prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — läroanstalter för anordnande av studentkår- och restauranglokaler föranställda och studerande. EnUgt kungörelsen(1970: 273) om lån för inredning och utrustning för vissastudentkårlokaler kan lån från fonden utgå för första uppsättningen avinredning och utrustning för restauranglokaler. Beredandeorgan för frågor om lån från fonden är statens nämnd för Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet samlingslokaler,vad gäUer restauranglokaler i samråd med universitets-restaurangkommittén. Delånebelopp som sammanlagt bevUjats ur fonden intill utgången av budgetåret1970/71 framgår av följande sammanställning. Ränte-och amorterings-fri del av lånebeloppet Restauranglokalerövriga kärlokaler Inredning och utrustningför restauranglokaler 7 756 000 24 161000 7 756000 10 568 500 652 00018 976 500 7 756 000 7 131 000 652 000 15 539 000 För budgetåren 1964/651971/72 har tiUanslaget anvisats sammanlagt ca 26 milj. kr. Som framgår av sammanställningenhar lån av sammanlagt ca 19 milj. kr. beviljats intill utgången av budgetåret1970/71. För innevarande budgetår har anvisats ettinvesteringsanslag av . Vidare får lån beviljas från fonden intill ettsammanlagt belopp av 20 milj. kr. Med hänsyn till bl. a. de utbetahiingarsom kan väntas bör ett anslag av 5 milj. kr. föras upp för /73.Lån bör under nästa budgetår få beviljasintiU ett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Vidare bör län under nästa budgetår få beviljas intillett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. 1) medge att under /73 lånfår beviljas från lånefonden för studentkårlokaler intill ett sammanlagt beloppav , 2) till Lånefonden för studentkårlokaler för /73anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Maj:t Konungen. AUtbildningsdepartementet m. m. 11 11 Kommittéer m. m. a) konst, litteratur, musik, teater m. m. 16 Konstnärsstipendier 18 Konstnärsbelöningar 19 Förvärv av konst förstatens byggnader m. m. 21 Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. 26 Bidrag till 30 Bidrag till 33 Bidrag till stadsteatrar och därmed likställda 42 Bidrag tUl särskildakulturella ändamål 48 Vissberedskapsutrustning m. m. b) arkiv, museer m. m. 55 Inköpav arkivaUer och böcker m. m. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv: m. och statenshistoriska 63 UnderhåU och ökande av museets samUngar m. m. 2 897000 552 000 1972:1 BUaga 10 Utbildnmgsdepartementet 485 64 Vårdoch underhåll av fomlämningar och kul- lurhisloriskt värdefulla byggnader 701 000 65 Uppdragsverksamhet 4 901 000 67 Bidrag till avlöningar inomlandsantikvarieorgani- sationen 2 260 000 : 68 Förvaltningskostnader 8 406 000 69 Underhåll och ökandeav samlingarna m. m. 70 Utställningar avnutida svensk konst i utlandet 320 000 71 LivrusÖcammaren 1169 000 : 73 Förvaltningskostnader 7 502 000 75 Materiel m. m. 75 Förvaltningskostnader 4 013 000 77 Underhåll och ökande av samlingarna 1 000 77 1 532 000 80 Skoklostersslott 1 231 000 81 Bidrag tiU 8 Bidrag tiUTekniska museet 1 959 000 85 Bidrag liU 2 148 000 88 Bidrag till vissa museer och arkiv 2 308 000 92 Svensktbiografiskt lexikon 662 000 Stifts- ochlandsbiblioteken: 93 Förvaltnmgskostnader 1 151000 93 Bokinköp och bokbindning m. m. 95 Inköpav vissa kulturföremål 100 000 c) ungdoms- och foIkbUdningsverksamhet 96 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet 7 100 000 97 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verk- samhet 17 500 000 100 Bidrag tiU ungdomsledarutbildning 7 100 000 105 Bidrag till hemgårdsrörelsen 225 000 105 Bidrag till folkbibliotek 6 324 000 109 Bidrag liU föreläsningsverksamhet m. m. 111 Bidrag tiU speciella folkbildningsålgärder 500 000 kotikaupplysning 1 511 000 2 742 000 114 Bidrag till de handikappades kuUurella verksamhet 4 000 000 d) utbildning inom kulturområdet för defria konsterna med : 117 Utbildningskostnader 4 021000 120 Utbildningskostnader 9 510 000 123 Undervisningsmateriel m. m. Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet Musikhögskolorna: 123 Utbildningskostnader 129 Undervisningsmateriel m. m. 130 Statens scenskolor 134 Statens dansskola 136 : 141 Utbildningskostnader 146 Undervisningsmateriel m. m. 1 989 000 6 287 000 2 488000 450 000 Domkapitienoch stiftsnämnderna m. m.: 148 Förvaltningskostnader 3 678 000 151 Reparationsarbeten på domkapitelsbyggnader 6 000 151 ErsättningartiU kyrkor m. m. 152 Vissaersättningar till kyrkofonden 5 051 000 152Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. 274 000 154 Stipendier tiU blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken 9 000 154 Bidrag tillrestaurering av äldre domkyrkor 2 000 000 155 Bidragtill 90 000 156 Bidrag tiU de svenskautlandsförsamlingarna 120 000 157 Bidrag tillreparationsarbeten på de svenska ut- landsförsamlingarnas kyrkobyggnader 68 000 157 Bidrag tUl fria kristna samfund m. m. a) centrala och regionala myndigheter m. m. 166 178 Länsskolnämndema 181 181 Bidragtill vissa elevorganisationer 182 Bidrag till vissaföräldraorganisationer b) pedagogiskt utvecklingsarbete 183 Pedagogiskt utvecklingasarbete inom skolväsendet c) det obUgatoriska skolväsendet m. m. 190 Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. 198 Bidrag till svensk undervisning i utiandet m. m. 200 Nomadskolor Specialskolan m. m.: 207 Utrustning m. m. 208 Resor för eleverjämte ledsagare 209 Bidrag till förskolverksamhet m. m. för vissa 3 814 000 000 1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 487 d) gymnasiala skolor m. m. 1 269 000 000 211 Bidrag tiU driften av gymnasieskolor 234 Bidragtill driften av lantbruket yrkesutbildning 237 Bidrag tiU driften av skogsbrukets yrkesutbildning 242 Bidrag tiU driften avhögre kommunala skolor 243 Bidrag till driftenav riksinternatskolor Sjöbefälsskolorna: 246 Utrustning m. m. 252 Bidrag liUBergsskolan i 253 Bidrag till driftenav vissa privatskolor 255 Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning 258 Främjande av lärlingsutbildning hos hantverks- 259 Bidragtill kostnader för granskning av utförda 260 Vissakurser för ingenjörer m. m. 261 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. 270 Bidrag till vissa fullbordadebyggnadsarbeten för folkskoleväsendet 270 Bidrag till bostäder för lärare inom detobligato- 271 Bidragtill byggnadsarbeten vid foUcbögskolor 272 Bidragtill byggnadsarbeten för lantbrukets yrkes- 273 Bidrag till byggnadsarbeten för skogsbrukets yrkes- utbildning 2 100 000 5 589 895 Högre utbUdning och forskning a) centrala myndigheter m. ni. 276 Förvaltningskostnader 10 110 000 278 Utredningar m. m. 278 och högskolor 2 363 000 b) universiteten m. m. Humanistiska fakulteterna m. m.: 296 Avlöningar till lärarpersonal 73 440 000 296 Driftkostnader 16 500 000 Teologiska fakulteterna: 300 Avlönuigar till lärarpersonal 3 891 000 300 Driftkostnader 930 000 1972:1 BUaga 10 488 302 Avlöningar till lärarpersonal 10 649 000 302 Driftkostnader 1910 000 SamhäUsvetenskapliga fakulteterna m. m.: 304 Avlöningar till lärarpersonal 96 141 000 304 Driftkostnader 19 900 000 Medicinska fakulteterna m. m.: 308 Avlöningar tiU lärarpersonal 104 840 000 308 Drifticostnader 75 000 000 Odontologiska fakulteterna m. m.: 316 Avlöningar tiU lärarpersonal 27 474 000 316 Driftkostnader 12 700 000 321 Vissalandsjukvårdskostnader 22 013 000 m.m.: 322 Avlöningar till lärarpersonal 4 240 000 322 Driftkostnader 3 800 000 Matematisk-naturvetenskapliga fakuUeterna m. m.: 325 Avlöningar till lärarpersonal 106 850 000 325 Driftkostnader 53 065 000 Tekniskafakulteterna m. m.: 334 Avlöningar tiU lärarpersonal 95 465 000 334 Driftkostnader 50 900 000 339 67 993 000 343 Avlöningar 34 826 000 347 Bokinköp ni. 349 Förvaltningarna vid universiteten m. m. 351 Decentraliserad universitetsutbildning m. m. 353 Bidragtill i 1 906 000 c) vissa högskolor m. m. 354 Socialhögskolorna 24 169 000 357 Fortbildningav socionomer, journaUster m. m. 358 Bidragtill Svenska diakonsällskapets sociala utbild- 358 Journalisthögskolorna 5 245 000 359 Lalinamerika-instUuteti 1 000 361 Vissakurser för utiändska studerande 1 679 000 d) gemensamt för universitet och högskolor 363 Universitetenm, m.: Gemensamma driftkostnader 199 522 000 364 Ersättning åt vissa opponentervid disputationer 950 000 365 Ersättning åtsakkunniga i befordringsärenden 3 650 000 365 Gästföreläsningar 443 000 366 Stipendier förfrämjande av högre vetenskapliga studier 12 480 000 366 Pedagogiskt utvecklingsarbete vid universiteten m. m, 8 777 000 370 Universitetens datamaskincentraler 1 000 372 Kostnader fördatamaskintid 23 450 000 373 Extra utgifter viduniversiteten m, m, 1 015 000 e) vissa forskningsändamål 378 Medicinskforskning 47 030 000 379 Humanistiskforskning 9 860 000 380 Samhällsforskning 11 200 000 382 NaturvetenskapUgforskning 51 490 000 383 Atomforskning 22 380 000 385 Europeiskt samarbete inomkämforskningen 22 745 000 387 Europeiskt samarbete inom rymdforskningen m. m, *16 720 000 387 Förvaltningskostnader 2108 000 388 Materielm, m, 247 OOO 389 för internationell ekonomi 780 000 389 BidragtiU Konung 749 000 390 BidragtiU Internationella meteorologiska institutet 391 mot cancer 3 000 000 391 Institutet försocial forskning *898 000 f) inredning och utrustning 393 Inredningoch utrustning av lokaler vid universitetenm, m. *72 000 000 1 508 170 000 Avlöningar till lärarpersonal m. m. Materiel m. m. Materiel m. m. Gymnastik- och idrottshögskolorna: Materiel m. m. Seminarierna för huslig utbildning: Materiel m. m. Materiel m. m. Lärares fortbildning m. m. 1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 490 *165 000 000 * 165 000 000 *9 400 000 *596 000 000 8 991 926 000 426 Viss utbildning via radio och television m. m. StatUga skolor förvuxna: 435 Utbildningskostnader 437 Undervisningsmateriel m. m. 438 Bidrag lill driften av kommunala skolor förvu.xna 439 Bidrag till studiecirkelverksamhet 439 Bidrag till studieförbund 439 Bidrag till driftenav foUcbögskolor 442 Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m.m. 443 Bidrag tiU löntagarorganisationernas centralakurs- 446 m. m. 448 Kostnader för avskrivning av vissa studielån med 449 Ersättningtill postverket och för deras 450 Bidrag till avlönande av föreståndare vid elevhem vid gymnasieskolor m. m. 450 Bidragtill hälso- och sjukvård för studerande a) kulturellt utbyte med utlandet 452 Kulturellt utbyte medutiandet 453 Kostnaderför medlemskap i m. m. 454 Sverigesanslutning lill vissa internationella sam- 454 Bidragtill bestridande av kostnader för vissa inter- 455 BidragtiU i utlandet m. m. b) nordiskt kulturellt samarbete 457 Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbetem. 457 Nordiska samarbetsprojekt m. m. 458 Avlöningar m. m. 460 Bidrag tiU nordiska institutet förteoretisk atomfysik 463 Bidrag tiU vissabilaterala nordiska projekt m. m. Summa för driftbudgeten * Beräknat belopp Prop.1972:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 491 I Statens affärsverksfonder m. m. 465 Rundradioanläggningar 35 600 000 II Statens allmänna fastighetsfond 478 Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål *5 400 000 478 Radio- och lelevisionshus 12 000 000 *1S0 000 000 197 400 000 IV Statens utlåningsfonder 481 Allmänna studielånefonden * 113 000 000 481 Studiemedelsfonden 584 000 000 482 Lånefonden förstudenlkårlokaler 1 000 Summa för kapilalbudgelen 930 001 000 Totalt för 9 921 927 000 Bilaga 11 tillstatsverkspropositionen 1972 Prop. TUljordbruksdepartementet hör jordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering,skogspolitiken, prisreglering på jordbrukels och fiskets områden, fiskefrämjande åtgärder,rennäringsfrågor, djursjukvård, livsmedelsfrågor,frökontroll, växtskydd och lantbrukskemisk service, utbildning, forskning ochförsök på jordbrukets, trädgårdsnäringens, veterinärmedicinens ochskogsbrukels områden, miljövård omfattande vatten-, luft- och övrignaturvård, skydd mot buller samt renhållning forskning påmiljövårdsområdet, idrott samt jakt och viltvård. Det förslag tillutgiftsram för verksamhetsområde som läggs fram för budgetåret1972/73 omfattar ca 1 115 milj. kr. Detta innebär en ökning med ca 140 mUj. kr.från innevarande budgetår. Av ökningen påjordbrukshuvudtiteln hänför sig den större delen till miljövårdsområdet. Trots en hård prövningav utgiftsbehoven har det varit möjligt att skapa utrymme för väsentligaförbättringar inom framför allt detta område. Statsbidragen lill kommunalareningsverk räknas upp med 50 milj. kr. i förhållande till riksstatsanslaget på84 milj. kr. för innevarande budgetår. De administrativa resurserna påmiljövårdsområdet föreslås förstärkas bådevid och är avsedd att framför alltpåskynda handläggningen av tillståndsärendena enligt miljöskyddslagen.Vidare föreslås att försöksverksamhet påbörjas med landskapsvård i områden där jordbruket minskar.Statsbidrag tUl industrin för miljövårdsåtgärder föreslås utgå även tillåtgärder mot bullerstörningar och tUl anläggningar för behandling av kemisktoch i vissa fall även annat avfall. I enUghet med deriktlinjer för den framlida jordbrukspolitiken som fastlades av riksdag inriktasstödet till jordbmket framför allt på att ge jordbmket etl gränsskydd för deninhemska produktionen och stöd till rationalisering. Rationaliseringsstödet geshuvudsakligen i form av statlig kreditgaranti för investeringar i jordbruket.Sedan budgetåret 1967/68 har staten ställt till förfogande garantiramar påtillsammans mer än 1 300 milj. kr. För nästa budgetår föreslås en iförhållande Prop.1972:1 Bilaga 11 2 till innevarande budgetår oförändrad garantirampå ca 300 milj. kr. En särskUd proposition kommer att läggas fram tillvårriksdagen med anledning av lantbruksstyrelsens översyn av slödel lilljordbrukets rationalisering i vad avser vissa företag med mjölkproduktion. SkogspolUiken utreds f.n. av skogspolitiska utredningen. Utredningen beräknas lägga fram sina förslagunder , I avvaktan härpå föreslås inga reformer på delta område förnästa budgetår. Av stor betydelse förrationaliseringen inom jordbmket och skogsbruket är den utbUdning, forskningoch försöksverksamhet som bedrivs inom dessa områden vid jordbrukels högskolor.Under 1960-lalet tillfördes dessa högskolor betydande personella resurser.Även för nästa budgetår föreslås vissa resursförstärkningar i fråga omtjänster. Framför allt föreslås dock alt anslagen lill byggnader vid dessahögskolor räknas upp väsentligt. Underjordbrukshuvudtiteln föreslås för nästa budgetår också särskilda medel förkurser i arbetarskydd och arbelsmiljöfrågor på både jordbrukets ochskogsbrukets områden. Överenskommelse träffadesunder om prissättning på jordbruksprodukter den 1juli 1971den , Kännetecknande för utvecklingen av jordbruksproduktionenunder senare år har varit dels nedgången i antalet mjölkkor och den däravföljande minskningen av mjölkproduktionen, dels en ökad övergång lillspannmålsproduktion och de därav följande stora spannmålsöverskotten. För altbryta den nedåtgående trenden i utvecklingen av mjölkproduktionen höjdesavräkningspriset på mjölk liU jordbrukarna väsentligt genomhöjningar av parliprisema på mjölk och övriga mejeriprodukter men också genomytterligare tillskott av regleringsmedel. Den kraftiga höjningen har avsevärtförbättrat lönsamheten inom mjölkproduktionen och tillsammans med de redan beslutadehöjningarna för de två närmaste åren bör den ge möjlighet till en stabiliseringav produktionen. Sedan prisförbättringarna genomförts har ocksåmjölkproduktionen ökat. varmjölkinvägningen vid mejerierna 68 "/o lägre än motsvarande månader år1970, Invägningen var däremot ca 7 o/o högre än ,Till denna utveckling har förutom lönsamhetsförbättringen även den goda skörden1971 medverkat. Mot bakgrund av framförallt de senaste årens produktionsutveckling för andra produkter än mjölk haren fortsatt försiktighet med prishöjningar på övriga produkter iakttagits, Spannmälsarealenminskade visserligen med ca 4 "/o men denbetyd- Prop.1972:1 Bilaga 11 3 ligtbättre skörden medförde rekordartade överskott. De planeradehöjningarna av inlösenpiiserna för spannmål kunde därför inte genomföras. Förslaget till prisreglering beräknas förtreårsperioden successivt tillföra jordbruket en inläktsförslärkning påsammanlagt 637 milj, kr. Av intäktsförslärkningen hänför sig ca 86 milj, kr,lill ökat ianspråktagande avinförselavgiftsmedel, vilket begränsar prishöjningarna för konsumenterna. Priserna på jordbruksprodukter kominerdessutom all justeras för varje halvår till följd avutvecklingen av den allmänna prisnivån. En första justering har skett den 1januari . fattades också beslut omökat statiigt slöd till jordbruket i norra , Pristillägget för mjölkökades och uppgår nu i vissa områden lill ca 20 "/o av avräkningspriset. Vidareinfördes pristillägg på nöt- och fårkötl saml fläsk. Kostnaderna förprisstödet beräknas för /72 öka med ca 29 milj, kr. till ca 66milj. Stödet syftar till att bryta den nedåtgående trenden i produktionsutvecklingeni jordbruket i norra . Mjölkproduktionen har också all döma avproduktionsutvecklingen i norra jämfört med landet i övrigt påverkatsgynnsamt av del förstärkta stödet. Resurserna förjordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering har kraftigt förstärkts.Jordfonden, som har stor betydelse förstrukturrationaliseringen, uppgår f. n. lill 277 milj. kr. Faslighels-förvärvenmed anlitande av fonden har ökat under /71. harförsäljningen av fasligheter ökat. Såväl förvärven som försäljningarnauppnådde under /71 den högsta nivån hittUls. Del är angeläget att verksamheten kan ytterligare ökas. Under budgetåret1970/71 har inkomsterna på delfonden för inlösen av ofullständiga jordbruköverstigit utgifterna. Det behövs inte längre reserveras särskilda medel för detta ändamål. Medlen på delfonden föreslås därförfå utnyttjas även för fondens allmänna ändamål. För skördeskador skördutbetalades 15 milj. kr.Medlen i skördeskadefonden synes räcka för kommande utbetalningar avskördeskadeersättningar. Till komplettering av systemet med permanentskördeskadeskydd står lill förfogande behovsprövade bidrag med etl belopp som motsvarar 1 "/o av utbetaladeskördeskade-ersältningar. Det lägsta belopp som får disponerasur fonden för behovsprövade bidrag föresläs höjt från , tiU 600 000kr. Rådgivnings- ochkursverksamheten i fråga om jordbrukels rationalisering har under /71bedrivits i stor omfattning. För /73 föreslås ytterligare medelför kursverksamhet i frågor rörande arbetarskydd och arbetsmiljö inomlantbruket. Prop.1972:1 Bilaga 11 4 Efterfrågan på skogsprodukter bedöms pålång sikt vara god på världsmarknaden. Detta gäller i hög grad somär den främsta marknaden för svenska produkter. Är 1971 har dock präglats av vissa avsättningssvårigheter. Skogsindustrinsstora lageruppbyggnad samt produktionsinskränkningar underår 1971 har bl. a. lett tUl att skogsbrukets avsättningsmöjligheter förmassaved har minskat. En fortsatt kraftig rationalisering inom skogsbruket ärnödvändig med hänsyn till att världsmarknadspriserna på skogsprodukter intekan beräknas stiga nämnvärt. Frågan om hur staten med hänsyn till bl. a.skogsindustrins ökade krav på råvara på bästa sätt skall medverka lill en från ekonomisk och social synpunkt sundutveckling inom skogs-bmket utreds av skogspolitiska utredningen, som beräknaslämna sitt belänkande . För /73föreslås en ökning av bl. a. anslaget till kursverksamhet för skogsbrukels rationalisering för kurser iarbetarskydd och arbetsmiljö samt av anslaget till vägbyggnader på skogar ienskild ägo. Bidragsramen för samverkansområden föreslås utökad med 1 milj. kr.till 11 milj. kr. Inom fiskerinäringen har en fortsattkonsolidering av fiskeföretagen ägt rum. riksdag har beslutat altunder /72 statliga lånegarantier på sammanlagt 20 milj. kr,skall få lämnas för detta ändamål. Statliga kreditgarantier med 5 milj, kr, fårjämsides med lån från en särskild lånefond lämnas även för lån till fisketsberednings-och konservindustri. Vidare utgår under innevarande budgetårstatliga fiskerilån för ralionaliseringsåtgärder med 9 milj, kr. Bidrag och lånbar vidare ställts till förfogande för fiskare som drabbats ekonomiskt tillföljd av Nordostallantiska rekommendation om förbud motsillfiske i och Skagerak och perioden den 20 augustiden . För nästa budgetår föreslås stödåtgärderav samma omfattnhig som innevarande år. Livsmedelskontroll m. ni. 1971 ärs riksdag beslutade om en nylivsmedelslag. Genom den nya lagen vidgas möjligheterna att vidta åtgärder föratt förbättra livsmedlens hygieniska kvalitet och att hindra olämpligatillsatser i livsmedel. Ökade möjligheter kommer vidare successivt att ges förkonsumenterna att avgöra livsmedlens kondition och näringsvärde genomhållbarhels-märkning, innehåUsdeklaration,varumärkning m. m. För att leda och samordna arbetet medUvsmedelskontroUen m. m. inrättades . Verket överlog uppgifter från 1972:1 BUaga 11 5 veterinärstyrelsenoch , vilka upphörde. Genom tillkomsten av verket har resurserna för livsmedelskontrollenkraftigt förstärkts. I enlighet med beslut av 1971 ärs riksdaghar en ny rennäringslagstiftning trätt ikraft . Samebyarna organiseras härigenom såsom ekonomiskaföreningar med huvudsaklig uppgift all driva renskötsel. I syfte att ökalönsamheten i rennäringen lämnas statiigt stöd i form av lånegaranti och bidragtill ralionaliseringsåtgärder. För att un-deriältaövergången tiU den nya organisationen utgår medel för information ochrådgivning till näringsutövarna. Dessa medel föreslås utgå i oförändradomfattning under /73. Utbildningen ochforskningen samt försöksverksamheten på jordbrukets, skogsbrukels och veterinärmedicinens områden har undersenare är erhållit betydanderesursförstärkningar. Anslagen till dessa ändamål föreslås för nästa budgetår uppgå tUl ca 178 milj.kr. Anslagen till jordbrukets högskolor föreslås öka med ca 19 milj.kr. a. tillförs den inrättade landskapsarkitektlinjen vidlantbrukshögskolan ytterligareutbildningsresurser. Vidare tillförs ytterligare entjänst för vattenvårdsforskning. Arbetet med alt förse högskolorna medändamålsenliga lokaler har fortsatt . Byggnadsarbeten för drygt 40milj. åt främst lanlbrukshögskolan har påbörjats ellervarit under byggnad. Anslaget till byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolorökas för nästa budgetår med 11 milj. kr. till 25 milj. kr. Enligt beslul av1970 års riksdag skall velerinärhögskolan och statens veterinärmedicinska anstalt omlokaliserastiU . En kommUté har lill uppgift alt utarbeta förslag tiU nya lokalerm.m. för dessa institutioner. Kommittén har redovisat lokalprogramför utflyttningens första etapp. Staten har träffat avtalmed berörda branscher om finansieringen fören treårsperiod av koUektiv forskning dels på del jordbrukstekniska området, dels rörandeskogsträdsförädling och skogsgödsling m. m. Det statiiga stödet uppgårför perioden lill . SärskUda sakkunnigahar tillkallats för förhandling med berörda branscher om finansiering avkollektiv skogsteknisk forskning. Under förutsättning alt avtal kan träffas kommer särskild proposition iämnet att läggas fram för vårriksdagen. Miljövård m. m. MUjövårdens primära uppgift är attgarantera alla en livsvänlig miljö. Därför måste miljöförstörelsen hejdas ochförstörd miljö så långt möjligtåterställas. Detta kräver samarbete mellan stat, kommuner, näringslivoch enskilda. Statsmakternas uppgift är att ange riktlinjer och regler förolika organs handlande på miljövårdens område. En god miljö omfattar såväl rentvatten, frisk luft och oförstörd natur som hälsosam arbetsmiljö, positivbostadsmiljö och stimulerande frilids-miljö. Alla dessa delar av miljön måsteses som en heihet. Det är därför nödvändigt att insatserna på de olikadelområdena av miljön inte vidtas isolerade frän varandra. Vid besluten måstehänsyn tas till effekterna på lolalmiljön. Medvetenheten ommiljövårdsproblemens omfattning har vuxit fram successivt. I takt med attkunskapen om problemen ökat har också motåtgärdernaintensifierats. En rad reformer och åtgärder har satts in under de senasteåren. En omfattande administration har byggts upp med statens naturvårdsverkoch som centrala myndigheter.