prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Delta arbete syftar inte till att geauktoriserade preciseringar, vilket skulle strida mot idéer om en fortlöpandeutveckling och förnyelse av innehåll och arbetsformer. Det syftar i stäUet tUlatt utveckla och förmedla metoder att betjäna lärare, elever ochläromedelsproducenter. Överstyrelsen framhåller att det erfarenhetsmässigt ärläromedlen mer än läroplanens anvisningar som preciserar målen och styrverksamheten. Om man vill framhålla att elevemas sociala utveckling och andraicke kunskapsmässiga mål är lika angelägna som kunskapstillägnandel, går detenligt överstyrelsen inte att vad gäller dessa delar av målpreciseringen förlita sig på en i allt väsentligt marknadsstyrd läromedelsproduktion. De centralt utgivnautvärderingsuistrumenten har en stark målstyrande verkan. Genom standardproveni grandskolan och de centralt utgivna proven i gymnasieskolan mäts dock endasten del av måluppfyllelsen. Skolans mål kan dock inte preciserasenbart centralt. Det är varje lärares uppgift att, själv eller tUlsammans medkolleger eUer elever, inom ramen för av Kungl, Maj:l utfärdade mål ochriktUnjer definiera målen för sitt arbete i klart medvetande om att anvisningaroch läromedel endast ger exempel härpå. Överstyrelsen framhåller att omställningenfrån den traditionella skolans på mätbara kunskapsmål klart inriktadearbetssätt till en mera självständig arbetsplanering med utgångspunkt i skolans övergripande mål har visat sigvara ett betydligt mera långsiktigt och genomgripande arbete än man frånbörjan räknat med. Vid en bedömning av skolans och undervisningens kvalitet börman ha detta långsiktiga perspektiv i sikte. går därefter över tiUatt diskutera oUka kriterier på begreppet kvalitet och konstaterar därvid attförändringama i skolans mål görjämförelser i tiden mellan oUka skolformer inte särskUt meningsfulla.Vid bedömningen av skolans kvaUtet måste man också håUa i minnet den starkakvantitativa utvecklingen av skolväsendet. 1 saml Nrl. Prop.1972:1 Bilaga 10 162 Närman i internationella undersökningar syftat lill alt jämföra resultaten avolika skolsystem, har det också varit det totala utfallet man sökt uppskatta.På detta sätl kan man göra mera rättvisa och relevanta bedömningar mellan system med bred rekrytering och system med stark selektion.Hillills vunna erfarenheter av sådana jämförelser talar för att den breddaderekryteringen inte skulle ge sämre resultat, snarare tvärtom. Inte heUer om man slår vakt om eUtprestationerna och värderar dessasom det enda riktiga kvalitetsmåttet synes, framhåller överstyrelsen, denbreddade rekryteringen ge sämre resultat. Inom skolan är kravet på utvärdering avresultaten naturUgt. Utvärdering är något som åligger varje lärare likaväl somskolmyndigheterna. Skolöverstyrelsenbedriver också i tilllagande grad etl forsknings- och utvecklingsarbete,bl.a. genom ett 60-tal olika skolforskningsprojekt. Erfarenheterna från arbetetinom projekt av denna art tiUförs kontinuerligt överstyrelsens verksamhet istort. Delta innebär att man även i det övriga arbetet eftersträvar en striktareprecisering av mål och syften, klarare definierade åtgärder samt en uppföljningmed utvärdering av effekterna. Slutligen strävar man efter en återföring averfarenhetema för jämförelse med det åsyftade målet och en bedömning av effektoch effektivitet. Överstyrelsen konstaterar avslutningsvisatt de olika krav på kvalitetsförbättrande åtgärder som ställs som regel harekonomiska konsekvenser. Överstyrelsen är av den uppfattningen, att skolanunder överskådlig tid inte kan räkna med ökad relativ andel avbruttonationalprodukten. Kvalitetshöjningarna måste alltså ske inom ramen förde resurser som redan avdelats för skolan. Som exempel på länkbararationaliserings-åtgärder nämns bl.a, ersättande av klasser med åtminstonetidvis en mer rörlig elevgruppering och ersättande av läraren med lärarlageller andra grupper ofta innehållande biträden och teknisk personal. Fr. o, m, innevarande budgetår hargymnasieskolan ersatt de tidigare skolformerna fackskola, gymnasium ochyrkesskola. Därmed förenas all gymnasial undervisning i en sammanhållen skola.De allmänna målen och riktlinjerna för skolarbetet är desamma för aUundervisning i den nya skolan. Stora delar av yrkesutbildningen har samtidigtfått en ny utformning. Lokalmässiga förändringar får, som framhålls i prop, 1968:140 (s, 152) och som jag så ofta i olikasammanhang understrukit, genomföras successivt, i takt med att resurserkan ställas till förfogande. har utförligt behandlatkvalitetsfrågan i skolväsendel. Som överstyrelsen understryker har skolans målsuccessivt förändrats. Skolanskall inte bara förmedla kimskaper om omvärlden, den skall 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 163 ocksåförbereda eleven för rollen som medborgare och yrkesutövare i ett demokratisktsamhälle, I begreppet möjlighet tiU utbildning ligger inte bara kravet på attalla som har förutsättningar för fortsatta studier skall beredas möjlighet tilldetta oberoende av ekonomiska, geografiska och sociala faktorer utan ilika hög grad en uppfattning att även de svagare elevema har rätt till tid ochuppmärksamhet från skolans sida så att även de får tillfälle att upplevastimulansen i att söka sig tUl kunskaper som en beredskap för fortsattdeltagande i samhällslivet. Alt göra jämförelser mellan resultaten i tidigareskolformer och i dagens skola är som överstyrelsen understryker inte särskiltmeningsfullt. Det är å andra sidan självfallet nödvändigt med en fortlöpande utvärdering av arbetet inom utbildningsväsendet,I prop, 1971: 38 om pedagogisk utbildning och forskning m, m, har bl, a,riktUnjer för detta arbete redovisats. Skolan uppfattas med rätta som ettviktigt instrament för att åstadkomma ett större mått av jämlikhet isamhället. undersökningar ett arbete som följs uppinom berörda departement visar bl, a, att olika faktorer i utbildningenbidrar till att vidmakthålla klasskillnader i samhället. Strävandena inomutbildningsområdet att skapa ett samhälle präglat av jämlikhet måstefullföljas på olika vägar: genomundervisningens innehåll och utformning, genom skolorganisationens geografiskaspridning, genom särskilda insatser för vissa elevgrupper, genomekonomiska stödåtgärder till de studerande. Ennyligen publicerad rapport års utbUdningsutredning (U 68), betitiadVal av utbildnmg och yrke (SOU 1971: 61), visar att vi i vissa avseendenär långt från målet. Det är också viktigt att åtgärdema på utbildningsområdetkopplas med åtgärder på andra områden. Årets budgetarbete har präglats av ensträvan att inom ramen för tillgängliga medel lägga tonvikten på åtgärder sommedverkar till jämlikhet. Jag erinrade i 1971års statsverksproposition om tillkallandet av utredningen om skolans inre arbete. Enligtdirektiven bör arbetet leda fram tUl ett programförslag rörande åtgärder som ärnödvändiga för att de elever som inte finner skolarbetet tillräckligtstimulerande skall uppleva undervisningen som meningsfull. Utredningen bartagit initiativ till flera undersökningar och även inlett en vissförsöksverksamhet. En betydande resurs för omvårdnaden aveleverna i är den s. k. samordnade specialundervisningen.Skolöverstyrelsen har utfärdat riktlinjer för användandet av dessa resurser.För nästa budgetår kan kostnaderna förinsatser på specialundervisningens område beräknas till ca 400 milj. kr.Genom beslut vid föregående års riksdag anordnas utbildning av lärare förspecialundervisning även i . föreslås ytterligare en kraftig utökning avsådan utbildning. Förskolan kan spela en vUctig roll närdet gäller att utjämna förat-sätlnmgama för ett gott utbyte av skolansundervisning och verksamhet. Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbOdnmgsdepartementet 164 Enkraftig utbyggnad av barnslugeverksamheten pågår f. n., något som för med sigett ökat behov av personal av oUka kategorier. Förskol-lärarutbildningen kommeratt ytterligare öka i omfattning . På många håll gör man nu ocksåförsök med samordning mellan grundskola och förskola, I den allmänna skoldebatten har skolansförsörjning med goda läromedel ägnats stor uppmärksamhet. Kommunema har kunnatnotera en betydande ökning av kostnaderna för läromedel. Inom flera sektorerkan man enligt konstatera en besvärande läromedels-brist.Detta gäller t. ex. för yrkesutbildningen och handikappundervisningen. har pekat på att resurserna för skolradio och skoltvsätts in på områden med god tillgång på läromedel. Jag förordar i det följandeökade statliga insatser på läromedelsområdet för produktion av läromedel inomvissa bristsektorer. kommer att lägga fram sittslutbetänkande. Tidigare års skoldebatt handlade i mångasammanhang om bristen på behöriga lärare.Skolväsendets kraftiga kvantitativa expansion stäUde samhäUet införuppgiften att se tUl att utbildade lärare fanns i tillräcklig omfattning.LärartiUgången har på grund av ökade utbildningsinsatser successivtförbättrats. Även om skolväsendet fortfarande expanderar och därigenom stäUerkrav på ytterligare personal, sker utvecklingen nu i lugnare takt. På vissalärarutbildningslinjer har det därför i nuvarande läge bedömts vara möjligt medvissa minskningar av intagningskapaciteten. För att möta behovet av musik- ochgymnastiklärare görs däremot utökningar. Skolreformerna har samtidigtinneburit förändringar i tjänsteunderlag för vissa lärargrupper. Maj:thar vidtagit en rad olika åtgärder för att lösa uppkommande personalproblem. På flera områden inom lärarutbildningen pågårnu ett utredningsarbete eller har aktualiserats vissa omläggningar. Jag viUerinra om att jag i direktiven till utredningen om skolans inre arbete bl. a.uttalat att eftersom de sakkunnigas förslag kan komma att få betydelse förlärarutbildningens innehåU, organisationoch dimensionering de sakkunniga bör anmäla tiU Kungl. Maj:t om de anseratt motiv finns för att ta upp även lärarutbildningsfrågorna till prövning. Vid föregående års riksdag fattadesbeslut om en försöksverksamhet med en ny organisation för studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola. För nästa budgetår beräknas nui enUghet med planerna medel för en betydande förstärkning av resurserna härföri gymnasieskolan. Genom den beslutade förstärkningen bör man kunna uppnå bl. a.mer genomtänkta studie- och yrkesval från elevernas sida. För att tUlgodose personalbehovet försyo-uppgifterna räknas med en fördubbling av intagningen till densärskilda utbildningen av studie- och yrkesvägledare. Studie- och yrkesorienteringen har ävenen viktig uppgift i att bl. a. motverka sådana begränsningar i studie- ochyrkesvalet som t. ex. beror på traditioneUa könsroUsföreställningar. I skolansundervisning har, bl. a. som en följd av läroplanernas mermålmedvetna rekommendationer, könsrollsfrågan uppmärksammats alltmer. Inomfortbildningen har gjorts särskUda insatser, läromedlen har successivt förnyatsetc. Vidare pågår sedan innevarande läsår en försöksverksamhet med särskildaåtgärder för alt åstadkomma en jämnare fördelning mellan manliga och kvinnligastuderande vid förskoleseminarium och vissADB-utbildning. Beträffande förskollärare har försöksverksamheten visatsig ha den positiva effekten att antalet manUga sökande och intagna ökatbetydligt jämfört . Uppföljningen pågår av försöken.Försöksverksamhet kommer att anordnas även under nästa läsår. 1967, 1970 och 1971års riksdagar har fattat beslut om en rad viktiga åtgärder inom vuxenutbildningen. Syftetmed de vidtagna åtgärdema har framför allt varit att nå de utbildningsmässigteftersatta gruppema. För att få ett mer samlat grepp om de aktuella frågornaföreslås nu inrättande av en vuxenutbildningsavdelning inom . I en särskild proposition kommer vissa frågorinom vuxenutbildningens område att behandlas. vuxna har publicerat ettdiskussionsinlägg om studiefinansieringen för vuxna i betänkandet VuxnaUtbildning Studiefinansiering (SOU 1971: 80). Vidare kommer enrapport från kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX) om detförsta försöksårets erfarenheter. U 68:s tidigare nämnda rapport avutbildning och yrke belyser hur valet av friviUig utbildning fortfarande i höggrad är beroende av sociala faktorer. Ett viktigt led i strävandena att görautbildningen åtkomlig för alla utgör det sludiesociala stödet. På grundval avprop. 1971: bostadstiUägg för bamfamiljer m.m, har beslut fattalsom en förstärkning av familjepoliliken. Avsikten är att förslag om förändringari det studiesociala stödet skall läggas fram i en särskild proposition. En partiell omorganisation avskolöverstyrelsen föreslås , I likhet medvad överstyrelsen föreslagit anser jag att frågan om verkets framtidaorganisation senare bör tas upp till en mer genomgripande prövning. har framhållit som sinuppfattnmg, att skolan inte kan räkna med en ökad andelav bruttonationalprodukten. Jag viU i anslutnmg härtiU ermra om att enpromemoria lagts fram som underlag fördiskussion om statsbidragssystemet i skolan (DsU 1971: 3), Dennapromemoria remissbehandlas . Enligt min mening är det angeläget att snarastsöka genomföra sådana ändringar i statsbidragsreglema som ökar kommunernasmöjligheter att mer effektivt utnyttjatiUgängUga resurser för skolverksamheten. Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet a) centrala och regionalamyndigheter m. m. 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag , vars arbetsuppgifterframgår av den för verket gällande instruktionen (1965: 737, ändrad senast1971: 334), är organiserad på fem avdelningar, nämligen en undervisningsavdelningför allmänna skolfrågor (UA), enundervisningsavdelning för yrkesutbildnings-frågor (UY), en avdelningför lärarutbildning och pedagogiskt utvecklingsarbete (L), en avdelning förplanering (P) och en avdehimg för administrativa frågor (A). Inom styrelsenfinns 17 byråer, som fördelas mellan avdelningarna enligt styrelsensbestämmande, samt en byrå för folkbildningsfrågor. Hos styrelsen finns vidare enskolöverläkare samt sektioner för information och för rationaliserings- ochutredningsarbete. ändring 1972/73 + 3 915 300 därav ersättning till expertis + 13 737 200 + 9 289 300 + 13 737 000 I anledning avtidigare fattat beslut om organisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten har till överstyrelsen förlagts en redovisningscenlraloch ett revisionskontor. Fr. o. m. den 1 juli1972 avses redovisningsgöromålen m, m. vid resterande 14 lärarhögskolor bli koncentrerade tillöverstyrelsens redovis- Prop.1972:1 Bilaga 10 167 ningscentral.Från samma lidpunkt avses överstyrelsens revisionskontor ta hand omredovisningsrevisionen också vid dessa lärarhögskolor. Fr, o, m, avses ävenlönegöromålen för lärarhögskolorna bli koncentrerade till överstyrelsensredovisningscenlral. Den ytterligarepersonal som behövs på redovisningscenlralen för lönegöromålen beräknastill två kvalificerade biträden. För att dessa skaU vara insatta i de nya arbetsuppgifterna den 1 januari1973 bör de vara i tjänst , Det erforderligapersonaltillskottet till kameralsektionen beräknas förutom de två nämndabiträdesljänsteraa till en tjänst som förste byråsekreterare,en tjänst som assistent samt fem tjänster som biträden, varav trekvalificerade (+362 800 kr,). På revisionskontoret behövs förstärkningmed en tjänst som byrådirektör och entjänst som förste revisor (,), 3, SkolöverstyrelsenskaU enUgt gällande bestämmelser centralt verk ställa intagning av studerande tiU lärarutbildning. Arbetet har varit förlagt till en under byrå L 1 knuten intagningssektion. Kostnaderna för personal för intagningsarbetet har bestritts av medel som anvisats under vissa lärarutbildningsanslag. Överstyrelsen finner det opraktiskt att personal, som är anställd i verket för en regul jär arbetsuppgift, avlönas med medel från andra anslag och föreslår där för alt fr, o, m, /73 medel beräknas under förevarande anslag medan motsvarande medel dras in under anslagen Lärarhögsko lorna: Avlöningar till lärarpersonal m, m.. Folkskoleseminarierna: Ut bildningskostnader och Förskoleseminariema: Utbildningskostnader, Med anledning bl, a, av ökningen avantalet sökande tiU lärarutbildning föresläs en personalförstärkning vidintagningsseklionen med en tjänst som byråsekreterare, en tjänst som kanslistoch fyra tjänster som biträde samt en ökning av tiUfällig personal med 40manmånader. Vid de nya intagningarna tiUSYO-linjen och speciallärarlinjen erfordras tillfälUg personalmotsvarande 34 manmånader, (+410 100 kr,) 4, I samband medinrättandet av en bibliotekshögskola i avvecklas biblioleksskolan vid överstyrelsen med utgången av innevarande budgetår.Med anledning härav avräknas under förevarande anslag medel för en tjänst som förste byråsekreterare, en tjänst somexpeditionsvakt samt två tjänster som biträde, Föralom denna personalhar en tjänst som bibliotekskonsulent,vilken bar fungerat som skolans rektor, och en tjänst som förstebjråsekreterare helt tagits i anspråk för skolverksamheten. Överstyrelsen föreslår att dessa båda tjänster bibehålls påbibliotekssektionen trots att bibUoteksskolan avvecklas, (.) 5, För att förbättraplaneringsverksamheten på byrå P 1 föresläs inrättandet av enbyrådirektörstjänst, vars innehavare i första hand skall arbeta med utvecklingoch tillämpning av system för den kvantitativa och ekonomiska planeringen pålängre sikt (+78 300 kr,). 1972:1 BUaga 10 168 Överstyrelsenföreslår att en tjänst som skolkonsulent inrättas för frågor om undervisning avutlandssvenskars bam. F. n. utgår medel till en heltidsanställd expert fråndelposten Ersättning till expertis. Under anslagetLänsskohiämnderaa föreslås att en tjänst som biträde förs över frånöverstyrelsen tiU länsskolnämnden i (. Det ökademedelsbehovet för expertis uppgår tiU . och avser bl, a. anstäUningav utländsk expertis för undervisning av olika invandrargrupper, översyn av densocialmedicinska verksamheten i skolan, bevakning av utvecklingen på alkohol-,narkotika- och tobaksområdet, anvisningar för studie- och yrkesorienteringen igrandskolan och gymnasieskolan, konstruktion av centrala prov m. m., projektrörande tilldelningen av resurser lillgymnasieskolan samt en utredning om bibliotekens aUmänkulturellaverksamhet. Det ökademedelsbehovet för reseersättningar motiveras bl. a. med dels de ökade anspråkenpå svenskt deltagande i konferenser utomlands, dels att några av de föreslagnanya tjänstema är förenade med omfattande reseverksamhet (+92 000 kr. AnslagspostenLokalkostnader rymmer de ökade hyreskostnader som följer av överstyrelsensflyttning till nya lokaler i kvarteret . kommeratt överta ansvaret för olika åtgärder, som bekostats av medel förlokalkostnader, bl. a. städning, bevakning och uppvärmning. För innevarandebudgetår beräknas lokal-kostnadema för dessa ändamål uppgå till ,vUket belopp sålunda bör avräknas, (kr,) Överstyrelsensflyttning till lokaler inom kvarteret kommer vidare att innebäravissa förändringar i vad avser medelsbehovet för löner och expenser. De nyalokalema förutsätter ett samut-nylljande av bl. a. vissakontorsdriftsfunktioner. Samordning och ledning av den personal som f, n,arbetar hos myndigheterna med reproarbeten, godsmottagning, städning m, fl.uppgifter samt telefonister kommer alt föras över till byggnadsstyrelsen.Motsvarande gäller beträffande personalenvid överstyrelsens bibliotek, vilken anställs vid det gemensammabibliotek som inrättas med som ansvarig myndighet. Genom denna centralisering av personaloch servicefunktioner kommer det att hos resp. statistiskacentralbyrån bokföras kostnader, som sedan skall fördelas mellan de olikaverken. Överstyrelsens del av kostnaden för den gemensamma kontorsdriften ochbiblioteksverksamheten uppgår till sammanlagt . med attdetta belopp ingår i den nya anslagsposten Kostnader för kontorsdrift m. m, måste medel avräknas som ingår ianslagsposten Lönekostnader för motsvarande ändamål. Under anslagspostenLönekostnader avräknas med anledning härav . 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 169 Det ökademedelsbehovet för expenser motiveras av en utvidgad verksamhet på ADB-området,en kostnadsökning för framställning och distribution av prov, samt ett behov avinformation om yrkesutbildningen inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Vid bifall till vadöverstyrelsen föreslagit beträffande inrättande av tjänster i överstyrelsen fören intagningsenhet bör de med denna verksamhet förenade kostnaderna förexpenser betalas ur anslagsposten Expenser. Vidare föreligger ettökat medelsbehov för bokinköp, för framställning och distribution avblanketter samt för vissa anordningar i samband med inflyttningen i kvarteretGarnisonen. Under anslagspostenExpenser avräknas med anledning av överstyrelsens flyttning tUl kvarteretGamisonen . (+821 000 kr.) Överstyrelsen har /71 fortsatt den påbörjade informationen om grandskolan enligtLgr 69 och planerat fortsatta informationsåtgärder på detta område. Även förden nya gymnasieskolan har informationsåtgärder planerats och genomförts, ochett grundläggande material producerats, Länsskolnämnderna har svarat för enavsevärd del av informationsverksamheten, efter planer som redovisats föröverstyrelsen. För att föra ut information om skolan till föräldrar och eleverhar överstyrelsen samverkat med och Skolasamt med vissa elevorganisationer. Överstyrelsen finner det angeläget attfortsätta denna samverkan. Överstyrelsen understryker vikten av en uppsökandeinformationsverksamhet för att få kontakt med de föräldrar, som intenåtts av skolan eUer föräldraorganisationerna. Vidare planeras bl, a,information till invandrare, en film om samt en undersökning, föratt kartlägga motiven till elevernas val av studieväg i gymnasieskolan,Överstjrelsen beräknar ett ökat medelsbehov för information om skolväsendet med375 , till totalt . Förslag till vissa ändringar avskolöverstyrelsens organisation har medskrivelse överlämnat förslag tiU vissa ändruigar avöverstyrelsens organisation. Förslaget innebär en utökning av personalorganisationenoch avses bli genomfört den I juU 1972, i sinnuvarande form inrättades 1964 enligt beslut vid riksdag (prop, 1964:83, SU 1964: 113, rskr 1964: 258), Under det nya verket sammanfördes ditlillsvarandeskolöverstyrelsens och överstyrelsens för yrkesutbildning verksamhetsområden.Vidare överfördes 6* 1972. 1 saml Nrl. 1972:1 Bilaga 10 170 yrkesutbildningen inom socialvårdsområdet fråndåvarande och sjöbefälsutbildningen frän sjöfartsstyrelsen.Överstyrelsens ämbetsområde har därefter ytterligare utökats, främst genom attsjuksköter-skeutbUdningen och övrig vårdyrkesutbildning överfördesfrån dåvarande medicinalstyrelsen. Enligt beslut vid riksdag harutbildningen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring förtsin under . I förarbetena till 1964års omorganisation av skolväsendets centrala ledning (SOU 1962: 28, prop.1963:144, organisationskommittés betänkande E 1963: 9 och prop. 1964:83) diskuterades ingående principerna för uppbyggnaden av skolämbetsverketsorganisation. Diskussionen, som bl, a, skall ses mot bakgrund av de olikartadesätt på vilka de ditlillsvarande båda ämbetsverken var organiserade, gälldefrämst frågan vilken av de två organisationsprinciperna, funktions-(avdelnings-) principen eller produkt- (fackbyrå-) principen, som borde liggatill grund för organisationen. Genom principbeslut fastslogs attverket i sina huvuddrag skulle organiseras enligt funktionsprincipen, som innebären uppbyggnad av organisationen efter arbetsuppgifternas (funktionernas) art,inte efter arbetsområden skolformer. Instruktionen (1965:737)för (ändrad : 334) innehåller de grundläggandebestämmelsema om verksorganisationen, I 6 § instraktionen bestäms delsindelningen i avdelningar, dels antalet byråer. Inom ramen för dessaföreskrifter i instraktionen äger överstyrelsen att besluta om verketsorganisation. Detta gäller bl, a, byräindelningen, byråernas indelning isektioner och fördelningen av arbetsuppgifterna mellan avdelningar, byråer ochsektioner. Utgångspunkter för överstyrelsens förslag omändringar i organisationen Den utveckling inomutbildningsväsendet under som skett har hittillsinte föranlett några väsentliga förändringar av den verksorganisation som dåfastställdes.