prop · FV03118 · 1972-12-31 00:00:00 — Det föreskrivnariskkapitalet skulle kunna uttunnas praktiskt laget hur mycket som helst.Riksbanksfullmäktige ansåg starka skäl tala mot att, som bankinspektionengjort, dra de logiska konsekvenserna ur en i och för sig rimlig premiss.Fullmäktige betonade att de insatser av riskkapital, som det är fråga om, ihuvudsak avser svenska bank- och kredilaktiebolag. Del har ansetts i hög gradligga i det allmännas intresse att sådana företag inrättas och i flera fallhar staten inträtt som delägare. Vidare har de från säkerhetssynpunkt getts enutomordentligt betryggande organisaiion med rätt höga krav på kapitaltäckning.Fullmäktige ansåg på dessa skäl att den av utredningsmajoriteten föreslagnalösningen borde kunna accepteras i fråga om insatser i svenska bankinstitutoch kreditaktiebolag, så länge karaktären hos denna grupp kreditinstitut inleförändrades. I övriga fall borde kapitaltäckningsfrågan bedömas i enlighet medtidigare tillämpad praxis. Jag fann själv goda skäl tala för bäde utredningensoch bankinspektionens förslag lill lösning av frågan om kapilaltäckning förbankinstitulens intressen i sidobolag och anförde (propositionen s. 150 f). Ä ena sidan kan sägas alt utredningens förslaginnebär att möjligheter öppnas för bankinstitut att genom koncernbildning utaninsats av nytt riskkapital driva en kredilgivningsrörelse av hell annan om- fattning än f. n. Exempel på hur delta kan gå till harbankinspektionen anfört i sitt remissyttrande. Genom en sådan koncernbildning,som i fråga om de vanliga aktiebolagen är en välkänd företeelse, kan ettbankinstilul med elt förhållandevis litet riskkapital behärska en hel kedja avIcreditinstitul. Det egna kapitalet/insättar-borgenärsskyddet för en sådankoncern kan teoretiskt bli illusoriskt. Mol detla resonemang kan å andra sidaninvändas alt bankinstitulens förvärv av sidobolag vanligen kräver tillstånd avKungl. Maj:t och att de är underkastade legalasoUditelskrav. Vidare kan göras gällande atl ell bankinstiluls aktieinnehav iett sidobolag inle är all bedöma annorlunda än vUken placering som helst. Enlämplig avvägning mellan de ståndpunkter som intagits i denna fråga synesenligt min mening vara, endera som riksbanksfullmäktige förordat att för desvenska sidobolagen kräva kapitaltäckning medan för de utiändskaengagemangen skall krävas kapilaltäckning, eller all behåUa nuvarandeordning för alla sidobolagsengagemang utom såvitt gäller de kreditinstitut därstaten ingår som delägare. Jag anser övervägande skäl tala för den sistnämndalösningen. Härigenom vinns alt bankinstitulens engagemang i kredilaktiebolag avtypen Industrikredit, Företagskredil och Exportkredit, blir mindre betungandeän hillills i kapilaltäckningshänseende. Vidare undviks risken för altkapitalläckningsbeslämmelsernas utformning kan ge anledning till etablerandeav sidobolag. Liksom bör härvidlag förelagsekonomiska skäl varautslagsgivande. Jag förordar alltså atl i kapitaltäckningsbestämmelsema las inen föreskrift av innehåll alt från eget kapital skall räknas av bokfördavärdet av vad bankinstilul som aktiekapital eller i annan form tillskjutit lillföretag, som driver någon form av bankverksamhet, dock inle såvitt gäller företagi vilket staten är delägare. Vid riksdagsbehandlingen yrkades itvå motioner (mol. 1968:1: 1021 och II: 1291) alt kapUalläckningsreglerna i fråga om bankernas engagemang isidobolag skulle utformas enligt kreditinstitutulredningens förslag. Kritikriktades också mot undanlagsregeln i fråga om förelag där staten är delägare.Bankoutskotlel (majoriteten av ledamöterna; BaU 1968: 60 s. 39 f) deladedepartementschefens uppfattning all etl genomförande av utredningens förslagskulle innebära en alltför vittgående liberalisering av bestämmelserna omkapilaltäckning för sidobolagsengagemang. Ulskottel ansåg att risken förkoncernbildningar på basis av ett begränsat aktiekapital var beaktansvärd.Någol skäl alt med anledning av motionerna förorda en skärpning avtäckningskra-vet belräffande av staten delägda företag ansågs inte föreligga.Utskottet hemställde om bifall till propositionsförslaget. beslutadei enlighet med utskottets hemställan. 2.2 De bostadsfinansierande kreditakticbolagen Ett kredilaktiebolag utmärks av altdet har till ändamål att driva lånerörelse och atl genom utgivande avobligationer eller andra för den allmänna rörelsen avsedda förskrivningarupplåna för verksamheten behövhga medel men i vars verksamhel inle ingårbankverksam- het[1 § lagen (1963: 76) om kreditaktiebolag]. De bostadsfinansierande kredilaktiebolagenhar liU huvudsyfte alt i fråga om bostads-, kontors-och affärsbyggnader istäder och andra tätorter lämna lån mot säkerhet av inteckning i fast egendomeller tomträtt, därvid inteckningssä-kerhelen skall ligga inom av detuppskattade värdet av egendomen. Medel tUl utlåningen skaffas genomobligationsemissioner och reverslån hos olika kapilalplacerande institutioner.Genom bestämmelser i lagen om kreditaktiebolag slår bolagen under tillsyn avbankinspektionen. I det följande skall lämnas vissa uppgifter om deolika bostadsfinansierande kredilaktiebolag som ägs av bankinstilul. () är dotterbolag lill Svenska Handelsbanken.Aktiekapitalet är 51 milj. kr. Bolagets utlåning mot jnleckningssäkerhel uppgickvid slutet av lill . () är dotterbolag lill den genom sammanslagning av och bUdade . Före sammanslagningenägdes aktierna i av . Aktiekapitalet är 22 milj. kr. Vidslutet av uppgick lämnade inteckningslån tiU 2,1 mUjarder kr. samägs av åtta affärsbanker, nämligen (såväl som varföre sammanslagningen delägare). Skaraborgsbanken, , (aktieposten ägdes av före sammanslagningen med ), Sundsvallsbanken, , och . Aktiekapitalet är 70 milj. kr. Vid utgången avår 1971 hade lämnats inteckningslån lUl elt belopp av nära 6,5 mUjarder kr.Sparbankernas Intecknings AB () ägs av . Vid slutetav uppgick utlåningen till ca . (), vars verksamhet är av mindre omfaitning, är dotterbolagtill . bildades och ägstill hälften av postbanken och till hälften av Kreditbank. I samband med tillkomsten av BOFAB överlät Kredilbank den aktiepost banken hade i Svensk Fastighelskredil på övriga delägare i detlainstitul. Aktiekapitalet i är 20 milj. kr. Vid slutet av uppgickutlåningen till 200 milj. kr. Kreditaktiebolagens bolagsordningar skall enligtbestämmelser i kre-dhaktiebolagslagen godkännas av Kungl. I debostadsfinansierande kreditaktiebolagens bolagsordningar finns bl. a.bestämmelser som begränsar möjligheten lUl upplåning. Den sammanlagdaupplåningen med avdrag för vissa likvida medel får sålunda inte överstigafemtio gånger bolagets eget kapital och garantifond. Med bolagets eget kapitalavses summan av aktiekapital, lagstadgade fonder och balanserade vinstmedelenligt senast fastställda balansräkning. Vidare får mot förlagsbevis upplånatkapital med viss begränsning likställas med eget kapital intUl etl belopp somsvarar mot aktiekapitalet. Upplåningsrätls-reglerna kan ses somkapilalläckningsregler innebärande ett krav på alt i del närmaste avplaceringarna, dvs. utlåningen, skall läckas med eget kapital. På finansdeparteiiientels initiativ logs underhösten 1971 upp överläggningar med postbanken och affärsbankerna i syfte attfå till stånd ett gemensamt hypoleksinstitul för långfristigfastighetsfinansiering. Överläggningarna ledde till alt de bankinslitut som f.n. genom GIGAB, SIGAB, och driver sådan finansieringsverksamhetsamt jordbrukskasserörelsen genom Jordbrukets bank träffade ett den 21 juni1972 dagtecknal avtal om all bilda elt . Vid avtalet är fogat förslag till ny bolagsordning förBOFAB. Avtalet har i huvudsak följande innebörd. Det nyakieditakliebola-gel, som avses börja sin verksamhet , bildasmed BOFAB som stomme. Aktiekapitalet skall vara minst 40 milj. kr. och högsl120 milj. kr. Genom nyemission skall aktiekapitalet i , som ägs avpostbanken och Kreditbank, i inledningsskedet ökas från 20 milj. kr.tUl 40 milj. kr. De nya aktierna skall tecknas av de icke slalliga bankinstilulsom deltar i överenskommelsen. Aktierna skall tecknas till en kurs av föratl bolagets reservfond skall vara fylld. Bolagetsverksamhet skall huvudsakligen bestå i att lämna långfristiga lån ifärdigbyggda bostads-, kontors- och affärsfastigheter. Verksamheten skall ihuvudsak finansieras genom obligationslån och annan långfristig upplåning. Som särskild säkerhet för bolagels förpliktelserskall kunna bildas en garantifond. Detla skall ske genom alt aktieägarna tillBOFAB:s förfogande ställer av dem var för sig utfärdade garantiförbindelser, innebärandeall utfärdaren intill visst angivet belopp svarar för av BOFAB ingångnaförbindelser. Garantifonden skall få uppgå lill högsl fem gånger bolagelsaktiekapital. För det utvidgade BOFAB skaU oförändrat gälla upplåningsregler iöverensstämmelse med vad som gäller för de bostadsfinansierandekredilaktiebolagen. Den sammanlagda upplåningen får således inle översligafemtio gånger bolagels eget kapUal och garantifond, därvid föriagskapitallikställs med eget kapital lUl etl belopp molsvarande aktiekapitalet. Styrelsen skaU beslå av åtta ledamöter, av vilka destatsägda bankinstitulen utser hälften och de övriga bankerna hälften.Ordförande utses av Kungl. Maj:l, om enighet om valet inte kan nås inom styrelsen,därvid vice ordföranden utses av de icke statsägda bankerna. GIGAB, SIGAB och skallefler utgång inte utge nya obligationslån. Deras nuvarandelångfristiga utiåning skall reduceras i takt med alt motsvarande upplåningamorteras. Dettainnebär att instituten kommer att fortsätta sin verksamhet under avsevärd lidmen i krympande omfattning. Till skydd för låntagarna i dessa institut haröverenskommits vissa åtgärder. När lånens löptid utgått och instituten intelängre har möjlighet alt medge omsättning av lånen på en ny låneperiod skalllåntagaren sålunda regelmässigt kunna räkna med all få flytta över lånen tillBOFAB. Promemorian innehåller en redovisning i dehänseenden som upptagits i del föregående under 2.1 och 2.2. Under rubrikenÖverväganden och förslag framhålls därefter i huvudsak följande. Enligt de gäUande reglerna krävs 100 %kapilaltäckning för bankernas engagemang i bostadsfinansierandekredilaktiebolag. Frågan om vilket kapitalläckningskrav som bör gälla förbankernas engagemang i sådana bolag har kommit i elt nylt läge genom denträffade överenskommelsen om elt fastighelskredilakliebolag som samägs av debåda statliga bankerna och elt antal affärsbanker. Motiven bakomöverenskommelsen har särskill varil dels att eliminera nuvarande ölägenhetermed varierande väntetider i skilda institut och all förbättra lånlagarnasöverblick över lånemöjligheterna, dels att underlätta finansieringen av slörrebostadsprojekt. I del nya BOFAB kommer halva aktiekapitalet alt ägas av statengenom postbanken och Kreditbank. Det kan med fog hävdas atlkapitaltäckningskravel i etl sådant fall inle bör vara strängare än i detfallet där aktierna ägs direkl av staten, dvs. Det aUmänna intresset avatt den långfristiga fastighetskreditgivningen är rationellt organiserad och sålitet kostnadskrävande som möjligt motiverar att del i avtalet mellanbankinstitulen planerade hypoleksinslitu-tet kommer tUl stånd och attkapitaltäckningsreglerna liberaliseras. Kapitaltäckningsreglerna bör därförändras så att kapitaltäckningskravel för bankinslilutens engagemang i BOFABminskas lill . I och för sig skulle liberaliseringen av täckningskravetkunna begränsas till det av staten indirekt delägda BOFAB. Med hänsyn till atlsparbanksväsendet bör få driva sina hypoteksinslilut, som sparbankerna ägergenom sin affärsbank , på samma villkor som postbanken ochövriga affärsbanker, bör liberaliseringen av kapitaltäckningskravel avse ocksådessa hypoteksinslilut. Sänkningen av täckningskravet bör omfatta ocksåaffärsbankernas engagemang i avvecklingsbolagen, dvs. SIGAB, GIGAB och SvenskFaslighelskredil. I promemorian föreslås sålunda alt femte stycket i57 § BL resp. 7 § PL ändras så, atl från den angivna avräkningsregeln undantasvad affärsbank resp. postbanken såsom aktiekapital eller i annan formtillskjutit tUl kredilaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål att lämnalån mot säkerhet i form av panträtt på grundval av inteckning i bostads-, kon- I promemorian anmärks alt den mellan de statliga bankemaoch vissa andra bankinslitut träffade överenskommelsen om samgående i ettgemensamt ägt bostadsfinansierande kreditaktiebolag gjorts beroende av bl. a.att före gjorts en sådan ändring i BL och PL. Sparbankemas engagemang i hypoteksinslilut(, HIGAB) sker genom för vilken BL gäller. ISPINTAB:s bolagsordning förutsätts emellertid alt dess garanlifond bildasgenom tillskott direkt från sparbanker. Sparbank kan också länkas förvärva förlagsbevissom utgetts av . Mol bakgrund av den samordning som genomförts förbankinstitutens rörelseregler föreslås att kapitaltäckningskravel sänks ocksåför sådana engagemang, varför 26 § femte stycket SpL föreslås ändrat påmotsvarande sätt som föreslagits i fråga om BL och PL. Jordbrukskasserörelsen, som f. n. inte har någotbostadsfinansierande hypoteksinslilut, avser atl dellaga i BOFAB:s verksamhetgenom Jordbrukets bank som i likhel med omfattas av BL.Frågan om ändring skall ske också i JkL i överensstämmelse med vad som föreslagitsbelräffande övriga banklagar blir beroende av om centralkassa kan anses harätt att förvärva förlagsbevis utgivna av BOFAB eller i Övrigt tillskjuta medeltill bolaget. Enligt 32 § tredje stycket JkL har centralkassa rätt att inom enviss ram förvärva bl. a. aktier i bolag som tUlgodoser för kredilkassorgemensamma intressen eller förlagsbevis som utfärdats av sådant bolag liksomatt i övrigt tillskjuta medel till bolaget. Bestämmelsen torde närmast ta siktepå cenlralkassors engagemang i sammanslutningar och institut som är atl se somcentralorgan för jordbrukskasserörelsen, t. ex. det av centralkassoma ägdaJordbrukets bank. Det vidgade BOFAB är visserligen inte ett sådant centralorgan.Med hänsyn till att BOFAB blir det enda bostadsfinansierande kredilaktiebolagsom har anknytning till jordbrakskasserörelsen, kan det dock anses uppfyllakravet på atl tillgodose för kredilkassor gemensamma intressen. Hinder tordesåledes inte möta alt centralkassa förvärvar förlagsbevis som utgetts av BOFAB.Mot denna bakgrand föreslås i promemorian att 34 § femte stycket JkL ändras påmolsvarande sätt som föreslagits i fråga om övriga banklagar. De i promemorian föreslagna ändringama ibanklagarna lämnas utan erinran av riksbanksfullmäktige och tillstyrks avbankföreningen, sparbanksföreningen, jordbrukskasseförbundet och postbanken. Bankinspektionen påpekar inledningsvis att denstrukturrationalisering beträffande den långfristiga fastighelsfinansieringensom blU följden av den planerade sammanslagningen av ett antalbostadsfinansieran- dekredilaktiebolag ligger i linje med vad inspektionen tidigare anfört somönskvärt. De i promemorian angivna motiven för sammanslagningen möter i och försig inle någon berättigad gensaga. Emellertid kommer inle den totalakreditgivningen till bostads- och annat byggande inom de berörda institutensverksamhetsområden atl öka genom själva samgåendet. Några mera betydanderationaliseringsvinster torde inte heller vara att påräkna. Redan nu har varoch en av de bostadsfinansierande kredit-aktiebolagen en sådan omfattning påsina rörelser att bolagen kan drivas fullt rationellt och med småräntemarginaler. Det skulle kanske kunna invändas atl konkurrensen inom dennaseklor av kreditmarknaden skulle minska genom samgåendet. Bådesladshypoteksinslilutionen, vilken sedan gammall anses ledande påifrågavarande område, och med den samlade sparbanksrörelsen bakom sigkommer emellertid all finnas kvar jämte BOFAB. Även fortsättningsvis kan mandärför enligt inspektionen räkna med viss konkurrens i fråga om denlångfristiga fastighetsfinansieringen. Bankinspektionen finner inle anledning all i deltasammanhang ånyo la upp till diskussion alla de argument som vid 1968 årsbanklagsreform framfördes för och emot kravet på täckning med egetkapital för engagemang i företag som driver någon form av bankverksamhet. Inspektionenerinrar dock om alt gällande bestämmelser om kapitaltäckning är utformade somen "summaregel". Allt riskbärande kapital står sålunda motbankinstitutels samtliga förbindelser. De för olika placeringar fastställdaprocentsatserna har därvid avvägts så, att det sammanlagda riskbärandekapitalet skall utgöra elt tiUräckligt insältarskydd. I ett sådant system börman principiellt inte sänka kravet på kapilaltäckning för en viss placeringutan atl göra motsvarande höjningar på andra håll, om det inle medfog kan hävdas all en minskning av bankernas totala egna kapital liUinsätlarnas skydd är motiverad (prop. 1970: 181 s. 17 och 27 f). Någonargumentering från denna utgångspunkt finns inte i promemorian. Det kan inteheller göras gällande att det aktuella samgåendet i och för sig borde föranledaen sänkning av kapitalkravet för bankinstitulens engagemang i debostadsfinansierande kredit-aktiebolagen. Både arten av den verksamhelsislnämnda bolag kommer att bedriva och delägarna i företagen blir juoförändrade, endast antalet bolag påverkas. Förslaget om att reducera kravet påkapitaltäckning för dessa engagemang från 100 tUl är därför knappast i ochför sig särskilt väl underbyggt från de synpunkter som varil vägledande vidka-pilalläckningsreglernas tillkomst. Såsom framgår av promemorian haremellertid överenskommelsen gjorts beroende av att kapitaltäckningsreglernaändras i föreslagen riktning. Frågan blir då närmast om de betänkligheter somenligt del sagda kan anföras mot förslaget har sådan tyngd att de börhindra dess genomförande. Härvid kommer helt naturligt insätlarnas säkerhet iförgrunden. ningkan förslaget inte sätta insätlarnas säkerhet i fara. Inte heller i övrigl kanbetänkligheterna anses vara av allvarligare beskaffenhet. Inspektionen villdärför med de förutsättningar som föreligger inte motsätta sig förslagelsgenomförande. Mol den tekniska utformningen av ändrmgarna i banklagstUlningenhar inspektionen ingen erinran. menar all den föreslagnaändringen av kapitaltäckningsreglerna i SpL inle är tillräcklig för att gesparbanksväsendet möjlighet att på lika vUlkor konkurrera med övrigabankinstilul i den kreditgivning som sker genom hypoleksinstilulen. Enligt 24 §tredje stycket SpL gäller nämligen för sparbanks engagemang i sidobolag av detslag som representerar speciella begränsningar, som saknar motsvarighetför affärsbankema. Sparbank får sålunda inte lämna tillskott tUl sådantkredUaktiebolag exempelvis genom att förvärva av företaget utgivnagaranlifondsbevis till slörre belopp än som sammanlagtsvarar mot av fonder. Denna ram är redan nu för elt stortantal sparbanker i det närmaste fullt utnyttjad, ett förhållande som är tillinte oväsentligt men för i dess verksamhel. Föreningen betonarangelägenheten av att sparbanksväsendets organ för den långfristigafastighetskreditgivningen konkurrensmässigt jämställs med BOFAB. Föreningenföreslår därför alt 24 § fjärde stycket SpL ändras så, alt sparbank, ulöver deplaceringar i vissa sidobolag inom 10-procentsramen som medges i paragrafenstredje stycke, får möjlighet alt efler tillstånd av bankinspektionen tillskjutamedel förutom lUl de i bestämmelserna angivna gemensammasparbankssammanslutningarna till sådant av sparbanksväsendet ägtkredilaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål atl lämna långfristig kreditmot säkerhet av panträtt i bostads-, kontors- eller affärsfastighet. Som förutsättningbör självfaUet gälla atl företaget i fråga av Kungl. Maj:t godkänts som ensådan sammanslutning av svenska sparbanker för tillgodoseende av gemensammaintressen, som enligt paragrafens tredje stycke kan erhåUa kapitaltillskott avsparbank. Bankinspektionen vitsordar att gällande regler ornkapUaUillskott till cenlrala organ inom sparbanksväsendel under årens loppvållat problem för åtskUliga sparbanker. Enligt årsöversiklerna för år 1971hade visserligen ett flertal sparbanker utrymme över för ytterligaretillskott. Inle så få sparbanker låg däremoi i närheten av maximigränsen och isju fall hade denna t. o. m. överskridits. För sin fortsatta expansion tordeSPINTAB komma alt i slor utsträckning vara beroende av atl sparbankerna kantUlskjuta ytterligare riskbärande kapital. De nuvarande reglerna läggeremellertid hinder i vägen för sådana kapitalinsatser från en del sparbanker.Med hänsyn härtill och då del framstår som rimligt att sparbankerna har sammamöjligheter all göra tillskott av riskbärande kapital lill somaffärsbankerna till BOFAB kan en viss liberalisering av sparbankslagen pådenna punkt vara motiverad. avsparbankernas engagemang i de cenlrala organen inom sparbanksrörelsen synesinte heller av hänsyn till insältarnas säkerhet behöva möta någon berättigadgensaga. Den lagtekniska lösning som kanske ligger närmast tiU hands är att iSpL införa regler efler mönster av vad sorn gäller för affärsbankerna. En sådanlösning skulle emellertid medföra atl Kungl. Maj:t kom alt belastas med ellslort antal ärenden oftast av mindre vikt om kapitaltiUskott frånsparbanker tUl centralorgan inom sparbanksrörelsen. Vidare saknas skäl att tabort den fria sektor spar-bankema f. n. har atl tillskjuta riskbärande kapitallUl sparbanksväsen-dels centralorgan. På grund av det anförda tillstyrkerinspektionen förslaget alt sparbankerna efter tUlstånd av inspektionen fårgöra kapitalinsatser i bostadsfinansierande, liU sparbanksrörelsen knutnakreditaktiebolag utan att härigenom ta i anspråk den fria sektorn förtillskott av riskbärande kapital. Bankinspektionen erinrar vidare om atl i JkL finnsregler som i huvudsak motsvarar nu berörda färvärvsregler i SpL. Visserligentorde inte gällande ram för cenlralkassorna hUtills ha utgjort något problem pådel sätt som varit fallet beträffande sparbankerna. Med hänsyn till den överensstämmelsesom finns mellan stadgandena för centralkassor och sparbanker ifrågasätterdock inspektionen om inte 32 § fjärde stycket JkL bör ändras på motsvarandesätt som föreslagils i fråga om 24 § fjärde stycket sparbankslagen. Kapitaltäckningsbestämmelsema har till syfte atltrygga alt bankinstituten till insätlarnas skydd håller eget kapital av enviss minsta sloriek. Bestämmelserna är, som framgått närmare av det föregående,utformade som placeringsregler varvid placeringarna delats in i fyra riskgradermed olika stränga krav på täckning med eget kapital. För tillgångar som hänförtstill den högsta riskgraden är täckningskravet . Del samlade täckningskravetpå eget kapital fås genom en summering av de läck-ningskrav som gäller för enbanks olika placeringar. För bankinstituts engagemang i företag, som drivernågon form av bankverksamhet, gäller enligt en särskild regel att från detegna kapitalet skall avräknas det bokförda värdet av vad bankinstilutet såsomaktiekapital eller i annan form tUlskjulit till sådant företag. Regeln innebärsåledes elt kapitalläckningskrav av för engagemang i sidobolag,däribland de bankägda s. k. bostadsfinansierande kredUakliebolagen. Från detlakrav görs undantag för tUlskott tUl företag där staten är delägare. MedtUlämpning av denna undantagsbestämmelse är täckningskravet för bankernas engagemangi t. ex. de halvstatliga kreditaktiebolagen begränsat till . Somframgår av det tidigare anförda har mellan de båda statliga ban- kernaoch elt antal affärsbanker saml jordbrukskasserörelsen genom Jordbrukels bankträffals överenskommelse om samgående i etl gemensamt ägtfaslighetskreditakliebolag. Överenskommelsen innebär alt de icke statliga bankernagår in som delägare i del av Kreditbank och postbanken helägdakreditakliebolaget . Hälften av aktiekapitalet skall ägas av den slalligabanksidan och hälften av övriga banker. En följd av överenskommelsen är alt deaffärsbanksägda kreditaktiebolagen hand kommer att avvecklas. I den inom upprättade, i delföregående närmare redovisade promemorian, föreslås att bankinstitutsengagemang i bostadsfinansierande kreditaktiebolag skall undantas frånavräkningsregeln och alt kapitaltäckningskravel för sådant engagemangföljaktligen skall sänkas från till .