prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 del läge som då har uppstått behövs särskilda regler i dessahänseenden för landstingskommun också Prop, 1972:105 116 Jag förordar att sådana reglerges i en särskUd lag som till alla delar utformas i enlighet med den lag medsädana bestämmelser som gäller för innevarande valperiod (jfr lagen /I 969:216/ om antalet landstingsmän och valkretsindelningen i länslandstingskommun för ), ValL trädde 1921 och har alltså gällt i över 50år, KVL har varit i kraft . En mångfald ändringar och tillägg harunder denna lid vid skUda tillfällen gjorts i de båda lagama. Detta har medförtatt de blivit svåröverskådliga och bristfälliga i systematiskt och språkligthänseende. En fullständig och genomgripande lagteknisk översyn har därförsedan ålskUlig tid framstått som angelägen, 1 VTU:s urspmngliga uppdrag ingick all göra denna laglekniskaöversyn. VTU presenterade också i sitt betänkande ett förslag till enny lag om val lUl , 1 de tilläggsdirektiv som VTU gavs på höstennämnda år uttalade jag all arbetet med att lagtekniskt utforma de förslag som VTUkom fram med borde föriäggas lill justitiedeparlemenlel och där bearbetas inära samband med de övriga utredningar som behandlade frågor av betydelse för vallagsliftningensuiformning. Den laglekniska delen av reformarbetet borde därvid inriktas på attåstadkomma en för alla de samtidiga valen gemensam vallag. Som har framgått av vad jag inledningsvis anförtpresenterades med VTU:s senaste betänkande i en promemoria ett inomjustitiedepartementet utarbetat förslag till vallag som reglerar förfarandetvid de samtidiga riksdags- och kommunalvalen, I redaktionellt hänseendeöverensstämmer promemorieförslaget i allt väsentligt med det förslag tillriksdagsvallag som VTU lade fram är 1969, Formellt innebär förslaget i huvudsakendasl en lagteknisk bearbetning av den lösning i sak som VTU kommit fram tilli betänkande. På ett par punkter går emellertid promemorieförslaget ulöverVTU:s förslag. Bl, a, föreslås atl möjlighet öppnas att registrerapartibeteckning även vid de kommunala valen, Vallagsförslagel remissbehandlades parallellt med VTU:sförslag. Del allmänna omdömet om förslaget är att det är överskådligt ochenkelt. Att den nuvarande splittringen på olika vallagar försvinner framhållssom särskilt värdefullt. De ändringar i valförfarandel som jag tidigare förordatkräver djupgående ingrepp i vallagstiftningen. Skulle dessa göras inom ramenför den nuvarande vallagsliftningen, skulle denna än mer förlora i överskådligheloch systemaliken skulle bli än mer bristfällig. Härtill kommer att det framstårsom i högsta grad irrationellt att ha sådana bestämmelser om samtidiga val somär eller i stor utsträckning kan göras överensstämmande i två skilda lagar. Somjag redan tidigare nämnt har det därför ansetts lämpligt alt utarbeta en heltny och för alla de samtidiga valen gemensam vaUag, Vid detta arbete harpromemorieförslaget i allt väsentligt kunnat följas redaktionellt. Det ligger i sakens natur att omfattande sakliga Prop, 1972:105 117 justeringar i detta har fått göras när del maskinella röstnings- och sammanräkningsförfarandet inte kommer till genomförande. I enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag till 2. lag om ändring i kommunallagen(1953:753) 3. lag om ändring i kommunallagen(1957:50) för 4. lag om ändring i landstingslagen(1954:319) 5. lag om antalet landstingsmän ochvalkretsindelningen i landstingskommun för , I fråga om förslagen 2-5 har samråd ägl rum med chefen för . 8 Specialmotivering till framlagda lagförslag 8,1 Förslaget till vaUag Lagens rubrik och disposition Del förslag lill lag med bestämmelser om förfarandet vidriksdags-, landstings- och kommunfullmäktigvalen som har utarbetats inom jusliliedepartemenlelhar getts rubriken , Lagens tillämpningsområde är visserligen begränsat lillde nämnda valen. Den reglerar alltså inte vare sig kyrkofullmäktigvalen ellerandra val som förfaltningsenUgl skall förrättas. Trots alt den valdabenämningen kan ge intryck av att lagen har ell vidare tillämpningsområde änvad den faktiskt har, har benämningen ansetts vara all föredra. Lagförslaget följer, som förut har nämnts, i systematiskthänseende i allt väsentligt motsvarande förslag i departementspromemorian. Deavvikelser som har gjorts i förhållande till detta är föranledda dels av detförhållandet atl maskinell valleknik inte skall komma till användning, dels avatt någon lagstiftning på grundval av kommunalvalskommitléns förslag t, v, inteär aktuell. Den hittillsvarande uppdelningen av förfalt-ningsstoffet mellanvallagen och kommunallagarna har sålunda ansetts böra behållas. De materiellareglerna om valkretsindelningen vid de kommunala valen har följaktligen intetagils in i vallagen. Liksom f, n. i KVL finns emellertid beslämmelserna omplatsfördelningen mellan och inom partierna vid dessa val i förslaget lillvallag, Molsvarande regler för riksdagsvalet är däremot delade mellan RO och förslageltill vallag. Jag är medveten om att invändningar från systematisk synpunkl kanriktas mot denna disposition av förfaltningssloffet, I avbidan på elt slutligt stäUningstagandetill de frågor som kommunalvalskommittén behandlat bör dock enligt min meningden nuvarande dispositionen behällas. Tilläggas bör attfördelningsproblemaliken under alla förhållanden lorde aktualiseras om inteförr så i samband med behandlingen av de förslag som är att vänta från kommunallagsulredningen.Denna har som förut har nämnis Prop, 1972:105 118 bl, a. i uppdrag att göra en lagteknisk översyn avkommunallagarna. Vallagsförslaget omfattar femton kapitel. Förslaget inledsmed ett kapitel där lagens tillämpningsområde anges och där också bestämmelsernaom valdagen återfinns. Följande två kapitel avser valorganisationen ochinnehåller bestämmelserna dels om valkretsindelningen och de till dennaanslutande reglerna om de fasta valkretsmandaten (2 kap,), dels valnämnd,valdistrikt och valförrättare (3 kap,), 1 4 kap, ges regler om röstlängder, 5-7 kap, innehåller i huvudsak bestämmelser om de åtgärdersom blir aktuella inför ett val, I dem ges sålunda regler om registrering avpartibeteckning och anmälan av kandidater (5 kap,), valsedlar (6 kap,) samtröstkort (7 kap,). Bestämmelser om röstningen och de åtgärder som skallvidtas i anslutning till denna finns 18-12 kap, 8 kap, innehåller bestämmelsersom gäller röstningen i allmänhet, medan de närmare bestämmelserna om röstningi vallokal, på postanstalt samt hos utlandsmyndighet och på fartyg finns i 9resp, 10 kap, I 11 kap. ges regler om röstning med valsedelsförsändelse, 12kap, innehåller regler om hur det före sammanräkningen skall förfaras med deröster som avgetts på postanstalt, hos utlandsmyndighet eller pä fartyg, 13 och 14 kap, innehåller regler om den preliminära ochden slutliga sammanräkningen. Bevis- och besvärsreglerna ges i 15 kap. Jag avser att i det följande till behandling ta upp sådanabestämmelser i vallagsförslaget som saknar motsvarigheter i nu gällande ValLoch KVL eller som av annat skäl enligt min mening behöver särskild kommentar.De föreslagna bestämmelserna motsvarar, som har framgått av det föregående, ibetydelsefulla delar regler som återfinns också i promemorieförslaget, 1 denmån bestämmelser av det slaget särskilt har kommenterats i promemorian ellerunder remissbehandlingen av denna kommer jag att lämna en redogörelse för dettai anslutning till bestämmelserna. Jag vill i detta sammanhang nämna atl en översikt övervallagsförslagets motsvarigheter i ValL, KVL och lagen om de allmänna valenden har utarbetats. Översikten torde få fogas tiU detlaprotokoll som bilaga 2. 1 promemorian förutsätts att centralavalmyndigheten får meddela tillämpningsföreskrifter i olika avseenden, Istället för alt ta in en erinran om detta i omedelbar anslutning tiUbestämmelser i anslutning till vilka sådana föreskrifter kan bli aktueUa har ipromemorieförslaget tagits in en bestämmelse som generellt ger myndighetenrätt alt meddela de tUlämpningsföreskrifter som behövs. Regeringsrättens ledamöter framhåller attdel föreslagna generella stadgandet ger centrala valmyndigheten rätt attmeddela föreskrifter om förfarandet sä snart närmare bestämmelserom delta saknas i vallagen. Enligt ledamöternas mening bör man i ställettillämpa hitlUls gällande lagstiftningsprincip, enligt vilken centralavalmyndigheten ges rätt att utfärda tillämpningsföreskrifter i särskilt angivnahänseenden. TiU följd av atl förfarandet har delaljreglerats i lag hartillämpningsföreskrifterna kunnat huvudsakligen begränsas till tekniska kompletteringarav valförfarandet. 1 hkhel med gällande vallagar regleraräven föreliggande vallagsförslag förfarandet i detalj. De föreskrifter somcentrala valmyndigheten behöver meddela blir därför liksom begränsade lillall avse föreskrifter som är av rent teknisk natur och gäller sådana frågor somvalmaterialets närmare utformning och hur den slutliga sammanräkningen rentpraktiskt skall genomföras. Mot denna bakgrund och då den i promemorianförordade lösningen från systematisk synpunkl är att föredra är jag inteberedd all gå ifrån förslaget i denna del, I denna paragraf har alltså tagitsin en bestämmelse som ger centrala valmyndigheten en generell rätt alt meddelatillämpningsföreskrifter, Gällande lagstiftning använder i frågaom val till landsting och kommunfullmäktige beteckningen allmänna val för altange all fråga är om val liU dessa församlingar som sker i landetsalla landstings- och primärkommuner. Denna beteckning har i promemorieförslagetersatts med lokutionen val i hela riket av landstingsman och kommunfullmäktige.Den i promemorian använda lokutionen är enligt min mening atl föredra och jagförordar alt den används i fortsättningen, 1 denna paragrafs första stycke talas sålunda om å enasidan ordinarie val till och å andra sidan om val i hela riket av landstingsmän och kommunfullmäktige. Jag vill tillägga att den hittillsvarande beteckningen - allmänna val - används även i andra författningar än vallagen. Jag förutsätter atl den, när lämpligt tUlfälle erbjuder sig, kommer att ersättas i dessa författningar med den som jag har förordat här. belänkande föreslog VTU atl Kungl, Maj:toch inte som f. n, länsslyrelsen skall bestämma dag för omval till riksdagen.Vidare föreslog VTU att den möjlighel som finns att förrätta val på annanhelgdag än söndag skaU avskaffas. Dessa förslag har ulan kommentar lagils uppi promemorieförslaget och vid remissbehandlingen av detla lämnais hell ulaninvändningar. Även för egen del ansluler jag mig till förslagen. Andra styckeli denna paragraf har utformats i överensslämmelse härmed, 2 kap, 1 § 1 denna paragraf angesvalkretsindelningen när fråga är om riksdagsval. En ändring av formell naturföreslås i fråga om Prop,1972:105 120 För val till är indelat i tvåvalkretsar. läns norra resp, södra valkrets. De båda valkretsarnasgeografiska omfattning anges i gällande lag (30 § ValL) med användande dels avhäradsindelningen, dels av koninuinindelningen. Erfarenheterna visar emellertidatl det kan stöta på svårigheter att i praktiken samordna båda dessa former avindelning när del gäller att fastställa valkretsarna. Det har därför framstått sornlämpligt att enbart använda kommunindelningen för alt ange omfattningen av debåda valkretsarna i . Att använda sig av enbart koninuinindelningenär också motiverat av det förhållandet atl häradsbegreppet inte utnyttjas ifråga om övriga i valsammanhang aktuella indelningar. Enligt min mening böralltså omfattningen av de båda valkretsarna i anges genom enuppräkning av kommunerna inom den norra resp. södra valkretsen. Förevarandeparagraf har utformats i överensstämmelse härmed. På grundval av uppgifterna i stommarnatill manlalslängderna om antalet röstberättigade i de olika valkretsarna skallcentrala valmyndigheten enligt de föreslagna reglerna, liksom enligt nugällande, före utgången av april det år då ordinarie val till skallförrättas fastställa hur de 310 fasta valkrelsmandalen skall fördelas mellankretsarna (2 och 3 §§), Beslutet bör också i fortsättningen offentliggörasgenom kungörelse i (jfr SFS 1970:125), Gällande lag saknar bestämmelser om besvär övermyndighetens beslul i fråga om fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Dettabetyder att de allmänna bestämmelserna om besvär över förvaltningsmyndighets beslulblir tillämpliga, 1 promemorian har föreslagils att del i vallagen skall anges atlbesvär över myndighetens beslul i denna fråga skall prövas av regeringsrätten.Förslaget har tillstyrkts av bl, a, regeringsrättens ledamöter. Även jagansluter mig lill förslaget. Besvärsbestämmelsen har fått sin plals i 4 §, Som har nämnts kommer även ifortsättningen reglerna om landstings- och primärkommuners indelning ivalkretsar all ha sm plats i resp, kommunallagar, I elt försia slycke i dennaparagraf har tagits in en erinran om all valkrelsindelningsreglerna i fråga omlandstings- och kommunfullmäkligvalen återfinns i dessa lagar. Av den aUmänna motiveringen framgår att en motsvarighetUll den nuvarande, för valperioden 1973 gällande särskilda lagen omantalet landstingsmän m, m, i landstingskommun bör finnas ocksåför , I ett andra stycke i denna paragraf har förts m enhänvisning till denna lag. Prop, 1972:105 '21 Av reglerna om valkretsindelningen vid de primärkommunalavalen följer atl inte alla kommuner är eller kan väntas bli indelade ivalkretsar. Vid utformningen av vallagsförslagel har det emellertid av fleraskäl ansetts lämpligast att arbeta enbart med begreppet valkrets även i de falldär fråga är om kommun som inte är valkretsindelad (se t. ex, 13 kap, 9 §), Ilikhet med vad som gäller i fråga om valdistriklsindelning (3 kap, 3 §), utgårvallagsförslaget alltså frän att kommun som ej är indelad i valkretsar ulgör enenda valkrets, 1 detta kapitel har tagits inbestämmelser om den lokala valorganisationen. Motsvarande bestämmelser finns f n.i 31-36 §§ ValL, Som har framhållits i den allmänna motiveringen (6,1.7)bör det även i fortsättningen i vaoe kommun finnas en valnämnd som slåransvaret för del praktiska genomförandet av val i kommunen. Där har ocksåförordats att den nuvarande föreskriften all ordföranden i nämnden och hanssuppleant skaU utses av länsslyrelsen slopas och att nämnden i princip skallutses på samma sätt som övriga kommunala nämnder. I förevarande paragrafer har,i stor utsträckning genom hänvisning till föreskrifter i kommunallagarna,tagits in bestämmelser om valnämnd som innebär all nämndernas sammansättningoch verksamhet regleras på samma sätt som i fråga om andra kommunala nämnder, I promemorian erinras om att det f, n, saknasuttryckliga bestämmelser om när beslut i fråga om valdistriktsindelning skallföreligga. Del framhålls att det av flera skäl är angeläget atl detta beslulföreligger tidigt och del föreslås därför att beslut i sådan fråga skall gällafr, o, m, året efter det beslulel vann laga kraft. De remissinstanser som särskilt haryttrat sig över promemorians förslag i denna del har godtagit eller lämnatförslaget ulan erinran. Som jag har nämnt tidigare utgårpromemorieförslaget frän atl den maskinella teknik som VTU har föreslagitskall användas vid valen. I ett sådant förfarande är det nödvändigt alt bl, a,frågan om valdislriktsindelningen är avgjord i myckel god lid före elt val.Även i ell manuellt förfarande av det slag som förordats här är det emellertidönskvärt med ett tidigt beslut i fråga om valdislriktsindelningen. Jag finnerdärför inte någon anledning atl gå ifrån promemorieförslaget i denna del. Enregel av innebörd att beslut om valdistriktsindelning gäller fr, o, m, åretefter det beslutet vann laga krafl har därför lagils in i sista styckel avdenna paragraf, 1 delta har också lagits in föreskriften att centralavalmyndigheten skall tillställas en avskrift av beslutet. Prop,1972:105 122 myndighetens planläggning är det av vikt att myndighetenså snart som möjligt får kännedom om gällande valdistriklsindelning. Inte minst mot bakgrund av den befolkningsomflyttning somsker är det nödvändigt att se över valdistriktsindelningen inför varje val. Ensådan översyn blir ofrånkomlig också års val. Även om den härföreslagna vallagen sätts i kraft så tidigt som det över huvud taget ärmöjligt, torde det bli svårt för de berörda instanserna alt hinna med att fattabeslul om valdistriktsindelningen vid val /1973.Del torde därför bli nödvändigt att inför detta val öppna möjlighet för besluti frågan än som den här föreslagna regeln medger. Ensådan bestämmelse har därför tagits in i övergångsbestämmelserna till den nyalagen, F, n, är det endast ett fåtal kommuner som inte ärindelade i valdistrikt. Det finns anledning anta atl antalet sådana kommunerkommer atl minska ytterligare när kommunindelningsreformen helt har genomförts.Det kunde därför synas motiverat att föreskriva alt kommun alllid skall vara valdistriktsindelad,EnUgt min mening bör emellertid regelns fakultativa karaktär t, v, behållas ochmöjlighet sålunda finnas att underlåta all indela kommun i valdistrikt. Dettahar i denna paragrafs försia stycke uttryckts på det sättet atl det angetts attkommun bildar ett eller flera valdistrikt. Liksom bör länsslyrelsen falla beslut i fråga omkommunens indelning i valdistrikt samt själv kunna ta initiativ i sådanthänseende. om delta har tagits in i paragrafens andra stycke.Självfallet bör även kommun och enskild kommunmedlem fä väcka fråga omvaldistriktsindelning eller om ändring i sådan indelning, Detla behöveremellertid enligt min mening inte uttryckligen anges i lagtexten, 4 och 5 §§ Gällande lagstiftning utgår från allvalnämnden fungerar som valförrättare när kommunen utgör ell enda valdistrikt.Är kommunen indelad i valdistrikt utser valdistrikt etl antalpersoner, minst fyra, atl som nämndens deputerade fungera som valförrättare idistriktet. Denna ordning har ansetts böra behållas även i fortsättningen.Regler av denna innebörd har sälunda tagils in i 4 §, De personer som utses avnämnden har i förslagel benämnts valförrättare, 1 5 § har, i överensslämmelse med förslag i promemorian,del i sammanhanget f, n. använda uttrycket fullgöra uppdrag bytts ul moluttrycket mottaga uppdrag, 1 enlighel med vad som har föreslagitsi promemorian bör besvär över länsstyrelses beslut i fråga som rör valdistriklsindelningprövas av kammarrätt. En bestämmelse om detta har tagils in i denna paragrafsförsta stycke, I paragrafens andra slycke ges föreskrifter om talan mot beslutsom innebär att uppgivet hinder mot att motta uppdrag, som avses i 5 §, intehar godkänts. Föreskrifterna i paragrafen motsvarar dem som finns i 36 § ValL, Prop, 1972:105 123 har utvecklats i den allmännamotiveringen (6.1.5) bör den allmänna röstlängden bygga på länsstyrelsensuppgifter om kyrkobokföringen den det år då röstlängden upprättas.Vidare har där förordats att endast de personer som enligt gällandebestämmelser är röstberättigade eller som uppnår röstberättigad ålder underlängdens giltighetstid tas upp i denna, I fortsättningen kommer alltså längdeninte att uppta personer som till följd av omyndighet eller utländskt medborgarskapinte är röstberättigade. Som närmare har utvecklats i den allmänna motiveringenbör lokal skattemyndighet, vars uppgift del är att upprätta längden, intesärskilt underrätta dem som inte har lagils med i längden om detta förhållande,Mol bakgrund av vad som sålunda har behandlats i den allmänna motiveringen kanjag här inskränka mig till alt ta upp vissa detaljfrågor främst av formeU naturi fråga om den allmänna röstlängden. Rätt att anmärka mol röstlängden bör, som ,tillkomma dels den som menar att han felaktigt uteslutits ur längden, dels densom anser alt annan oriktigt upptagits i denna. Har det i längden antecknats atlen där upptagen person blir röstberättigad först följande kalenderår, och menardenne atl denna anteckning är oriklig bör han självfallel också få anmärkahäremot. Motsvarande rätl bör tillkomma den som menar all sådan anteckningoriktigt inte gjorts beträffande en i längden upptagen person, 4 § harutformats i överensslämmelse härmed, I 4 § har vidare angetts att den omständigheten alt någonhar tagits upp i röstlängd för annat valdistrikt än han anser sig tillhöra inteutgör grund för anmärkning mot längden. Paragrafen lar alltså sikte pårösträtten som sädan och inte den i sammanhanget sekundära frågan i vilketvaldistrikt den får utövas. Liksom f, n, bör länsslyrelsen underrätta den mol varsrösträtt anmärkning framställts om detla förhållande och om vad han har attiaktta för alt bevaka sin rätt. En erinran därom har tagils in i sista stycketi 4 §, De närmare reglerna om anmärkningsförfarandet har lagilsin i 5 , Vid prövning av framställd anmärkning bör ta hänsyn lillförhållandena som de framgår av kyrkobokföringen och deomständigheter i övrigi som åberopats i anmärkningsärendet. Att den mot varsrösträtt anmärkning framställts liksom enligt gällande regler vid anmärkningssarnmanträdefår åberopa förhållanden som inlräffat därefter, framgår av paragrafens andrastycke. Enligt gäUande lag (40 § ValL) skaU länsstyrelsenskungörelse om var och när röstlängden kommer att vara framlagd för granskningoch om var och när anmärkningssammanträdel kommer all äga rum anslås påkommunens anslagstavla och införas i ortstidningar. Motsvarande bestämmelserhar tagils in i 10 § i delta kapitel, 1 överensslämmelse med de Prop, 1972:105 124 föreskrifter som gäller för den information frånstatsmyndigheterna som sker genom dagspressannonsering (jfr SFS 197 1:507) haremellertid ordet ortstidningar därvid ersatts med uttrycket "samtligadagstidningar som har en spridning av någon betydenhet inom kommunen". Molsvarandeullryck har genomgående använls i den nya lagen (jfr 4 kap. 21 §, 14 kap. 1 §och 15 kap. 3 §), Som framgår av den aUmännamotiveringen har de i ValL intagna bestämmelserna om den särskilda röstlängden(53 a-53 j §§) i stort sett oförändrade i sak förts över till den nyalagen. Somjag framhållit i den allmänna motiveringen har det emellertid funnits lämphgtoch möjligt att tidsmässigt samordna upprättandet av de båda slagen avröstlängder. Den senaste tidpunkten när ansökan att bli upplagen i särskildröstlängd skall ha kommit in till centrala valmyndigheten har sålunda i 13 §första stycket angetts vara . Även i fråga om övriga tidsfrister börsamma bestämmelser gälla för den särskilda röstlängden som för den allmänna, 1 20 § har föreskrivits att särskild röstlängd när valäger rum skall vara tillgänglig i vallokalen för det valdistrikt som länsstyrelsenbestämmer. Föreskriften har getts samma utformning som den har f, n, (jfr 53 h§ ValL) med den ändringen all det har föreskrivits att beslul omi vilket valdistrikt den särskilda röstlängden på valdagen skall finnas tillgängligskall meddelas senast vid anmärkningssammanträdet. Det bör ankomma på centralavalmyndigheten alt med stöd av den föreslagna bestämmelsen i 1 kap, 2 § sistastycket faslsläUa den närmare tidpunkt när länsstyrelse bör ha meddelat sittbeslut i frågan. Härvid har myndigheten bl, a. atl ta hänsyn till den tidsplansom gäller för röslkortsframsiällningen. 1 detla kapitel har, som förut har nämnis, tagils inbestämmelser om registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater.Bestämmelserna har behandlats i ell särskilt avsnitt i den allmännamotiveringen (6.3). Som jag har anfört i den allmänna motiveringen torde begreppeiparti inte behöva definieras i detla sammanhang. Den i 16 § RO intagnadefinitionen bör, som jag har framhållit där, gälla även i fråga om dekommunala valen, 1 § försia stycket har ulformals i enlighel härmed, I 2 §andra stycket har angetts den tidpunkt när ansökan om registrering senast skallha gjorts för all beaktas vid val. Som framgår av den allmänna motiveringen hardenna tidpunkt satts till valåret när fråga är om ordinarie val lillriksdagen och val i hela riket av landstingsmän och kommunfuUmäklige, Vid annalval skaU ansökan för all beaktas vid valet ske inom efter förordnandetom valet. Prop,1972:105 125