prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — När val lill skall hållas i hela landet och närkommunalval skall hållas skall, om centrala valmyndigheten inte förordnarannat, röstkort utfärdas för var och en som är upptagen i röstlängd som röstberättigad.Röstkort skall förutom den röstberättigades namn, titel och yrke innehålla hl.a, uppgift om det valdistrikt där han får rösta. Röstkort ulfärdas för den somär upptagen i allmän röstlängd av lokala skattemyndigheien och för den som ärupplagen i särskild röstlängd av . Röstkort får ulfärdas gemensamtför riksdagsval och kommunalval samt för flera kommunalval. Röstkortet sänds uttill de röstberättigade senast den trettiofemte dagen före den försia valdag dä korten skall användas. skall kungöras av . För riksdagsval samtför val av landstingsmän och kommunfullmäktige som äger rum medriksdagsval ulfärdas gemensam kungörelse, skall ske med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara avenfärgat gult papper för riksdagsval, av enfärgat blått papper för val avlandstingsmän och av enfärgat vilt papper for övriga kommunalval. Vidröslavgivningen avlämnar väljaren för vae val sin valsedel innesluten i ettkuvert. Enligt huvudregeln går röstningen till så att väljaren påvaldagen personligen avlämnar sin valsedel till ordföranden vid valförrättningeni det valdistrikt där han är uppförd i röstlängd. Sedan ordförandenkontrollerat att väljaren är röstberättigad i valdistriktet och att valsedeln Prop, 1972:105 43 är innesluten i kuvert på föreskrivet sätt, lägger han nedkuvertet i valurnan. 1 samband härmed görs en avprickning i röstlängden sommarkerar att väljaren har utövat sin rösträtt i valet. I vallokal pågårröstningen som regel mellan kl. 8 och 21 med avbrott mellan kl. I I och 13. Väljare, som är förhindrad att inställa sig för röstning isitt valdistrikt på valdagen, får inom landet avlämna sin valsedel päpostanstalt antingen före eller på valdagen. Vid val till och vidallmänna va) av landstingsmän och kommunfullmäktige anordnas dessutomröstmottagning hos svenska utlandsmyndigheter och, vid val till ihela riket, på svenska fartyg i utrikes fart. Centrala valmyndigheten bestämmerhos vilka utlandsmyndigheter och på vilka fartyg som röstmottagning skallanordnas. Vid andra än allmänna kommunalval fär myndigheten förordna attröstmottagning skall anordnas hos utlandsmyndighet och på fartyg. Påpostanstalt och hos utlandsmyndighet börjar röstningen och före valdagen och får inom landet pågå t, o, m, valdagen. Röstningutom riket eller på fartyg skall avslutas i sä god tid att avgivna röster kanberäknas vara centrala valmyndigheten till hända senast kl, förevaldagen. Vid röstning i annan ordning än i valdistrikt användsdubbla kuvert (innerkuvert och ytterkuvert). Innerkuvertet motsvarar delvalkuvert som används vid röstning i valdistrikt. Det förslutna innerkuvertetmed valsedeln läggs in i ytlerkuvertet. På detta antecknas bl. a. väljarensnamn, valdistrikt och nummer i röstlängden. Ytlerkuvertet med innehåll sändstill i valkretsen. Länsslyrelsen kontrollerar mot röstlängden attväljaren är röstberättigad och att han inte tidigare utövat sin rösträtt.Därefter bryts ytterkuvertel och innerkuvertet läggs ned I en urna förpoströster samt ullands- och fartygsrösler i valkretsen. Väljare har under vissa förutsättningar också möjlighetatt avlämna sin valsedel genom bud. Denna möjlighet står öppen för den som ärgift samt för den som pä grund av sjukdom, lyte, vanförhet eller hög ålder äroförmögen alt inställa sig vid valförrättningen i sitt valdistrikt, I det förrafallel tiänslgör maken som bud, i det senare får som bud användas väljarensbarn, barnbarn, fader eller moder eller syskon eller hans vårdare. Vidröstavlämning genom bud anordnas s. k. valsedelsförsändelse. Försändelsenbestar av innerkuvert och ytterkuvert pä i slort sett samma sätt som denförsändelse som avlämnas vid poströstning samt ullands-och farlygsröstning.Försändelsens innerkuvert läggs in i ytlerkuvertet i närvaro av ett vittne och,om försändelsen skall avlämnas av annan än make, även av budet. Vittnet ochbudet skriver sina namn på ytterkuvertel. Valsedelsförsändelse avlämnas vid valförrättningen iväljarens valdistrikt. Sedan ordföranden vid valförrättningen konstaterat attförsändelsen är i behörig ordning och att väljaren är röstberättigad ivaldistriktet, bryter han ytlerkuvertet och lägger ned innerkuvertet ivalurnan. Valsedelsförsändelse för äkta make får, om andra maken självpoströstar Prop, 1972:105 44 eller röstar hos utlandsmyndighet eller på fartyg,avlämnas i samband därmed, I sådant fall innesluts valsedelsförsändelsen i ännuett ytterkuvert, vilket motsvarar ytlerkuvertet vid vanlig post-,utlands-eller fartygs-röstning. Den som röstar på postanstalt, hos utlandsmyndighet ellerpå fartyg mäste förete sitt röstkort. Vid röstning på fariyg får dock den sominnehar sjöfartsbok avlämna valsedel, även om han inte kan förete röstkort.Däremot finns inte något krav på röstkort när valsedeln avlämnas i valdistrikt.När valsedelsförsändelse för äkta make avlämnas på postanstalt, hosutlandsmyndighet eller på fartyg mäste väljarens röstkort företes. Röstkort somföretes återiämnas till väljaren. 2.1.5 Röstsammanräkning och mandatfördelning De röster som har avgetts i valdistrikten räknas delspreliminärt av valförrättarna ute i vallokalerna, dels definitivt hoslänsstyrelserna. Den preliminära sammanräkningen äger rum så snart som möjligtefter röstningens slut. Därvid sorteras valsedlarna i grupper efter partibeteckningoch räknas gruppvis. Varie grupp av valsedlar läggs in i kuvert som förses medanteckningar om innehållet och förseglas enligt utförliga regler. Efter denpreliminära räkningens slut sänds valmaterialel inklusive protokoll ochröstlängd ofördröjligen till . Försändelsen går i regel somvärdepost. Den definitiva räkningen hos börjar sä snart det kanske. Därvid räknas också de valsedlar som har kommit in till frånpostanstalter, utlandsmyndigheter och fartve. Såväl preliminär som definitivsammanräkning sker för hand. Vid samtidiga val räknas alltid riksdagsval först,Sammanräkningsförrältningarna är offentliga. Vid röstsaminanräkningen prövas också frågor om valsedelsgiltighet. I detta hänseende gäller delvis ganska invecklade regler. a. ärvalsedel ogiltig, om den innehåller kännetecken som uppenbarligen blivitanbragt med avsikt på sedeln, om den saknar partibeteckning eller om deninnehåller mer än en partibeteckning. Vidare gäller som huvudregel alt valsedelär ogiltig, om papperet har annan färg än den föreskrivna eller om den saknargiltigt namn. Om det finns mer än en valsedel i valkuvertet, är valsedlarna ikuvertet i princip ogiltiga. Vid den preliminära röstsammanräkningen inskränkersig prövningen av valsedels giltighet till utsortering av sedlar som kan anlasvara ogiltiga. Mandaten i fördelas efter ett riksproportionelllsystem. Fördelningen görs av centrala valmyndigheten dels preliminärt pä grundvalav resultaten av den preliminära sammanräkningen i valdistrikten, delsdefinitivt pä grundval av länsstyrelsernas protokoll över sammanräkningen ivalkretsarna. Vid den preliminära fördelningen fördelas samtliga 350 mandat påpartier. Av dessa är 40 mandal s, k. utiämningsmandat som tillförs valkretsarnavid sammanräkningen. Övriga 310 mandat är fasta valkretsmandat som tilldelasvalkretsarna före valet. mandatfördelningen omfattar dessutom fastställandet avvilka kandidater som skall tillträda partiernas mandat i varje valkrets.Länsstyrelsen har inte bara atl räkna samman giltiga röster för de olikapartierna i valkretsen utan skall även fastställa ordningen mellan parliskandidater i kretsen till det antal som behövs. Till ledning för att bestämmahur många kandidater som härvid behöver tas upp i ordningen för varje partifinns den preliminära mandatfördelningen. 1 detla sammanhang bör erinras omförslaget i prop. 1972:66 att del skall finnas ersättare förriksdagsledamöterna. Förslaget, som förutsätter grundlagsändring, har antagitssom vilande (KU 1972:30, rskr 204). Riksdagsval avslutas med att centrala valmyndighetenkungör valutgången i Post- och . Av kungörelsen framgår delshur många mandat i som har tillfallit varje parti, dels hur mångamandat som varje parti har fått i varje valkrets, dels vilka kandidater som harerövrat mandaten. Centrala valmyndigheten utfärdar fullmakter för dem som harvalts. Mandatfördelningen vid kommunalval handhas helt och hålletav , som alltså både fördelar mandaten mellan partier ochfastställer vilka av partis kandidater som skall tillträda partiets mandat.Länsstyrelsen utser även suppleanter för landstingsman och fullmäktige ikommuner där det skall finnas suppleanter för fullmäktige. Mandatfördelningensåväl mellan som inom partierna sker vid kommunalvalen för varje valkrets försig. Kommunalvalen avslutas med att protokollet över förrättningen läses upp. Besvär över val prövas av regeringsrätten. Besvärstiden , GäUer besvären riksdagsval, ges besvärshandlingen in till centralavalmyndigheten. Gäller de kommunalval, ges de in till . 2.1.7 Kostnader för val Det är i princip partiernas sak att svara förvalsedelsframställningen. tillhandahåller emellertid kostnadsfrittpapper för framställning av valsedlar för riksdagsval och för kommunalval somförrättas med riksdagsval. Dessutom kan, i den omfattning som regeringenbestämmer, parti som är representerat i få ersättning av statsverketför iordningsslällande av valsedlar för riksdagsval samt för val avlandstingsmän och av fullmäktige i kommun som inte ingår i landstingskommun.Kommunerna har också viss möjlighet att lämna bidrag till partisvalsedelskostnader för fullmäktigval. Endast statsverket får tillverka valkuvert. fårutan kostnad samtliga de kuverttyper som skall användas vid riksdagsval. Vidkommunalval ersätter kommunen eller - vid kyrkofullmäktigval - församlingenstatsverket för kostnaderna för tillverkningen av valkuvert och kuvert förvalsedelsförsändelser, Slalsverkel svarar för kostnaden för ytterkuverten Prop,1972:105 46 vid post- och ullandsröslning även vid kommunala val. Vid både riksdags- och kommunalval åligger det kommunenatt anskaffa vallokaler och svara för att dessa utrustas pä föreskrivet sätt.Kommunen står även för kostnaderna förvalskjutsar. Röstmottagare på fariyg får ersättning av statsverketförde kostnader lös t mot t agn ingen föranleder. 2.2 förfarandet vid samtidiga val Som förut har nämnts genomfördes ändringar inomvalförfa-randels ram i syfte att trygga ett smidigt och snabbt genomförande avde tre samtidiga valen 1970. Genom ändringarna fick förfarandet i huvudsakföljande utformning. Ett enhetligt valkuvert användes för alla de tre samtidigavalen. Valkuverten - liksom de innerkuvert som användes vid valsedelsförsändelser hade de två nedre hörnen avskurna. Färgen på den inneliggande valsedelnsyntes i de avskurna hörnen varigenom kuverten lätt kunde hänföras till vättval. Något krav på att val- eller innerkuvert skulle vara tillslutna när deöverlämnades till valförrätlaren uppställdes inte. Det ytterkuvert i vilket den som röstade genomvalsedelsförsändelse skulle lägga de innerkuvert han gjort i ordning var såutformat alt samma ytterkuvert kunde användas både när försändelsen lämnades avmake och när försändelsen avlämnades av sjuk eller handikappad väljaresvårdare. Även vid röstning på postanstalt, hos utlandsmyndighet ochpä fartyg användes elt gemensamt ytterkuvert. Det var konstiuerat som etlfönsterkuvert i vilket lades - förutom valkuverten resp. ytterkuvert medvalsedelsförsändelse väljarens röstkort. Röstkortet placerades närmastytterkuvertets fönster så att dess uppgifter kunde läsas genom kuvertetsfönster. Väljaren befriades alltså från att fylla i ytlerkuvertet medmotsvarande uppgifter. Genom dessa åtgärder kunde det totala antalet kuverttypervid de samtidiga valen nedbringas från 15 till 4. Vid valen fick användas endast valsedlar av standardiseratformat. Blanketter till valsedlar tillhandhölls av statsverket efterbeställning frän partier. Om beställaren begärde det, försåg statsverketvalsedelsblanketterna med partibeteckning, kandidatnamn och övrigt tryck. Föratt färgen pä valsedeln skulle synas genom valkuvertets eller innerkuvertetsavskurna hörn fick valsedeln inte vikas före inläggandel i kuvertet. Om parti vid beställningstillfället var representerat iden församling valet gällde och beställningen gjordes av behörig företrädareför partiet, fick partiet valsedlar gratis lill ett antal som motsvarade femgånger antalet röstberättigade - om valsedlarna skulle användas förriksdagsvalet - i valkretsen och - om de skulle användas för annat val - ivalet. Annat parti fick betala sina valsedlar i förskott. Blev sådant partigenom valet representerat i den församhng valet gällde och hade beställningengiorts av behörig företrädare för partiet, fick partiet ersättning med ettbelopp som motsvarade kostnaden för det antal valsedlar som partiet högst hade Prop, 1972:105 47 kunnat fä gratis. Hade beställda valsedlar belalals iförskott och hade de använts för parti som var berälligat all få sädana gratisvid valet, återbetalades förskottet till parliel i den mån partiets"fria" valsedelskvol vid valet därigenom inte överskreds. Det ålåg centrala valmyndigheten att fastställa en sistadag när beställning av valsedlar med tryck senast skulle göras för alt leveransskulle kunna ske . I vissa fall - l.ex. när valsedelsbeställningenavsåg val i kommun som berördes av indelningsändring - fick centralavalmyndigheten bestämma en senare dag för sådan beställning. Inkom beställningefter den bestämda sista beställningsdagen, fullgjordes leverans endast om delkunde ske före valdagen och utan att tidigare gjorda beställningar försenades. Vid 1970års val var huvudregeln atl valet i valdistrikten skulle pågå ulan avbrottmellan kl, 8 och 21, fick efter framställning från valnämndenbestämma andra lider för valförrättning. Röstning skulle dock alltid kunna skeminst mellan kl. 8 och 15 och mellan och 21. Andra och enklare regler om valsedels ogiltighel gälldevid detta val. Valsedel skulle ogiltigförklaras endasl om den saknadepartibeteckning eller hade mer än en partibeteckning eller om den var märkt.Kravet på att valsedeln skulle uppta giltigt kandidalnamn gällde alltså intevid val. Innehöll val- eller innerkuvert mer än en valsedel var allavalsedlarna ogiltiga. Innehöll kuvertet högst tre valsedlar och bar de allasamma partibeteckning tillgodoräknades en valsedel det angivna partiet. Namnenansågs dock som obefintliga. Det förfarande som användes vid val avvek, somframgår av den nu lämnade redogörelsen, på åtskilliga punkter från det somdittills tillämpats. Att foga in dessa ändringar fullt ut i gällandelagstiftning ansågs stöta på stora svårigheter särskilt som den tid som stodtill förfogande för reformarbetet varit utomordentligt knapp. I stället valdesden tekniken att en del av ändringarna - främst de som avsåg valsedlarnas ochkuvertens utformning, valsedelsframställning och valsedelstilldelning samtvissa ändringar i sammanräkningsförfarandet - togs in i en särskild lag, lagen(1969:825) om de allmänna valen . Övriga ändringar byggdesin i den gällande lagstiftningen. Denna lösning framstod som desto naturiigare,framhölls det i propositionen, som en genomgripande reform av valförfarandetstod för dörren. Det kunde därför förulses att de regler som logs in i densärskilda lagen skulle komma att tillämpas endast vid valen den 20 september1970. 2.3 VTU:s förslag till ett maskinellt förfarande vidvalen Under den utredningsetapp som avslutades med betänkandet(SOU 1969:19) Ny valteknik tvingades VTU av tidsskäl alt ägna huvuddelen avsitt arbete ål förfarandet vid riksdagsvalen. 1 fråga om dem lade VTU Prop,1972:105 48 fram förslag till etl förfarande där maskinella hjälpmedelutnyttjades vid både röstning och sammanräkning. För kommunalvalens del innebarförslaget övergång till ett maskinellt röstningsförfarandc. Sammanräkningendäremot förutsattes skola ske helt manuelll. Vid rentissbchandlingen fick förslagel ett genomgåendepositivt mottagande. Man fann allmänt atl de lösningar som VTU kommit framtill skulle leda till ett enklare och snabbare förfarande både vid röstning ochsammanräkning. Den kritik som förekom tog främst sikte på att förslaget intemedgav en valdistriktsvis redovisning av rösterna Vidare framhölls det -särskill frän kommunall håll - att det var otillfredsställande atl de kommunalavalen inte kunde redovisas preliminärt redan under valnalten. 1 den utredningsetapp som inleddes och somavslutades med betänkandet (SOU 1971:72) Maskinell teknik vid de allmännavalen var uppgiften bl. a. alt fullt ut foga in de kommunala valen i detmaskinella systemet. Dessutom hade VTU att utforma systemet dels så atl i vartfall de i vallokal avgivna rösterna skulle kunna redovisas valdistriklsvis,dels så att poströstningen kunde fä pågå även på valdagen. förslaginnebar nämligen ett poslröslningsslul pä fredagen före valdagen. Dessutominnefattade uppdraget en allmän översyn av det tidigare framlagda förslaget isyfte att om möjligt göra detta än enklare och effektivare. Del förslag som VTU lade fram bygger alltså på degrundläggande lösningar som VTU presenterade betänkande. 1971års belänkande hänvisar sålunda på åtskilliga punkter till . En samladredogörelse för det valförfarande, som VTU förordat, måste alltså bygga på bådade förslagen. En sådan redogörelse lämnas i det följande. 2.3.2 Huvuddragen i det maskinella förfarandet Enligt VTU:s mening är det nuvarande förfarandetomständligt och långsamt särskilt i sammanräkningsledet. Etl enklare ocheffektivare sammanräkningsförfarande kunde fås om den nuvarande behandlingenav valmaterialet ersattes av en maskinell. Redan en sådan reform skulle enligtVTU:s mening innebära en väsentlig förbättring i förhällande till nuläget.Åtskilliga tids- och personalkrävande arbetsuppgifter som det nuvarandeförfarandet lägger på sammanräkningsmyndigheterna skulle försvinna. En reformbör emellertid enligt VTU göras mer genomgripande än sa. 1 den bör inbegripasåtgärder som gör det möjligt att få fram etl lillföriitligl valresultat imyckel nära anslutning till valet, och helst redan under valnatten. Denmaskinella sammanräkningen blir därvid bara ett - låt vara betydelsefullt -medel alt nä detla mål. Från dessa allmänna utgångspunkter har VTU utarbetatett nytt valförande där maskinella hjälpmedel utnyttjas både vid röstning ochsammanräkning och som medger att elt i princip fullständigt resultat - såvittgäUer rösternas fördelning på partier - kan meddelas redan undes valnalten. Prop, 1972:105 49 VTU föreslår atl valsedlarna får formen av hålkort ochförses med maskinläsbar information om parti, val och listtyp. Vid röstningersätts de nuvarande valkuverten av en specialkonstruerad kas.sett av plast ivilken väljarna placerar sina valsedlar. Kassetten överlämnar han tillvalförrätlaren. Denne placerar kassetten med valsedeln i öppningen lill enlikaledes specialkonstruerad valbox. Genom att trycka ned ett handtag på boxenombesörjer valförrätlaren att valsedeln frigörs ur kassetten och uppsamlas ivalboxen utan atl valhemligheten röjs. Kassetten kan sedan användas på nytt. Enligt förslaget skall någon sammanräkning av valsedlarnainte göras i valdistrikten. I stället förs valboxarna efterräkningens slut till särskilt inrättade räkningscentraler, där valsedlarnaräknas i datorer. Genom alt vid valförrättningen placera ett särskilt kort meduppgift om valdistriktet i maskinläsbar form blir det möjligt alt redovisaavgivna röster partivis på valdistrikt. Så mänga räkningscentraler föreslåsinrättade att valboxarna kan beräknas nå räkningscentralen inom två timmarefter röstningens slut. Ett i princip slutligt besked om riksdagsrösternasfördelning pä parti kommer enligt förslaget att föreligga efterdet vallokalerna stängts. Förslaget förutsätter att valboxar och kassetter skallanvändas även vid röstning på postanstalt. Medan en valbox skall användas förvart och ett av de val som förrättas i vallokalerna, skall samtliga de valsedlarsom den poslröslande avlämnar uppsamlas i en valbox. Dessutom skall väljarensröstkort uppsamlas i boxen. Detta får alltså formen av ett hålkort. Genom attförse hålkortet med maskinläsbar information om bl. a. väljaren skall dennödvändiga rösträtts- och dubbelröstkontrollen utföras maskinellt.Sammanräkningen av poströsterna skall enligt förslaget ske i en för hela landetgemensam räkningscentral. Vid röstning hos utlandsmyndighet och på fartyg användsinte val-boxar och kassetter. Väljaren lägger i stället in sin valsedel ikuvert som i sin lur placeras i ett ytterkuvert tillsammans med väljarensröstkort. Detta ytterkuvert sänds sedan in till centrala valmyndigheten som medhjälp av en kassett uppsamlar de valsedlar väljaren avgivit i en valbox. Dennasänds sedan till den gemensamma räkningscentralen. Förslaget förutsätter atl möjligheten att rösta medvalsedelsförsändelse behålls. För sådan röstning används inner- ochytterkuvert, Innerkuverlen placeras i en kassett och uppsamlas i valboxen. Genom att datorer används vid sammanräkningen blir detenligt förslaget möjligt att i stor utsträckning göra även fördelningen avmandaten inom partierna maskinellt. VTU beräknar att de definitiva valresultaten skallföreligga senast efter valet. 2.3.3 Närmare om valapparaturen (valboxar och kassetter) VTU konstaterar att snabbheten i ett maskineUtsammanräkningsförfarande inte enbart är beroende av sammanräkningsmaskinernaskapaci- Prop,1972:105 50 Av betydelse är även de åtgärder som skall vidtasinnan maskinbearbetningen kan komma i gång. Skulle valsedlarna liggainneslutna i kuvert när de kom in till räkningscentralerna, skulie det bli etttidskrävande arbete att förbereda sammanräkningen. Enligt VTU:s mening bordevalsedlarna vid ankomsten till centralerna därför i princip kunna placerasdirekt i sammanräkningsinaskinen. VTU kom därför fram till att kuvert kundeundvaras i normalfallet och röstningen i stället ske med hjälp av kassett ochvalbox. I detalj föreslogs förfarandet utformat på följande sätt. Närväljaren kommer in i vallokalen erhåller han en kassett för vart och ett avvalen. 1 kassetten placerar han på en avskärmad plats i vallokalen sinvalsedel. Kassetten är symmetrisk, varför det är likgiltigt hur väljarenstoppar in valsedeln i denna. Väljaren går sedan fram till valförrätlaren ochöverlämnar kassetten. Kassetten är vidare så konstruerad att båda kortsidornapå den inneliggande valsedeln är delvis synliga. Självfallet får dessa synliga delarinte innehålla någon information som kan avslöja hur väljaren röstar.Valförrätlaren placerar kassetten i öppningen på den specialkonstrueradevalboxen, sedan han förvissat sig om att väljaren är röstberättigad. Genom atttrycka ner boxens manöverarm sätter valförrätlaren därefter i gång boxensnedmalningsmekanism. Därvid frigörs valsedeln från kassetten och matas ner iboxens förvaringsutrymme. Kassetten blir kvar i boxens nedmatningsöppning.Sedan valsedeln matats ner i boxen las kassetten ur boxens öppning och kananvändas pä nytt. Valboxen är så konstruerad att den inte accepterar kassetten,om den innehåller mer än en valsedel och så att kassetten inte kan avlägsnasfrån boxen förrän valsedeln matats ner i boxen. Kassetteroch valboxar används även vid röstning med valsedelsförsändelse. Den somöverlämnar valsedelsförsändelse frän annan skall självfallet inte kunna se hurväljaren röstat. Valsedeln ligger därför liksom nu innesluten i ett särskiltinnerkuvert när den överlämnas till den som ger in vaisedlen, Innerkuverlenplaceras i sin tur i ett ytterkuvert, som är gemensamt för de båda slagen avvalsedelsförsändelser. Innerkuvertet är utformat så attvalförrältaren/röstmottagaren kan kontrollera att valsedeln har föreskrivenfärg utan att öppna kuvertet. När valförrältaren/röstmottagaren gjort deföreskrivna kontrollerna, placerar han innerkuvertet i en kassett och öppnarkuvertet på ena kortsidan. När valboxens manöverarm trycks ner frigörsvalsedeln ur kuvertet och uppsamlas i boxens förvaringsutrymme. Kuvertetstannar kvar i kassetten, varifrån del därefter lätt kan avlägsnas.