prop · FV0375 · 1972-12-31 00:00:00 — UtbUdningstiden stämmer nära överens med denutbUdningstid som f n. gäUer för underbefälsuttagna värnplUctiga. Jag förordaratt utbildningstiden för huvuddelen av de vapenfria tjänstepliktiga minskas tiU420 dagar, dvs. ungefär lika läng utbildningstid som huvuddelen av deunderbefälsuttagna värnpliktiga som omfattas av försöksverksamheten fullgör iform av grundutbildning och repetitionsutbildning. Som framgår i det följandeföreslås grundutbildningen förkortad för dem som fullgör bistånds- ochkatastrofutbildning. Med hänsyn härtill är det inte nödvändigt att behållanuvarande utbildningstid för de grupper vapenfria tjänstepliktigasom utbildas till särskilt kvalificerade uppgifter. Utbildningstiderna förvapenfria tjänstepliktiga bör i fortsättningen anges så att de i likhet med vadsom gäller för värnphktiga kan anpassas till olika utbildningsbehov. Detexakta dagantalet för ohka kategorier bör faststäUas av Kungl. Enligt nuvarande bestämmelser omfattar grandutbUdningenför dem som fullgör bistånds- och katastrofutbildning och består avinledande utbildning , allmän biståndsutbildning ochkatastrofutbildning . Enligt min mening bör grundutbUdningen haett sådant innehåU att den utgör grand för krigsplacering inom enbartcivUförsvaret. Katastrofutbildningen som tUl övervägande del är praktisktinriktad får anses ge de färdigheter som krävs för att nå detta syfte. Medhänsyn härtUI förordar jag att den inledande utbildningen, under vUkenvärnpliktiga ges allmänmUitär utbildning och vapenfria tjänstepliktiga genomgåren praktiskt inriktad utbildning, utgår fr. o. m. /73.Härigenom bringas också grandutbUdningen för dem som fuUgör bistånds- ochkatastrofutbildning i överensstämmelse med tjänstgöringstiden för huvuddelenav de underofficersuttagna värnplUctiga. Jag avser att senare föreslå Kungl.Maj:t erforderliga ändringar i kungörelsen (1971:355) om bistånds- ochkatastrofutbUdning. Medanledning av den föreslagna avkortningen av utbildningstiden för vissavärnplUctskategorier och för vapenfria tjänstepliktiga har inom försvarsdepartementetutarbetats förslag tUl lagar om ändring i värnpliktslagen (1941:967) och lagen(1966:413) om vapenfri tjänst. Lagändringarna bör träda i kraft den 1 juli1972. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl.Maj:tc?e/,j föreslår rUcsdagen att antaga inom försvarsdepartementet upprättadeförslag till 1) lag omändring i värnpliktslagen (1941:967), 2) lag om ändringi lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, dels föreslår att 3) godkänna deändrade grander för bistånds- och katastrofutbUdning av värnplUctiga m. fl. somjag angett i det föregående. Förmåner åt värnpliktiga budgeteras och finansieras enligtdet nya budgeteringssystemet i princip under resp. försvarsgrens anslag tUlledning och förbandsverksamhet. Familjebidrag budgeteras dock under anslagetVissa ersättningar m. m. men finansieras till huvudsaklig del från resp.försvarsgrens anslag tiU ledning och förbandsverksamhet. Återstoden, som avserviss särskUd hjälpverksamhet, finansieras från anslaget Vissa ersättningar m.m. (jfr prop. 6 s. 95). har flera förbättringar avvärnpliktsfönnänerna genomförts. Sålunda förbättrades en radförmåner i samband med att en ny ordning för värnpliktsutbildningen genomfördes(prop, 1967:108, 2LU 1967:42, rskr 1967:200; prop, 1967:1 10 s, 8, SU 1967:102,iskr 1967:250), Vid försvarsbeslutet avsattes vidare 70 mUj, kr, föratt bl, a, förbättra de värnpliktigas förmåner t, o, m,/72 (prop, 1968:110 s, 73, SU 1968:122, rskr 1968:281), Beloppethar tagits i anspråk bl, a, för att fördubbla antalet frialedighetsresor för besök i hemorten under grandutbildning och för att den 1januari 1971 höja penningbidraget åt värnpliktig och famUjepenningen åt främstbarn (prop, 1969:1 bil. 6 s. 175, SU 1969:4, rskr 1969:4; prop. 31,2LU 1970:43, rskr 1970:251, SU 1970:110, rskr 1970:276). I övrigt har vissamindre förbättringar av ensamstående värnpliktigas familjebidragsförmåner genomförtsoch personalvården byggts ut (prop. 6 s. 148 och 173, SU 1969:4,rskr 1969:4; prop. 1970:1 bil 6 s. 135 och 159, SU 1970:4, rskr 1970:4). Nämnasbör också att de värnpliktiga - inom ramen för de medel som haranvisat för värnplUctsresor - har medgetts rätt tiU valfritt resmål medanlitande av allmänt kommunikationsmedel vid fria ledighetsresor och att devärnpliktigas utgifter för resor i övrigt i många fall har kunnat sänkas genommyndigheters och transportföretags gemensamma planläggning av resorna. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUkallade jaghösten 1970 en sakkunnig för att se överdel nuvarande systemet förvärnpliktsförmåner. Den sakkunnige - riksdagsman arbetarunder benämningen utredningen rörande systemet för förmåner åt värnpliktiga m.fl. (UFV). 1 enlighet med de direktiv som har lämnats förprogramplaneringen har myndigheterna i sina förslag till programplaner förperioden /73-1976/77 i samtliga redovisade planeringsnivåer reserverat 50milj. av planeringsramen för förbättring av värnpliktsförmånerna. försvarsgrenarnas programplaner ochanslagsframställningarna för /73 torde jag få hänvisa till deredogörelser som lämnas i det följande. Försvarets civilförvaltning har i förslag till programplanför perioden /73-1976/77 för delprogrammet Vissa ersättningar m.m. /73 tagit upp de totala kostnaderna för familjebidrag till 109milj. kr., en ökning med 29 milj. kr. i jämförelse med de 80 milj. kr. som haranvisats för ändamålet för innevarande budgetår. Av ökningen 29 milj. kr.hänför sig ca 12 milj. kr. till en anpassning av anslagen tUl förväntadbelastning. anser att anpassningen är nödvändig efter att habl. a. inhämtat uppgifter från samtliga familjebidragsnämnder omfamUjebidragens fördelning på olika bidragsformer och på art av tjänstgöring m,m. Omkring 15 milj, kr, av ökningen hänför sig tUl en höjning avfamiljepenningens nuvarande maximibelopp för dag från 12 tUl , för hustru(motsvarande) och , för annan famUjemedlem (barn m, fl,).Förslaget tUl höjning av maximibeloppen motiveras med hänvisning tUl attlivsmedelspriserna har stigit från juh 1967 till och till denallmänna standardstegringen. Vidare föreslår civUförvaltningen att ytterligare2 milj, kr, beräknas för bostadsbidrag åt ensamstående värnpliktig undergrundutbUdning. har i yttrande överanslagsframställningarna från överbefälhavaren, försvarsgrenscheferna ochförsvarets civilförvaltning anfört att nämnden i och för sig finner detangeläget att de värnpliktigas sociala förmåner förbättras bl. a, i fråga om defria resorna och familjebidragen. Förslag från utredningen rörande systemet för förmåner åtvärnpliktiga m. fl. Mot bakgrand av vad som hittUls har framkommit underutredningsarbetet har utredningen - utan att därigenom föregripa sina slutligaförslag - i en promemoria framfört synpunkter på användningen av de 50 milj,kr, som enligt programplanedirektiven har beräknats för att förbättravärnpliktsförmånerna och av de ytterligare belopp som på grund av prisomräkningkan komma att avsättas för samma ändamål. Utredningen anser det angeläget attmedel som under kommande programplaneperiod avses för förbättring avvärnpliktsförmänerna möjligt kommer de värnphktiga till del. Utredningen anför att en standardförbättring inom ramenför 50 milj. kr, endast kan åstadkommas om kompensation ges förhittUls inträffade prisstegringar. Utredningens förslag, som utgår från ungefärnuvarande antal tjänstgöringsdagar för värnpliktiga, innebär en ökning med 69,3milj, kr,, varav 13,3 milj, kr, avser direkt kompensation för inträffadrealvärdeförsämring av förmåner, 5 milj, kr. avser kompensation förrealvärdeförsämring av åt värnpliktiga en kompensation som dockföreslås bli lagd på standardförbättring av andra förmåner -samt 51 mUj. kr.som utgör beloppet för förmånsförbättringar enligt programplanedirektiven i prisläge . ger standardförbättringar inom en kostnadsram av ungefär 50 milj.kr. bästa effekt, om beloppet inte fördelas på alltför många förmånstyper. 1förslaget prioriteras kontantförmånerna med hänvisning till sociala skäl ochunder antagandet att en sådan prioritering får anses ligga i linje med devärnpliktigas egna önskemål. Förslaget innebär följande. Förmenig under grundutbildning föreslås en ökning från 6 tiU . för dag enligtprisläge . Penningbidrag som utgår med . för dag eller lägre ochsom inte innefattas i de nämnda penningbidragen föreslås bli höjda med enkrona utöver vad som krävs för att återställa dem tUl realvärde.Övriga penningbidrag skall enligt förslaget återställas till 1967 årsrealvärde. För att hålla penningbidragen värdebeständiga föreslås att de räknasom två gånger efter konsumentprisindex. De föreslagna höjningarna av penningbidragenberäknas medföra utgifter om 38 milj, kr, för år, varav 3 milj. kr. avserkompensation för realvärdeförsämring under tiden juli 1967maj 1971 och 35 mUj,kr, standardförbättring. Utryckningsbidraget föreslås gå upp från 250 tUl lägst375 kr. Utgiftsökningen beräknas tUl 6,3 milj. kr. för år, varav 2,3 mUj. kr.avser priskompensation och 4 milj. kr. standardförbättring.Förplägnadsersättningen, dvs. den kontanta ersättning som den värnpliktigeuppbär i stället för fri förplägnad i vissa fall, har i förslaget räknats uppfrån nuvarande 6 tUl . Utgiftsökningen beräknas till 6 milj, kr,för år och utgör standardförbättring. Maximibeloppet för familjepenning enligtfamiljebidragsförordningen föreslås utgå med belopp som för år räknat motsvararför hustra (motsvarande) av basbeloppet och för annan famUjemedlem (barnm. I prisläge motsvarar detta ett dagsbeloppom . för hustru (motsvarande) och , för barn. När det gällerfamiljebidragen har utredningen gjort jämförelse med de nya normer förförbättrad socialvård som har genomförts i och andrakommuner. Utgiftsökningen för den föreslagna förbättringen beräknas till 19milj, kr, för år, varav 8 milj, kr, avser priskompensation och 11 milj, kr,standardförbättring. Maximibeloppet för näringsbidrag enligtfamUjebidragsför-ordningen föreslås bh höjt från nuvarande 40 till , fördag. Enligt utredningen är utgiftsökningen för höjningen av detta bidragobetydlig, eftersom så få näringsidkare kommer i åtnjutande av maximibeloppet. Jag vill inledningsvis hänvisa till vad itidigare sammanhang har uttalat om angelägenheten av att de olikavärnpliktsförmånerna sammantaget ger den värnpliktige förutsättningar attfullgöra tjänstgöringen och återgå till civilt arbete utan annan uppoffring änden som värnplikten som sådan innebär och om nödvändigheten av att värnpliktsförmånernafrån tid tiU annan omprövas med hänsyn tUl prisutvecklingen och den allmänna standardutvecklingen Gfr bl.a. SU1970:110, rskr 1970:276). 1 det föregående har jag lämnat en kortfattadredogörelse för de förbättringar av värnpliktsförmånerna som har genomförtsunder senare år. Som jag har anfört tidigare är systemet för förmåner åtvärnpliktiga f. n. föremål för översyn av en särskUt tUlkallad utredning. 1sitt arbete har utredningen också att beakta de ändringar i fråga omtjänstgöringstidens längd m. m. som kan komma att aktualiseras under den tidsom utredningsarbetet pågår. Jag avser att återkomma med förslag i ämnet sedanutredningsarbetet har avslutats. 1 likhet med utredningen anser jag emellertidatt det är angeläget att vissa provisoriska förbättringar avvärnpliktsförmånerna genomförs inom ramen för nuvarande system redan fr. o. /73. Jag ansluter mig därvid tiU utredningens uppfattning attförbättringarna i huvudsak bör koncentreras på kontantförmånerna. Jag förordar att penningbidragen åt värnpliktiga höjs meden krona för dag. Penningbidragen kommer därvid i nu gäUande tjänsteställningssystematt utgå med följande belopp. Tjänstegrad eller tjänste- Under grund- Under annan tjänstgöring enligtvärn- klass utbildning pliktslagen än grundutbildning Överfurir,rustmästare - 14 Fänrik,fanjunkare 17:- 19 Löjtnant,förvaltare - 23 Kapten ochhögre - 27 75 :25 50 Jag förordar vidare att maximibeloppet för dag för f a m i1 j e p e n -ning för hustra, frånskUd hustra och för sådan familjemedlem som ivissa fall förestår den värnpliktiges hushåll höjs från 12 tUl , och förannan familjemedlem från 7 tUl , och att maximibeloppet för dag förnäringsbidrag höjs från 40 tiU . Det kan nämnas att maximibeloppen förfamiljepenning åt hustru m. fl. samt för näringsbidrag har varit oförändradesedan den 1 juli 1967. Slutligen förordar jag att 1,5 mUj. avsätts förytterhgare ökad utgivning av bostadsbidrag åt ensamstående värnpliktig inomramen för familjebidrags-förordningens bestämmelser. De föreslagna förbättringarna bör genomföras den 1 juh1972 och gälla också för vissa civilförsvarspliktiga och andra som avlönasenligt samma grander som de värnpliktiga. Förbättringarna kräver ändring ifamiljebidragsförordningen (1946:99) samt i värnpliktsavlöningskungörelsen(1970:676), familjebidragskungörelsen (1946:101), kungörelsen (1966:414) med vissa bestämmelser om vapenfria tjänsteplUctiga och kungörelsen (1962:619) om avlöning m.m. tillcivUförsvarspliktiga. Förslag till lag om ändring i familjebidragsförordningenhar upprättats inom försvarsdepartementet. Erforderliga ändringar i nyssnämndakungörelser avser jag föreslå Kungl. Maj:t i annat sammanhang. Det förslag om förkortad grandutbildning som jag harredovisat i det föregående medför att det totala uttaget av tjänstgöringsdagarminskar. Med hänsyn härtill beräknar jag att de utgiftsökningar som föranledsav de förordade förbättringarna av värnpliktsförmånerna stannar vid 30 milj.kr. Utgiftsökningarna har beaktats vid beräkningen av medelsbehovet underförsvarsgrenarnas anslag tUl ledning och förbandsverksamhet och avcivilförsvarets anslag. Förslaget om förkortad grandutbildning kan i en del fallmotivera vissa justeringar i bl. a. värnpliktsavlöningskungörelsen (1970:676)beträffande beloppen m. m. för utbUdningspremier och tjänstgöringspremier föratt ändamålet med premierna inte skall åsidosättas. Det torde få ankomma påKungl. Maj:t att bestämma om sådana ändringar. Ändringama bör ske inom ramenför nuvarande förmånssystem och med beaktande av dess grandprinciper. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl,Maj:t föreslår att 1)godkänna vad jag har förordat beträffande förmåner åt värnpliktiga m. 2)antagaförslaget till lag om ändring i familfebidragsförordningen (1946:99). Raniberäkningar för /73 m. m. 1 awaktan på försvarsutredningens förslag i fråga om detmihtära försvarets och civUförsvarets framtida inriktning redovisade jag vidanmälan av prop. 1972:1 (bU. 6 s. 10) endast prehminära förslag till ramberäkningarför /73. Jag räknade därvid med en utgiftsram för det mihtäraförsvaret om 6 848 milj. kr. och för civUförsvaret om 126,8 milj. kr. 1 anslutning tiU den prehminära ramberäkningen i prop.1972:1 (bU. 6) anförde jag att tUl rambeloppet borde komma del av de 110 milj.kr. som enligt programplanedirektiven skulle ställas tiU förfogande utöverutgiftsramen under budgetåren 1972/73-1974/75. Jag förordar nu att den /73 fallande delen av dessa medel - 40 milj. kr. - i ställeträknas in i utgiftsramen. Denna lösning bör tUlämpas även i de kommanderamberäkningama för budgetåren 1973/74 och 1974/75. Därutöver bör utgiftsramenenligt min mening ökas med 50 milj. kr. Med beaktande av nyssnämnda tillägg beräknar jagutgiftsramen för det mihtära försvaret för /73 tiU 6 951 705 000kr., vilket innebär en ökning med 103,7 milj. kr. jämfört med den preliminäraramberäkningen. Beräkningen framgår av följande sammanställning. Basbelopp 1972/73 (prisläge ) 6 380 000 000 Vissakostnader för regionmusiken + 2 000 000 Kostnader för militär sjökartläggning + 1 385 000 Avskrivningskostnader inom försvarets delfond av statens datamaskinfond + 1 000 000 Förstärkning av ramen + 90 000 000 Avrundning + 865000 + 95 250 000 - 5 200 000 50 000 - 5 250 000 6 470 000 000 Slutlig överföring av kostnader för vapenfriatjänstepliktiga till elfte huvudtiteln Vissa kostnader för familjebidragsverksamheten Slutligt basbelopp 1972/73 (prisläge ) medelkostnadsläge 1972/73 Avräkning av kostnader förvapenfria tjänstepliktiga 1970/71 a) prel. avdrag (prop. 6 s. 13) +10 000000 b)belastning på anslaget XI B 12 - 8295 000 Utgiftsram (beräknat utfall ) 6 951 705 000 1 den ramberäkning jag här har redovisat har vissaändringar av teknisk art vidtagits i förhållande tiU den preliminäraramberäkningen i prop. 1972:1 (bil. Sålunda har avdraget för den slutligaöverföringen av kostnaderna för vapenfria tjänstepliktiga tUl elfte huvudtitelnminskats med 10 mUj. Anledningen till detta är att ett prehminärt avdragmed detta belopp har tagits upp redan i beräkningen av basbeloppet förplaneringsperioden. Avdraget i ramberäkningen för /73 bör därförstanna vid 5,2 milj. kr. Beträffande kostnaderna för vapenfria tjänstepliktigahar vidare företagits den ändringen att posten för reglering av utfallet påelfte huvudtitelns anslag tUl vapenfriverksamheten har flyttats så att den intepåverkar det slutliga basbeloppet utan endast utgiftsramen. I denpreliminära ramberäkningen i prop. 1972:l(bil. 6) har jag tagit upp enavdragspost på 2 milj. kr. för beräknat överskridande av utgiftsramen /71 på grund av retroaktiva löner som har utbetalats /72 men bör hänföras till /71. Dessa hartidigare beräknats tUl 70 mUj. Det slutliga beloppet har ännu inte kunnatfastställas. Jag förordar därför att de retroaktiva lönerna i detta sammanhangberäknas till 67,8 mUj. kr., vilket innebär att utgiftsramen för budgetåret1970/71 skulle ha utnyttjats exakt. i den prehminäraramberäkningen kan därmed utgå. Utfallet av de retroaktiva lönerna får slutligtregleras i samband med utfallsberäkningen för /72. 1 anslagsberäkningarna för det militära försvaret ingåratt behåUningar under anslag pä kapitalbudgeten tas i anspråk med ca 5 milj.kr. För att det totala utfaUet skall rymmas inom den tidigare angivnautgiftsramen för nästa budgetår kommer den samlade medelsförbrukningen attregleras i samband med prisregleringen av försvarsutgifterna för budgetåret1972/73. Av disponerade medel försysselsättningssti-mulerande åtgärder har under en följd av år i vissa fallställts tUl förfogande för betalning av byggnadsarbeten, materiel m. m. fördet militära försvaret. Sådana medel bör under nästa budgetår få disponerasutöver utgiftsramen för det militära försvaret till ett belopp av högst 20milj. 1 detta sammanhang vill jag också ta upp vissa frågor isamband med prisregleringen. Som jag anförde vid anmälan av prop. 1972:1 (bil,6 s. 14) kommer alla anslag inom ramen för det mihtära försvaret utom anslagettUl extra utgifter och kapitalbudgetanslagen att i fortsättningen bli uppfördasom förslagsanslag. Detta medför att tekniken för prisreglering delvis kommeratt ändras. De rambundna anslagen är f. n. beräknade i pris- och löneläget imaj kalenderåret före det aktuella budgetårets början. För förslagsanslagensker prisregleringen så att de vid behov får överskridas. Betiäffandereservationsanslag, obetecknade anslag och i undantagsfall investeringsanslagfår utöver anvisade belopp användas prisregleringsmedel för att täckaprishöjningar upp tUl den nämnda utgiftsnivån. Belastningen sker i detta fallpå prisregleringsanslaget. Eftersom de flesta anslagen i det nya systemet ärförslagsanslag kommer prisregleringsbesluten fortsättningsvis i regel att fåformen av medgivanden att överskrida anslagen. Belastningen kommer aUtså attske på berörda förslagsanslag och inte på anslaget tiU reglering avprisstegringar för det mUitära försvaret. Anslaget tiU extra utgifter kommerinte att tUldelas prisregleringsmedel. Detsamma bör gäUa investeringsanslagen.Prisregleringsanslaget får därför karaktären av ett täckningsanslag som intebelastas. Beträffande utgiftsramen för civilförsvaret bör någonändring inte vidtas i den prehminära beräkning som redovisades i prop. 1972:1(bU. Utgiftsramen bör alltså beräknas tUl 126,8 milj. kr., varav 118 milj.kr. utgör basbelopp och 8,8 mUj. motsvarar beräknad priskompensation frånprisläge febraari 1971 tiU medelkostnadsläget för /73. TiU följd av svårigheterna att beräkna utgifterna förbidrag till skyddsrumsbyggande kan den utgiftsram jag förordat förcivUförsvaret komma att behöva jämkas. Skyddsramsbyggandet avseende ledningscentralerm. m. styrs på kort sUct av kommunerna. Utgifterna för bidrag beror på den takti vilken kommunerna färdigstäUer anläggningama. I sin programplanering harcivUförsvarsstyrelsen mot denna bakgrand fått förutsätta en medelsförbrakningsom vid behov med sammanlagt 30 milj. kr. får överstiga utgiftsramen förbudgetåren 1972/73 1974/75 för att betala gjorda åtaganden beträffandeskyddsrum och branddammar. Enhgt vad jag inhämtat kan utgifterna under budgetåret1972/73 för bidrag tiU skyddsrumsbyggandet under vissa omständigheter komma attöverstiga de inom ramen tUlgängliga medlen för detta ändamål med ca 18 milj.kr. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna är jag inte beredd att"förorda att särskUda medel anvisas utöver utgiftsramen för ändamålet. Jagförordar att Kungl. Maj:t i stället inhämtar bemyndigande att vidbehov överskrida utgiftsramen för civilförsvaret med högst 18 milj. kr. 1 samband med övergången till det nya planerings- ochbudgeteringssystemet införs en utgiftsram också för civilförsvaret (prop.1970:97 s. 41, SU 1970:203, rskr 1970:420; prop. 1972:1 biL 6 s. 12). Förprisregleringen av anslagen inom civUförsvarsramen, som har skett iefterhand, kommer fr. o. m. /73 att tiUämpas samma metod som jagtidigare har redogjort för under ramberäkningen för det mihtära försvaret. Fördetta ändamål bör föras upp ett nytt förslagsanslag på riksstaten, benämntReglering av prisstegringar för civUförsvaret. Enligt försvarsbeslut (prop. 1968:110 s. 74) fårKungl. Maj:t anpassa utgiftsramen för det mUitära försvaret för visst budgetårtiU bl. a. ändrade konjunkturpolitiska och utrikespohtiska förutsättningar.Jämkningar av konjunkturpohtiska skäl regleras f. n. enligt praxis i efterhandgenom motsvarande justering av utgiftsramen för ett eller flera efterföljandebudgetår (se prop. 1968:110 s. 73 och prop. 6 s. 13). Motsvarande principer bör enhgt min mening gälla ävenefter utgången av försvarsbeslut. avses visserhgen ifortsättningen inte fastställa några fleråriga utgiftsramar, men detta hindrarinte att frågan om en ramjämknings återverkningar på utgiftsramen för senarebudgetår prövas enligt tillämpade regler. Jämkningsprinciperna bör ifortsättningen gälla inte bara för den mUitära ramen utan också förcivilförsvarsramen, eftersom civilförsvaret fr. o. m. /73 kommeratt ha en utgiftsram på samma sätt som det mihtära försvaret. Jag vUl i detta sammanhang erinra om att myndigheterna ienhghet med lämnade direktiv har redovisat åtgärder som medger att medelsförbrukningenunder /73 av konjunkturskäl kan ökas eller minskas med 150 milj.kr. inom det mihtära försvaret och 8 milj. kr. Motsvarandeanvisningar bör lämnas även för kommande budgetår. Det föreligger vissa svårigheter att få utgiftema förvisst budgetår att helt stämma överens med ramarna för detta budgetår. Dettahänger samman bl. a. med osäkerheten beträffande exakta leveranstidpunkter förmateriel o. d. Avvikelserna mellan avsedda och faktiska utgifter rör som regelbegränsade belopp. Jag vUl här erinra om att jag vid anmälan av prop. 1970:97(s. 41) angående försvarets nya planerings- och budgeteringssystem uttaladeatt en viss kommunikation mellan utgiftsramarna för två på varandra följandebudgetår bör betraktas som naturlig med hänsyn till förekommande förskjutningari betalningsströmmarna. Betalningsförskjutningarna justeras f. n. på så sätt attett överutnyttjande av utgiftsramen för det mihtära försvaret för visstbudgetår föranleder en minskning av ramen för ett följande budgetår med ettbelopp som svarar mot överutnyttjandet medan ett underutnyttjande upp tillnågot tiotal milj. kr. får tillgodoräknas utgiftsramen för ett senare budgetår.Dessa regler bör även gälla i fortsättningen.