prop · FV0331 · 1972-12-31 00:00:00 — Undertiden efter har den svenska exporten vuxit dubbelt så snabbtsom vår industriproduktion. Drygt 1/5 av det samlade svenskaproduktionsresultatet exporteras, och av vår industriproduktion exporterasnärmare hälften. Exporten uppgick till ca . Genomutvecklingen på produktionsområdet, som utmärks av ökad specialisering, harkravet på vidgade avsättningsmarknader blivit större. Vår hemmamarknad ger ettotillräckligt utrymme. Mot bakgrund av den förväntade utvecklingen avtjänstebalansen och långsiktiga åtaganden i fråga om kapitaltransfereringarframstår en stark handelsbalans, dvs. överskott i varuhandeln, som nödvändig.Flera skäl finns således för att även ansträngningar måste göras föratt öka vår export. Denuvarande organisatoriska formerna för statens medverkan i främjandet avexporten har tillkommit efter . Inom särskildasakkunnigkommittéer utreddes olika statligautrikeshandelsfrämjande åtgärder. Utredningarna ledde bl. a. till att handelssekreterarinstitutionensamt småindustrins exportråd och småindustrins exportbyrå inrättades år 1949.De senare fördes samman tiU för den mindre industrin. , som grundades , är en medlemsorganisation avintressekaraktär för det enskilda näringslivet. Den betjänar sina medlemmar iolika exportfrågor. Föreningen fullgör också funktioner för den statligaexportfrämjande verksamheten. Under1960-talet förändrades de organisatoriska förhållandena inom 1972: 31 13 berördainstitutioner för att möta de krav, som utvecklingen på det kommersiellaområdet ställde. förstärkte sinaresurser och för den mindre industrin byggdes ut bl. a. för atttillsammans med för en utvidgad fältorganisation avhandelssekreterare. resurser for handelsfrämjandeåtgärder förstärktes och genom ökad utbildningsverksamhet harbeskickningar och konsulat ytterligare rustats för att bistå svenska företag.Genom reformer i statsbidragsgivningen reglerades statens finansiering till desvenska handelskamrarna i utlandet för att underlätta deras planering ochförbättra de finansiella och personella resurserna vid kamrarna (prop. 1964: 1bil. 12 s. 40, prop. 1965: 1 bil. 12 s. 52). Kollegietför Sverige-information i utlandet tihkom också (prop. 1966: 1bil. 5 s. 67 och bil. 12 s. 14) med uppgift att samordna planering ochutförande av den statligt understödda informationsverksamheten. Handelssekreterarverksamhetenhar byggts ut kraftigt. Handelssekreterarinstitutionen, somfrån början var avsedd att användas främst för transoceana marknader, har sattsin även på marknader i Väst- och och arbetsinriktningen i u-länderhar förändrats att avse speciella produkter och tjänster. I ochNordamerika sker en utveckling på marknadsföringsområdet, som ställer storaanspråk på den personal som skall användas för att hjälpa de svenska företagentill ökad export. Förmågan att marknadsföra och sälja blir avgörande på deinternationella marknaderna, som i allt högre grad karakteriseras av varuöverflödoch hårdnande konkurrens. Utbyggnad av handelssekreterarverksamheten har varitstatens främsta medel att anpassa exportfrämjandet till denna utveckling. har denexportfrämjande verksamheten bedrivits av olika organ utan organisatorisktsamband. Kollegiet för Sverigeinformation i utlandet har samordnat en delexportfrämjande och allmäninformativa åtgärder, men det är likväl uppenbartatt såväl den exportfrämjande verksamheten som allmäninformationen i utlandetvar för sig är i behov av starkare organisation. I direktiven till exportfrämjandeutredningenbegärdes förslag till åtgärder för att samordna myndigheters ochorganisationers exportfrämjande verksamhet. Exportfrämjandeutredningenredovisade sin principiella syn på hur exportfrämjandet börorganiseras (Ds H 1971: 2). Utredningen anser att statens och näringslivetsinsatser bör integreras i en gemensamt ledd, fast sammanhållen organisationsom skall ansvara för den exportfrämjande verksamheten både i ochutomlands samt samordna, styra och leda insatserna såväl här hemma som inomfältrepresentationen. Organet bör enligt utredningen ledas av en styrelse medlika representation för staten och näringslivet och dess verksam- 1972: 31 14 hetskall i huvudsak motsvara den som f. n. bedrivs i för den mindreindustrin och . Utredningen, som anmält att den ämnar slutförasitt arbete och bl. a. behandla basorganisationen och denkommersiella utlandsrepresentationen, rekommenderade att överläggningarsnarast skulle komma till stånd mellan företrädare för staten och näringslivet. Utredningensprincipförslag har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser delarutredningens uppfattning att en bättre samordning av de exportfrämjandeinsatserna måste ske och nästan alla tillstyrker att ett gemensamtexportfrämjande organ upprättas av staten och näringslivet. Medanledning av exportfrämjandeutredningens rekommendation har överläggningar ägtrum mellan företrädare för och . Enighet har därvid nåtts om att ett nytt organ med namnetSveriges exportråd bör inrättas. Ett förslag till avtal mellan staten ochExportföreningen har upprättats varigenom rådets ledning, arbetsuppgifter ochorganisation regleras. Avtalsförslagets lydelse framgår av bilaga till dettaprotokoll. har i princip godkänt överenskommelsen.Jag biträder de överenskomna riktlinjerna och vill närmare anföra följande. Denexportfrämjande verksamheten har förändrats avsevärt. Detstatliga engagemanget på exportmarknaderna låg tidigare på ett mer allmänt planän . Mässor och utställningar samt informationskampanjer med statligt stödbildade bakgrund till företagens egna sälj-ansträngningar. Fältorganens uppgiftbegränsades till att göra marknadsöversikter och att förmedla varuförfrågningaroch agenturer. är handelssekreterare och handelskamrar engagerade i attadministrera marknadsföringsprojekt, där produkter eller produktgrupper förssamman i gemensamma marknadsutredningar och företagen därefter lämnas indi-vidueUaråd för marknadsföringen. Ett sådant arbetssätt ställer stora krav på kunnandeoch erfarenhet hos fältorganen. Som exempel kan nämnas att under innevarandebudgetår bedrivs i projekt för byggmaterial, gruvutrastningar ochunderleveranser till bilindustrin. I bedrivs och planeras likartadeproduktprojekt. pågår utvecklingsarbete för exportfrämjandetsmetodik. Speciella krav ställs på de handelssekreterarkontor och handelskamrarsom arbetar med marknadsföringsprojekt för teko-industrierna. Jag ämnar i detföljande föreslå en utbyggnad av handelssekreterarkontorens resurser förmarknadsföringsuppdrag. Förallt fler företag är en vidgning av marknaden utöver hemmamarknaden aktuell.För vissa branscher är det en förutsättning för fortsatt verksamhet. Dettaförhållande kräver ytterligare exportfrämjande insatser från statens sida ochfrån näringslivet. Den nuvarande splittringen av den exportfrämjandeverksamheten har medfört att 1972: 31 15 allmännaexportförening och för den mindre industrin inte kunnat utvecklafull effekt. Det är därför inte rationellt att dessa två organ arbetar sinsemeUanorganisatoriskt oberoende. Den arbetsfördelning som tillämpas meUan dem nu ärberoende av företagens storlek och medlemskap i . Denindelningen tar inte hänsyn till att problemen för stora och små företag ärrelativt likartade då det gäller marknadsföring utomlands. För statens del ärdet angeläget att de statliga insatserna för exporten, vilka under sextiotaletvuxit starkt i omfattning och kvalitet, bereds och verkställs av ett endaorgan. Mot denna bakgrund anser jag att ett centralt organ bör upprättas föratt handlägga de centrala problemen inom exportfrämjandet och för att samordnafältorganens arbete. Jag finner skäl för attnu, när förutsättningarna är för handen, medverka till att det centralaexportfrämjandet organiseras i samarbete med svenskt näringsliv. Denexportfrämjande verksamhet som bedrivs inom kollegiet förSverige-information i utlandet och för den mindre industrin på denstatliga sidan samt på den enskilda kan därmed föras sammantill en enhet och existerande resurser utnyttjas på ett effektivt sätt. Genomett sådant samarbete uppnås även att det exportfrämjande arbetet på utlandsmarknadernakan samlas under ledning av ett organ. Ett på denna gmnd uppbyggt centraltorgan bör ha förutsättningar att till sig samla verksamhet till förmån för svenskexport, som initieras från offentligt eller enskilt håll, och att aktivera desvenska företagen till medverkan i exportfrämjande projekt. Exportfrämjandetsomfattning och betydelse motiverar att ett organ av detta slag bör utrustas medledningsfunktioner och egna resurser för att kunna självständigt planera ochgenomföra allmän exportfrämjande verksamhet. Samarbetet mellan staten ochnäringslivet bör återspeglas i organets ledning och finansiering. Organetsuppgift bör vara att planera, samordna och genomföra åtgärder för att främjaSveriges export. Exportfrämjandet bör bedrivas inom ramen för landetshandelspolitik men handelspolitiska bedömningar eller uppgifter bör inteankomma på organet. Detta utesluter inte att organet informerar berördamyndigheter om de i samband med verksamheten iakttagna konkreta hinder som mötersvensk export på olika marknader. Till organets uppgifter skall inte hellerhöra planering av exportfrämjande åtgärder av näringspolitisk natur. Organetbör däremot på uppdrag av Kungl. Maj:t eller myndighet kunna medverka vidgenomförandet av sådana. Ävenfrån näringslivets synpunkt bör ett samarbete ge väsentliga fördelar. Såvälstora som små företag kommer enligt min mening att dra nytta av att existeranderesurser här hemma förs samman. Likaså är det för företagen värdefullt att denkommersiella verksamheten hos de statliga och enskilda fältorganen anknytstill det centrala organet. De mindre företagen får tillgäng till ett merafullständigt serviceorgan. Prop.1972: 31 16 taghar generellt sett behov av ett mer omfattande bistånd än de större företagenbl. a. i fråga om marknadsföringskonsultation. Den potential för ökad exportsom finns hos de mindre företagen bör därvid beaktas. Insatserna för dessaföretag kommer att kräva en särskild resurstilldelning, som bör ankomma påstaten. Den organisatoriskareform, som jag nu föreslår, syftar således till att samordna och förstärka deresurser, som står till buds för att bedriva en allmänt exportfrämjandeverksamhet. Reformen berör här hemma kollegiet för Sverige-information iutlandet, för den mindre industrin och och utomlands handelssekreterare, svenska handelskamrar och utrikesrepresentationen. Reformen innebär att ettcentralt organ inrättas på gmndval av ochexportrådet för den mindre industrin. intresseverksamhet förmedlemmarna måste givetvis förbli en angelägenhet för näringslivets egna organ.Det föreslås att namnet på det nya organet blir exportråd (). bör inrättas genom avtal mellan staten och och börja sitt arbete . Avtalet skallenligt förslaget gäUa till utgången av och förutser förlängning medfyraårsperioder. Till rådet skall utan ersättning eller mot symbolisk sådanföras de resurser som finns hos för den mindre industrin ochExportföreningens serviceaktiebolag. för den mindre industrin börupphöra vid utgången av . Verksamhetenshuvuddrag regleras i avtalet. Mer detaljerade regler skall finnas i stadgar somskaU godkännas av Kungl. Maj:t och allmänna exportförening. exportråd skallenligt avtalsförslaget ledas av en styrelse på åtta ledamöter med sexsuppleanter. Maj:t utser fyra ledamöter och tre suppleanter ochExportföreningen lika många. Styrelsen utser inom sig ordförande. får som en kvarvarande uppgift att vara valkorporation förnäringslivets representanter i styrelsen, förutsätter jag att föreningensträvar efter att vara så representativ som möjligt för all svenskexportnäring. Arbetsuppgiftenför exportråd skall innefatta vad som utförs i kollegiet förSverige-information i utlandet såvitt avser exportfrämjande verksamhet samt iexportrådet för den mindre industrin och serviceaktiebolag.Jag vill kalla uppgiften allmänt exportfrämjande verksamhet. Uppgiften skall varaatt stimulera en ökning av totala export samt att biträda företag sombehöver hjälp i sin marknadsföring på export. Dit hör i hög grad de mindreföretagen. Sverigesexportråd bör organiseras för att insamla, bearbeta och förmedla marknadsinformation,lämna råd i internationell marknadsföring Prop.1972: 31 17 samtstimulera och stödja exportansträngningar. Jag fäster stor vikt vid attkvalitén på rådgivning i internationell marknadsföring tillenskilda företag blir av hög klass. Erfarenheterna från handelssekreterarverksamhetenger vid handen att både god utbildning och erfarenhet från företagsledandenivå är kvalifikationer som är av värde för den chefspersonal som används i detexportfrämjande arbetet. Personalpolitiken bör över huvud taget förankra denexportfrämjande verksamheten hos företagen genom ett utbyte av personal mednäringslivet, så att inte en sluten karriär för exportfrämjandet bildas.Härigenom kan exportfrämjandets resurser bli kvalitativt väl anpassade tillnäringslivets behov. De från förden mindre industrin och bör föras sammani en ny organisation som är anpassad till exportråds uppgifter.Serviceaktiebolaget kan över-tas av rådet och efter namnbyte användas förkamerala uppgifter, om detta visar sig rationellt. 1 syfte att ge ledningen förden nya organisationen möjligheter att på ett kraftfullt sätt integreraverksamheten på fältet och hemma bör uppgifterna under chefen samlas på ettfåtal huvudfunktioner. De mindre företagens speciella behov ställer krav på rådet,men detta förhållande bör inte återspeglas i den organisatoriska uppbyggnadeneftersom denna bör motsvara alla företags anspråk. Jag anser dock att-endelegation för de mindre företagen bör finnas knuten till exportrådetsstyrelse. Delegationens uppgift bör vara rådgivande i frågor som gällerinriktningen och utförandet av den verksamhet hos rådet som främst riktar sigtill de mindre företagen. Delegationen bör också i direkt kontaktverksamhetkunna ge vägledning och stimulans åt sådana företag i derasexportansträngningar. Driftkostnaderna förexportrådet för den mindre industrin och serviceaktiebolagskulle för /73 ha kommit att uppgå till resp. ca 1 milj. kr.och ca 7,8 milj. kr. eller sammanlagt ca 8,8 milj. kr. Servicebolagetsavgiftsintäkter för det budgetåret kunde efter en höjning av avgifterna med 10 "/oberäknas ge ett belopp av 6,1 milj. kr., vilket skulle resultera i etttillskottsbehov av 1,7 milj. kr. vid oförändrad ambitionsnivå. Exportföreningenhar underrättat mig om att den avser att vid ordinarie stämma föreslånämnda ökning av avgifterna till servicebolaget. Jag beräknar dessutom att enviss resursförstärkning bör kunna ske inom ramen för det statliga bidraget somjag kommer att föreslå. Vidare räknar jag med en omprioritering i verksamhetenoch vissa rationaliseringsvinster. Statens finansieringsbidrag för budgetåret1972/73 beräknar jag till 3 milj. kr. För de tre därpå följande avtalsårenberäknar jag statens bidrag till sammanlagt 10 milj. kr., som i årligadelbelopp ställs tiU rådets förfogande under dessa år. Statens sammanlagdabidrag blir då 13 milj. kr. Näringslivetsbidrag till finansieringen av exportråd bör ske Prop.1972: 31 18 genom abonnemangsavgifter från företagen till rådet.Dessutom bör rådet bedriva uppdragsverksamhet mot särskild avgift för sina abonnenter.Sveriges allmänna exportförening avses uppbära avgifterna på rådets vägnar.Avgifterna till är baserade på medlemmarnasaktiekapital. Av dessa avgifter avser 15 "/o intressefunktionen iföreningen och 85 "/o service från serviceaktiebolag.Den senare delen av avgiften är avdragsgill vid företagens beskattning.Avgiften till skall för flertalet företag fastställas i relationtill värdet av abonnentens export (Bilaga s. 2, 10 §). Det nya avgiftssystemetmedför ingen förändring i arten av tjänster som kommer företaget till godo.Avgifterna till rådet torde därför bli avdragsgilla på samma grunder somavgifterna till serviceaktiebolaget. Huvuddragen i abonnemangsavgiftssystemetavses bli följande. Företag med mindre än 100 000 kr.årlig export betalar endast . Fr. o. m. exportvärde blir avgiften . Vid exportvärden fr. o. m. till 4 milj. kr. Vid högre exportvärde bliravgiften av exportvärdet. Maximiavgift blir första året 65 000 kr.Avsikten är att rådets tjänster till företagen efter den förstaavtalsperiodens slut skall finansieras genom abonnemangsavgifter och andrainkomster som uppbärs i verksamheten. Statsbidrag skall dock utgå för rådetstjänster till den mindre industrin. Intäkterna från abonnemang och uppdragmåste därför öka för att kompensera det bortfallandestatsbidraget. Dessutom krävs ökade inkomster för stigande löner och andrakostnader samt för den förstärkning av verksamheten som måste ansesnödvändig. Den intäktsutveckling som kan förutses med oförändrade avgiftsuttagoch avgiftsgränser torde inte bli tillräcklig. bör därförlägga fram förslag om förändringar av systemet i dessa avseenden så snarterfarenhet vunnits av verksamheten. Sådana ändringar bör få genomföras utanriksdagens medverkan. Abonnemang ger tillgång till rådets ochhandelssekreterarnas tjänster samt tjänster av exportfrämjande art från utrikesrepresentationen.Likaså är abonnemang en förutsättning för rätt att delta i statsfinansieradeexportfrämjande åtgärder som rådet och utlandsmyndigheterna genomför. Kollegiet för Sverige-information i utlandet fördelar nude medel som står till förfogande för exportfrämjande åtgärder och allmäninformation om i utlandet. Kollegiet disponerar för verksamheten budgetåret1971/72 under tionde huvudtiteln en anslagspost under anslaget Främjande avutrikeshandeln m. m. om , på tredje huvudtiteln under anslagetÖvrig information om i utlandet anslagsposten Särskilda medel för samordnad informationsverksamhet om samt för administration av verksamheten ett anslag under tionde huvudtielnom . Kollegiet,som föregicks av upplysningsberedningen, tillkom för att samordna allastatliga och statsstödda informationsinsatser i utlandet. Under kollegietsledning har visserligen ökad stadga vunnits i formerna för samordning avinsatserna från de organ som, främst inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde, arbetar med allmän information om i utlandet och deorgan som arbetar med främjande av export. Dock har under exportfrämjandeutredningensarbete framgått att t. ex. sådana större aktioner och manifestationer, sominbegriper både kommersiella och allmäninformativa arrangemang, f. n. intetillmäts samma betydelse som . Liknande uppfattningar synes vara på vägatt bli alltmer förhärskande i andra länder. Kollegiet för Sverige-informationi utlandet förklarar i sitt remissyttrande, att tiden är mogen att föra överkollegiets uppgifter avseende exportfrämjandet till ett nytt integrerat organ.Jag ansluter mig till kollegiets uppfattning och föreslår att dess verksamhetupphör vid utgången av /72. Den exportfrämjande verksamheten vidkollegiet bör i enlighet med exportfrämjandeutredningens förslag föras övertill exportråd. Eftersamråd med chefen för föreslår jag att kollegietsuppgifter för den allmänna informationen övertas av utrikesdepartementet.Tjänsten i Cr 3 som rådgivare i frågor om Sverige-information i utlandet bördras in. För den nuvarande innehavaren av tjänsten bör inrättas en personligordinarie tjänst med beteckningen r i . Förvaltningen avinredningen i vid i , som åvilarkollegiet, hksom viss gemensam service åt de i huset verkande organen börföras över till annan statlig myndighet. Kollegiets fasta personal kan beredasanställning inom eller annan statlig verksamhet. Förvaltningskostnadernaavseende den allmänna informationen och torde för nästa budgetårfå bestridas från ifrågakommande anslag. Handelssekreterarnaär statliga tjänstemän och bör liksom nu utses av Kungl. Medel för handelssekreterarkontorensförvaltning bör alltjämt anvisas över särskilt riksstatsanslag. Stat ochinstruktion för dem bör fastställas av Kungl. Maj:t. Handelssekreterarnaskommersiella verksamhet bör fr. o. m. planeras och ledas avSveriges exportråd. Styrningen bör ske genom medelsramar för projekt och anvisningarför den löpande verksamhetens allmänna inriktning och inte i detalj.Handelssekreterarnas anslagsframställningar bör inges till Kungl. Maj:t avexportrådet med rådets yttrande och dess egna förslag om anslag till ochinriktning av handelssekreterarnas verksamhet och exportfrämjande åtgärder iövrigt. 1972: 31 20 Exportfrämjandeutredningenhar föreslagit att de svenska handels-kamraraa i utlandet genom särskilda avtalknyts till det exportfrämjande organet i . Jag tillstyrker att dettasker i så stor utsträckning som möjligt. Statsbidrag tiU handelskamrama bör t.v. utgå enligt nuvarande normer. Jag återkommer till detta vid min anmälan avanslag till handelskamrama. Från handelskammarhåll kan komma att aktualiserasfråga om omvandling av handelskammare till handelssekreterarkontor. Jag ärberedd att inleda sådana överläggningar med kamrar, som så önskar och somarbetar på marknader där handelssekreterar-verksamhet kan vara motiverad. Ävenbeskickningar och konsulat bistår svenska företag i kommersiellaangelägenheter. Som jag nämnt bör tjänster av exportfrämjande art från utrikesrepresentationenkunna åtnjutas endast av dem som betalar abonnemang i rådet. Beskickningaroch konsulat bör så långt som möjligt söka bedriva sin kommersiella verksamheti överensstämmelse med de riktlinjer för den exportfrämjande verksamheten somdras upp av och bör nära samråda och samverka med detta organ. Hossåväl handelssekreterare som handelskamrar bedrivs praktikantverksamhet sombekostas av statsmedel. Verksamheten syftar till att låta yngre personer förkovrasig i internationell marknadsföring. Praktikanterna förordnas av och fårstipendier från kommerskollegium resp. utlandshandelskamrarnas förening. o. m. utses och få stipendier av exportråd. Påtionde huvudtiteln bör för nästa budgetår under B. Främjande av utrikeshandeln m.m. finnas följande anslag. exportråd, B 2. Handelssekreterare, B3. Exportfrämjande åtgärder m. m., B 4. Svenska handelskamrar i utlandet m. m.,B 5. Svenska turisttrafikför-bundet, B 6. Exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin och B 7. Täckandeav förluster på gmnd av garantier för lån till textil- och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin. Beträffande de tre senare anslagenhar slutliga förslag lämnats i årets statsverksproposition (bil. 12 s. 14). Dereservationer som kan uppkomma under anslaget Främjande av utrikeshandeln m. m.på riksstaten för /72 bör få disponeras av Kungl. Maj:t förmotsvarande ändamål under nästa budgetår. Medhänvisning till vad sålunda anförts förordar jag att Kungl. Maj:t inhämtarriksdagens bemyndigande att på statens vägnar sluta avtal med i huvudsaklig överensstämmelse med avtalsförslaget. Om det underavtalstiden skulle uppkomma behov av mindre jämkningar i avtalet, bör detankomma på Kungl. Maj:t att för statens del träffa överenskommelse om sådanaändringar. 1972: 31 21 Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1. godkänna de allmänna riktlinjer för omorganisation av denexportfrämjande verksamheten som jag har angett i det föregående; 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att i huvudsaklig överensstämmelse med vad jagförordat sluta avtal med allmänna exportförening om inrättande ochdrivande av exportråd; 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att i inrätta en tjänst i Cr3; 4. bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtaga de övergångsåtgärder i övrigt sombehövs för att den föreslagna omorganisationen skall kunna genomföras; 5. till exportråd för /73 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Anslagtill handelssekreterare m. m. 1970/71Utgift 5 313 433 1971/72Anslag 7 970 000 1972/73Förslag 9 970 000 Handelssekreterarnasuppgift är att öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell servicesärskilt i fråga om marknadsföring. Handelssekreterarna rekryteras fråntjänster i eller nära företagsledningen i svenska företag med exportinriktningför tjänstgöring på marknader, där en ökning av denexportfrämjande verksamheten bedöms lämplig. 19handelssekreterartjänster är f. n. inrättade.