga förändringar i fraktmarknadssituationen, främst avstrukturella skäl. Närmare hälften av handelsflottan är engagerad i linjefartmedan resten till övervägande del kontrakterats över längre eller kortareperioder. Dessutom är åtskilliga av de löpande kontrakten mycket förmånliga isynnerhet de som ingicks under fraktboomen 1970. Vidare kan nämnas att denegativa verkningarna av kursförändringarna delvis ochåtminstone på kort sikt har kunnat mildras något genom företagnaterminsaffärer. Som tidigare nämnts ökade bruttointäkterna med7 %. En antagen ökning av något mindre storlek 19711972 skulle innebära attbruttointäkterna når upp till femmiljarderstrecket.Tillväxten är delvis motiverad av väntade förhöjningar av frakttarifferna inomlinjekonferenserna,' men kanske främst av det nytillskott till tankflottanunder 1972 på nära en miljon dödviktston, som går ut på marknaden med mycketgoda fraktavslut över perioder upp till . Det rör sig om fyra fartyg omvardera ca 1/4 miljon dödviktston, som successivt levereras , varavdet sista beräknas bli levererat 1 Det är emellertid vanskligt att bedöma effekten av dessatariffpåslag, dels på grund av den relativt svaga utvecklingen avvärldshandeln, där man räknar med en volymökning med ochdels på grund av en begynnande konkurrens från tramptonnaget, vilket förnärvarande har mycket svårt att finna lönsam sysselsättning. Prop, 1972:90 84 På grund av leveransschemat ger fartygen fullt genomslag ibruttointäkterna först . Kostnadsökningen som 19701971 blev relativtmåttlig, väntas åter öka 19711972, bl. a. till följd av fördyradelasthanteringskostnader i där det ännu inte fastlagdastuveriarbetaravtalet kan komhia att innebära ett 20 o/o-igt lö-nepåslag.Kostnadsökningen har satts till 10 o/o, vilket innebär attkostnadsbeloppet kan komma att ligga kring tremiljarderstrecket ochinseglingsnettot skulle därmed stanna vid ca . Efter avdrag förpassageraravgifter erlagda i svenska kronor och tillägg för utländska fartygsutgifter i erhålls ett sjöfartsnetto på i runt tal 2 200 milj. kr.,eller 200 milj. kr. högre än det som antogs i den preliminära nationalbudgeten.Uppräkningen får till stor del anses motiverad av att utfallet blevhögre än det preliminärt beräknade. Nettoutflödetav resevaluta blev 1 896 milj. kr., en ökning jämfört med med irunt tal 150 milj. kr. Ser man till bruttoströmmarna ökade inkomsterna och utgifterna med 9 1/2 o/o. De senare ökade således väsentligt mindre 1971än 1970 då ökningen var inte . Postens utveckling under 1972synes icke behöva bli föremål för någon väsentlig omvärdering från den prognossom utarbetades . Sålunda räknas med en negativ tillväxt med ca 300milj. vilket implicerar en något större tillväxt för utgifterna än förinkomsterna (15,5 respektive ). Utfalletav övriga tjänster stämmer väl överens med de beräkningar som gjordes i sambandmed den preliminära nationalbudgeten och något nytt som skulle påverkabedömningen från detta tillfälle har inte framkommit, varför detantagna underskottet på en knapp miljard kr. Transfereringsnettotför 1971 blev något bättre än det preliminärt beräknade, vilket bl. a. kanåterföras på lägre löneutbetalningar än förutsett. Underskottet väntas växa ytterligareunder 1972 med i runt tal 350 milj. kr., bl. a. till följd av ökatu-landsbistånd i form av gåvor, vilket har antagits öka till ca 625milj. Härutöver belastas transfereringsnetto av en beslutadnedskrivning med 109 milj. kr. av svenska statens kredit till . Utlandstransaktionernaunder 1971, vad avser varor, tjänster och transfereringar gav till resultat enpositiv bytesbalans på drygt 900 milj. kr. Överskottet i varubalansen uppvägde,som framgår av tabellen, mer än väl underskottet i tjänste- ochtransfereringsbalansen. förutses ovan relaterade transaktionerutmynna i ett underskott på nära 600 milj. kr., dvs. en omsvängning på ca 1,5miljarder kr. Försämringen av bytesbalansen kan återföras på en försvagning avsåväl vambalans som tjänste- och transfereringsbalans. I tjänstebalanseninträffar exempelvis att nettoinflödet av utlandsvaluta frånsjöfarten helt elimineras av nettoutflödet av resevaluta. Bil.1 Reviderad nationalbudget för gS Kapitalbalansenför 1971 utmynnar i ett nettokapitalinflöde på 110 milj. kr., dvs. ettbetydligt lägre inflöde än året innan. Hur de i balansen ingående posternafördelade sig, frarngår av nedanstående tablå. Statliga kapitaltransaktioner Värdepappershandel Privata långfristiga lån Direkta investeringar Övriga privata kapitaltransaktioner Kapitalbalans -214 246 899 Kapitaltransaktionernamed utlandet resulterade således i en försvagning av kapitalbalansenmed en dryg miljard kr., en försvagning som främst är att hänföra tillomslaget i posten "Övriga privata kapitaltransaktioner". Drygthälften av denna förändring avser delposterna kort kapital samt övriga långatillgångar och skulder enligt statistik. Vidare inkluderas varvensexportkrediter, krediter vid import av fartyg och flygplan samt skillnadenmellan tullvärden och betalning för importerade datamaskiner. Sistnämndatransaktioner som 1970 resulterade i en nettokredittagning på ca 300 milj. kr.slog om till en kreditgivning på ca 200 milj. kr. Till denna omsvängningpå ca 500 milj. kr. bidrog varven med 450 milj. kr. Enligt varvsenkäten frånmars 1972 uppstod 1971 en nettokreditgivning på ca 400 milj. kr. Även för 1972räknar man med en nettokreditgivning, men ca 250 milj. kr. Understatliga kapitaltransaktioner redovisas ca 50 milj. kr. lägrekapitalutflöde än närmast föregående år. Nedgången kan i sin helhet återföraspå ett lägre utnyttjande av medel som gjorts disponibla för . Bland destatliga kapitaltransaktionerna 1972 uppträder som kapitalinflöde avvecklingenav svenska statens kredit till med 189 milj. kr., varav 109 milj. kr.motsvaras av valutautflöde under transfereringar, såsom beskrivits ovan.Motposten till resterande 80 milj. kr. införs bland övriga("privata") kapitaltransaktioner och betraktas som svensk betalning iförskott på den isbrytare som skall levereras från till och förvilken enligt avtalet övertagit betalningsansvaret. Utbetalningarunder utvecklingskrediter kan beräknas till ca 200 milj. kr. ochbidrag till kommer att lämnas för 176 milj. kr. De sistnämnda lämnasemellertid i form av skuldsedlar, som disponeras endast i den takt som görkonkreta utbetalningar, varför nettokapitalutflödet i denna form sannolikt fårreduceras med ett ganska stort belopp som här har antagits uppgå till 130 milj.kr. Tillsammans kan de statliga kapitaltransaktionerna därmedberäknas resultera i ett nettokapitalutflöde på ca 50 milj. kr. Bortsett frånden bokföringsmässiga återföringen av krediter som 1972: 90 86 tidigaregetts till kan emellertid kapitalutflödet beräknas stiga till ca 240 milj.kr. Om härtill läggs den beräknade ökningen av IDA:s kroninnehav i form avskuldsedlar stiger det samlade beloppet till 370 milj. kr. Valutareserven som 1970ökade med 394 milj. kr. fortsatte öka 1971. uppgickden till 5 480 milj. kr., vilket innebar ett tillskott med 1 208 milj. kr. Affärsbankernas tidsposition ökade med193 milj. kr., varför bankernas sammanlagda utlandsställning förbättrades med 1401 milj. kr. Ställs denna förstärkning mot kända utlandstransaktioner erhållsen restpost på 204 milj. kr., vilket är en minskning jämfört med med 648milj. Denna utveckling styrker teorin att restposten i hög grad återspeglarförändringar i de handelskrediter som icke ingår i någon annan post ibetalningsbalansen eftersom omslaget på kreditmarknaden torde ha varit starkarei än hos flertalet av våra handelspartners. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Konjunkturläget inom industrin försämrades snabbt underloppet av 1971 och som framgår av diagram 1 minskade den totala industriproduktionenfrån fjärde kvartalet 1970 till tredje kvartalet 1971. Under fjärde kvartaletsynes en återhämtning ha skett, vilken visserligen till en del kan varabetingad av ofullkomligheter i säsongrensningen men framför allt torde bero påatt produktionen drogs ned mycket kraftigt bl. a. genomproduktionsuppehåll i samband med semestrarna. Produktionsminskningen underloppet av 1971 blev ungefär lika stor som uppgången under loppet av 1970,varför produktionen för hela 1971 blev praktiskt taget oförändrad jämfört med1970. Såsom också framgår av diagram 1 har en minskning av dentotala industriproduktionen under flera på varandra följande kvartal tidigareinte inträffat , dvs. den period den nuvarande serien funnits, ochden lägsta produktionsökningen per helår räknat som noterats 19591970 var den2-procentiga ökningen 19661967. Efterfrågebort-fallet kom betydligtsnabbare än 19661967, delvis på gmnd av den mera dramatiska lagerutvecklingen(jfr avsnittet om lagerinvesteringama i kapitel VII).Produktionsuppbromsningen har också kommit mera för de olikabranscherna och man har således inte erhållit den fasning mellan de olikabranschernas utveckling som vid förra konjunkturavmattningen. Diagram FV: 1. Volymindex: 1968 = 100. 100 90 80 70 X_J_ L 1959 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 Källor:Statistiska centralbyrån och . 1972: 90 88 1966 för bl. a. skogsindustrierna medan verkstadsindustrindå fortfarande hade en avsevärd produktionstillväxt. När skogsindustriernaåter drog upp produktionen 1967 stagnerade däremot produktionen inomverkstadsindustrin. I tabell 1 redovisas produktionsutvecklingen 19701972 förde olika industribranscherna. Av denna framgår att produktionen dragits nedkraftigt inom textil- och beklädnadsindustrin, järn- och stålverken samtmassaindustrin. Vidare redovisas kraftiga minskningar för de i övriggruppeningående branscherna jord- och stenvamindustri samt kemisk industri5 o/o. Då det gäller den senare branschen kan emellertid utvecklingen starktifrågasättas (se vidare nedan i avsnittet om denna bransch). Minskningar kan ocksånoteras för pappers- samt träindustri. Även för övriga branscher harproduktionsutvecklingen nästan genomgående varit svagare än 1970 mest påtagligt är detta för den tidigare så expansiva verkstadsindustrin. Produktionskurvan tycks av nutillgänglig in- Tabell IV: 1.Industriproduktionens utveckling 19701972 Procentuella volymförändringar från föregående år Jäm-, stål- och metallverk därav: jäm-, stål- och ferrolegeringsverk Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaks- Textil-och beklädnadsindustri 5 10 1 Övriga branscher 6 3' 3 Totala industrin 7 O 2,5 1 Om man räknar med de i texten för övriga branscherskisserade utfallen 1971 för kemisk och grafisk industri, erhålls istället en produktionsminskning pä . Utfallet för totala industinpåverkas dock endast i ringa utsträckning. Ovanstående uppgifter baseras påstatistiska centralbyråns publicerade nya beräkningar av industriproduktionen.Denna innebär bl. a. en förändring av viktsystemet genom att man övergått från1959 tili 1968 som viktbasär. Vidare har en ny branschindelning införts, den s.k. SNI-indelning-en (Standard för svensk näringsgrensindelning).Samtidigt har nya indikatorer införts för några branscher; viktigast är enförändring för den kemiska industrin (se texten för denna bransch).