prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Ersättningen under /73 beräknas liU . Ersättningen till postverket förbefordran av militärbrev uppgick under /71 tiU . /73 beräknas ersättningen till . Ersättning till postverket för befordranav tjänsteförsändelser för /73skuUe således enUgt verkets beräkningar uppgå till (154 408 000+2 530000+296 000) . eller avrundat 157 milj.kr. beräkning av medelsbehovethar inte gett mig anledning till någon erinran. Anslaget bör sålunda /73 föras upp med 157 milj. kr. Härav bör ett sä stort beloppavräknas mot au- 1972:1 BUaga 8 197 tomobilskaltemedel, som svarar mot den del aversättningen för befordran av tjänste försändelser, som beräknas falla påsädan verksamhet vid myndigheter, för vilken kostnaderna avräknas mot angivnamedel. Med ledning av upplysningar frän postverket kan denna del aversättningen för nästa budgetär uppskattas lill . Jag hemställer,att Kungl. att tUl Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /73 anvisaett förslagsanslag av , därav . att avräknas motautomobUskattemedlen . Bidrag till vissa internationeUa sammanslutningar m. m. 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 1 186 000 1 606 000 1 871 000 Anvisat 1971/72 () m. m. för frågor rörande vägväsendet (PIARC) m. m. Förenta Nationernasekonomiska kommission för (ECE) Vissa förhandlingar rörande vägtransporterVisst internationellt Irafiksäkerhetsarbete Vissa förhandlingar rörandesatellitkommunikationer frågor(lALA) Internationella hydrografiska byrån Förhandlingarrörande sjöfarten samt Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) Bidragtill internationeU ispatrullerings-tjänst i norra till driftenav livräddnings-och väderleksfartyg i föreningen iBryssel för sjöfartskongresser(PIANC) 16. Bidrag till vissa fyrar i 10 300 85 300 15 400 40 000 + 1000 + 4 000 5 000 ' 25 000 1972:1 BUaga 8 19S Under /73 skallårsavgiften för erläggas. avgift torde kunnauppskattas tiU ca . Där utöver tillkommer liksom föregående år särskUda bidrag till World Weather Watch utvecklingsfond med oförändrat . Kostnaden för att sända representanter lill WMO:solika organ beräknas liU . innebärande en ökning med . i förhållande till inneva rande år. Sammanlagt bör således posten uppföras med (300 000 + 75 000 + 115 000) . De bUaterala överenskommelser med andraeuropeiska stater angående internationellperson- och godsbefordran på vag med motorfordon som ingått harföranlett flera förhandlingar angående kvoter m. m. Omfattningen av dessadiskussioner har blivit något större än beräknat. Dessutom beräknas underbudgetåret diskussioner om nya avtal med ytterligare länder bli aktuella,varför anslaget bör uppräknas med . Etl omfattande trafiksäkerhetsarbetebedrivs inom ramen för bl. a. ECE och . Emellertid kan bl, a, som enföljd av OECD-sam-arbetet en växande samverkan förväntas mellan mindregrupper av länder kring specifika projekt. För ändamålet beräknas . Europeiska konferensen angåendetelekommunikationer via satelliter (CETS), vari deltar, har numeraupphört med sin verksamhet. Vissa ackumulerade utgifter för medverkaninom CETS' ram i det s. k. F 9-försöket med telesatellitutruslning enligt härom träffat särskilt avtal kan beräknas förfallatiU betalning under första hälften av . Då del emellertid ej kanuteslutas att medel till läckande av ifrågavarande utgifter kommer alt behövalas i anspråk först under /73 bör anslaget för nämnda årberäknas med hänsyn till denna eventualitet. (5 000 Schweizer franc). Presidenten är fram svensk, vilket medför extra resekost nader om ca . Resekostnaderna för svenska deltagare vid de regelbundna exekutivkommittémötena i beräknas till ca . Medlemsavgiften kommer att höjas med 4 000 kr.till . Sverigesmedlemsavgift till Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) beräknas öka frånca . beroende på att IMCO:s budget föreslås höjdmed . Skälet härför är två planerade stora konferenser, en 1972 angåendesjövägsreglerna och en 1973 angående havens förorenande. Kostnaden för att sända svenskarepresentanter tUl IMCO:s konferenser och kommittéer väntas på grund av vidgatsvenskt engagemang i organisationens arbeteöka med . Vissa utredningsuppdrag som åtagitsig för organisationens räkning beräknas kosta oförändrat 120 000 kr.Vidare medför förberedelsearbete 1972:1 BUaga 8 199 iform av konferenser etc. i samt administrativt merarbete på grand av IMCO-verksamheten kostnader påsammanlagt . Slutligen bör medel för representation i samband medSveriges deltagande i sjösäkerhetskommitténs arbete beräknas till . Sammanlagt bör således posten uppföras med (300 000 + 150 000 + 120000+ 40 000 + 10 000) , innebärande en ökning med . Med hänsyn tUl automatiskakostnadsslegringar samt viss utökning avstationeringsperioden bör anslaget höjas med . Under åberopande av det anförda samt medhänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår att lill Bidragtill vissa iniernationella sammanslutningar rn. m. för /73 anvisa ellförslagsanslag av . Beredskap för civil luftfart 1970/71Utgift 374 000 Reservation 1170 000 1971/72 Anslag 800 000 1972/73Förslag 800 000 I skrivelse den 24augusti 1971 har luftfartsverket beräknat medelsbehovet för /73till . Med hänsyn till handlingarnas innehåU torde någon redogörelse inte böralämnas tiU statsrådsprotokollet. Handlingarna torde få bringas tillriksdagens kännedom i samband med att de ställs till vederbörande utskottsförfogande. Med hänvisning tillden begränsning till vissa beredskapsfrämjande åtgärder som redovisats i prop. 1966: 1(bil. 8 s, 201) beräknar jag för /. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Beredskap för civil luftfart /73 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för visst värderingsförfarande 1970/71Utgift - 1971/72Anslag 40 000 1972/73Förslag 40 000 Fr. o. m. finns en förhela landet gemensam värderingsnämnd med uppgift att avgöra frågan om viUkorenvid inlösen av 1972:1 BUaga 8 200 rörelseeUer tUlgångar i samband med återkaUelse av trafiktillstånd enligtförordningen (1940:910) angående yrkesmässig automobUtrafik m.m. består av tre ledamöteroch suppleanter för dem. De utses av Kungl. Kostnaderna för nämndenskall bestridas av staten men genom utdebitering efter varjevärderingsförfarande slutgUtigt belastaden som förvärvar tillstånd. På riksstatens inkomstsida finns därför enmotsvarande inkomsttitel, benämnd Ersättning för visst värderingsförfarande. Kostnadema förvärderingsnämndens verksamhet uppskattar jag överslagsvis tiU . Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Kostnader för visstvärderingsförfarande för /73anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för riskgaranti tiU Scandinavian AirlinesSystem 1971/72Anslag 1 000 1972/73Förslag 1 000 Från anslagetbestrids eventuella utbetalningar i anledning av den garanti som Kungl. Maj:t kan ställa dels ifråga om ersättning för förlust av eller skada på SAS luftfartyg tUl följd avflygplanskapning (prop. 1970: 165, SU 1970: 213, rskr 1970: 428), dels i frågaom ersättning för förlust av eller skada på SAS tiUhöriga flygplan av typBoeing 747 orsakad av krigshandUng eUer liknande handling (prop. 1971: 75 bil.4, : 4, rskr 1971: 115). Den närmare utformningen av garantiernaregleras genom överenskommelser meUan de tre skandinaviska staterna. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Kostnader'för riskgaranti till för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 8 201 Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. I prop, 1971: 1(bil. 8 s. 134) framlades investeringsplaner för huvuddelen av de underkommunikationsdepartementet hörande kapitalfonderna. Därvid redovisadespostverkets, (exkl. rundradio), statensjärnvägars och luftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrådsfondoch fond. I det följande lämnas för budgetåren 1970/711972/73en motsvarande redovisning för dessa fonder. /73 tillkommer även fonden för kanalverk. Vidareframläggs en sammanfattande redogörelse för investeringarna i övrigt såvittavser del av kapitalbudgeten. InvesteringsutfaU för /71 I följande tabellredovisas de anslagsmedel, som under det gångna budgetåret stått till förfogande, och den omfattning ivilken de tagits i anspråk. Enligt beräkningarna i prop. 1971: 1 skullemedelsförbrukningen på investeringsanslageninom verksamhetsområde uppgå tUl 1 145,7mUj. under /71. De sammanlagda faktiskainvesteringsutgifterna har stannat vid I 141,1 milj.kr. och såledesunderskridit de beräknade utgiftema med 4,6 milj. kr. beräknad i prop, 1971:1 milj, kr. Varav 2,3 milj.kr, pä tilläggsstat. 1 saml Nr 1. Prop.1972:1 BUaga 8 202 Beräknad medelsförbrukning för /72 1971: 1 förordades fÖr budgetåret1971/72 ett totalt rambelopp av 1 155,7 mUj.kr. för här berörda fonder, exkl.rundradioanläggningar under fond. Jämfört med motsvarande beloppför det föregående budgetåret innebar detta en ökning med 10 milj. kr. Maj:t om vissatidigareläggningar av post-ochteleinvesteringar. Genom höjning av postverkets investeringsram med 6,1milj. möjliggjordes tidigareläggning av planerade posthusbyggen i , ,och . Efter anslag påtUläggsstat I har postverket fått en ytterligare höjning av investeringsramen med 1,7 milj. kr. tiU nuvarande43,2 milj. kr. Genom höjning avteleverkets ram med 18 milj, kr, möjliggjordes tidigareläggning av planerade telebyggen samt avindustribeslälhiingar. Den 7 september 1971beslöt Kungl, Maj:t om ytterligare tidigareläggningar av arbeten i sysselsätlningsfrämjande syfte.Investeringsramen för och höjdes med 40 milj. kr.resp. 2,8 milj. kr. Ramhöjningen förteleverket möjliggjorde bl. a. tidigareläggning av planerade telebyggen och av anläggningsarbeten i och Göteborg.Den 17 december 1971 beslöt Kungl. Maj:l om ytterligare höjning av statens järnvägars ram med 3,9 milj. kr.för tidigareläggning av investeringar i rullande materiel. De olika ramhöjningarna vid televerketoch statens jämvägar innebär att den nuvarande ramen uppgår till 682,9 mUj.kr. resp. 361,7 milj. kr. Den totala investeringsomslutningen /72 beräknas därvid uppgåliU 1 229,5 mUj, kr. I följande labell redovisas beräkningarna enligtprop, 1971: 1, de beräkningar som gjordes och den medelsförbrukning som f, n, kan föratses. Beräknad medelsfSrbrukning budgetåret 1971172 1971 milj, kr. , exkl, rundradio Prop.1972:1 BUaga 8 203 Beräknad medelsförbrukning för /73 För budgetåret1972/73 föreslår verksstyrelsema investeringar om sammanlagt 1 525 milj, kr., vilketjämfört med beräkningarna i prop. 1971: 1 för innevarande budgetår skulleinnebära en ökning med 369,3 mUj. och iförhållande tUl nu verkställda beräkningar för samma budgetär en ökningmed 295,5 milj. kr. När det gäUer de olika verken föreslås, jämfört medsenaste beräkning för /72, ökningar för postverket med 1,6milj.kr., för exkl. rundradio med 156,6 milj. kr., för statensjärnvägar med 33,3 mUj. kr., för luftfartsverketmed 31,3 milj. kr., för med 39,8 mUj. och för sjöfartsverketmed 25,4 milj. kr. För utbyggnad av barsjöfartsverket begärt etl anslag om 7,5milj. under fonden för kanalverk. Vid en avvägning från olika synpunkter har jag för nästabudgetär ansett mig böraför ifrågavarande fonder räkna med en total medelsförbrukning av 1 254,6 milj. kr., vUket innebär en ökning med 98,9 milj.kr, jämfört med motsvarande totalbelopp för innevarande budgetår enligtprop, 1971: 1. I förhåUande tiU beräkningama i prop. 1971: 1 innebär mitt förslag för postverkets, ,luftfartsverkels och sjöfartsverketsinvesteringar höjningar med 1,9, 86,1, 16,9 resp. 4,2 mUj. Under fondenför kanalverk beräknar jag 7,5 milj. kr, för en utbyggnad avSödertälje kanal. Statens järnvägars investeringar minskar med 17,7 milj, kr. Nedgången sammanhänger med denförväntade minskningen avinvesteringarna för lokaltrafik. Om man frän-räknar dessa investeringarökar SJ:s investeringsram med ca 13 milj. kr. Med hänsyn härtill ökar såledesinvesteringsutrymmet för kommunikationsverken med ca 130 mUj. kr.jämfört med beräkningarna i prop. 1971: 1. I den inledandeöversikten har jag lämnat en sammanfallande redogörelse förinvesteringsbehovet inom de olika verken och i korthet berört inriktningen av investeringarna för nästabudgetår. Den för /73 förordadeinvesteringsverksamheten framgår av följande tabeU. 1972:1 BUaga 8 204 chefen milj, kr. , exkl, rundradio 1 525,0 1 254,6 Underkommunikationsdepartementets kapilalbudget upptas vidare anslag med ett formeUtbelopp om . till statens lånefond för den mmdre skeppsfarten samt med15 mUj. för garanti lill Aktiebolaget . En sammanfattning avanvisade resp. förordade anslagssummor för affärsverksfondema, statens vägverksförrådsfond, fond och fonden för kanalverk samtberäknad medelsförbrakning under budgetåren 1971/72 och 1972/73 ges i följandesammanställning. Anslag och medelsförbrukning budgetåren 1971/72och 1972/73 förbrukning 1971/72' milj. kr. förbrukning 1972/73 »3,1 ' Inkl. tidigarelagda investeringar. * Varav 1,7 milj. kr. ' Varav 2 milj. kr, överförts tillbudgetutjämningsfonden per . Anslagsbehållningarna perden uppgick till ca 120,2 milj. kr. TUlsammans med för innevarandebudgetår anvisade anslag om 1 157,5 milj. kr. utgör den för budgetåretdisponibla anslagssumman ca 1 278 milj. kr. Med nu beräknade investeringsramarkommer medelsförbrukningen under innevarande budgetår att uppgå liU totalt ca Prop.1972:1 BUaga 8 205 1230 milj. kr. Behållningarna vid budgetårets slut kommer därmed att utgöra ca48 milj. kr. De beräknade anslagsbeloppen för nästa budgetår avser attjämte behållningarna fråninnevarande budgetär täcka den förutsatta medelsförbrukningen och däratöver geen marginal om för alt möjliggöraökade investeringsramar om det skuUe påkallas av konjunkturmässiga eUer andra särskUda skäl. De förordadeanslagen uppgår tiU sammanlagt 1 331 milj. kr. TiUsammans med deberäknade tiU /73 ingående behållningama kommer den under sammabudgetär tillgängliga anslagssumman attuppgå tiU ca 1 379,2 milj. kr. Då medelsförbrukningenuppskattas lill ca 1 254,6 milj. kr. utgör anslagsreserven ca 125 milj.kr. Medräknas även övriga anslag underkommunikationsdepartementets del avkapilalbudgelen, dvs. anslagen under statens utlåningsfonder och fondenför låneunderstöd blir totalsumman för /73 enligt förslaget 1 . att jämföras medpå riksstalen för /72 för motsvarande ändamål upptagna . Anslagen ökar således totalt med ca 173 milj. kr. Jag hemställer, alt Kungl. att avge yttrande med anledning av vad jag sålundaanfört. 1972:1 BUaga 8 206 tiUgångaruppgick lill sammanlagt 16 945,5 milj. kr. Bokfördanettovärdet av fast egendom, huvudsakligen posthus, utgjorde 147,2 milj. kr.,bokförda nettovärdet av motorfordon m. m. 33,2 milj. kr. samt förråd 7,7 mUj.kr. Övriga tillgångsposter på balansräkningen hänförde sig i huvudsak tillPostbanken. Statskapitalet ipostverket, inkl. stamkapital och slalsverkslän i Postbanken på vardera 38,4milj. kr., uppgick till 207,8 milj. kr. vilket innebar en ökning underbudgetåret med 38,1 milj, kr. Överskott att inlevererauppgick för /71 till 11,6 mUj, kr. (inkl. ränta på ) mot 10,4 milj. kr. under närmast föregående budgetår.Postbankens överskott för uppgick tiU 58,4 milj. kr. inkl.återföring av 13 milj. kr. från en fond för utvecklingskostnader. Överskottetavsattes i sin helhet tiU värderegleringskonto för obligationer. I skrivelse den 25augusti 1971 och i anslutning därtUl lämnad komplettering har postverkethemställt om investeringsanslag lill posthus m. m. för /73.Vidare bar postverket i skrivelser och den 14 oktober 1971hemställt om inrättande av tjänster som kräver godkännande. Posthus m. m. , behållning Anslag Förbrukning '55 200 000 "29 000 000 1972/73 postverket *44 800 000 *37 300 000 ' Varav pä tilläggsstat 13 900 000. " Varav på tilläggsstat 1 700 000. » Preliminärt belopp inkl. tidigarelagdainvesteringar, * Preliminärt belopp. 1972:1 BUaga 8 207 Utvecklingen av postverkets rörelse UtveckUngen avpostvolymen, mätt i portointäkter i fasta priser, var under det första /71 gynnsamoch volymen ökade då . Under andra budgethalväret inträdde emellertid enförsämring och volymen minskade med 0,5 %.Den ogynnsamma utvecklingen under budgetårels senare del medförde attden totala volymökningen för hela /71 blev eller 1,5procentenheter lägre än den prognos som låg till grund för den för budgetåretfastställda driftstalen. Den försämradeutvecklingen sammanhänger med konflikten på arbetsmarknaden i februarioch och den aUmännakonjunkturnedgång som började göra sig gällande under första halvåret1971, bedömer det som mestrealistiskt att räkna med att den totala postvolymen /73 kommeratt ligga på i stort sett samma nivå som under /71, nedgång ökadepaketrörelsen mätt i antalet inlämnade paketunder . Ökningen fortsatte även under januari månad1971. Under vinterns arbetsmarknadskonflikt, då postverket inte kunde ta emotpaket i samma omfattning som normalt, började emellertid paketvoljTnen minska, en nedgång som sedan har fortsatt, delvis somen följd av konjunkturavmatlningen. Antalet oadresserade försändelser(grappkorsband) ökade mednästan och postverkets marknadsandel för dylika försändelser till hushållhar uppskattats lill . Antalet adresserade trycksaker ökade med jämfört med är 1969 och marknadsandelen för dessa torde vara . genomfördes en indelning avtrycksaker och varuprov i två klasser, Aoch B, med olika avgifter och postbehandlingstider. Försändelsertillhörande klass A behandlas lika snabbi som brev och når i de flestaförbindelser adressalen första vardagen efter inlämningsdagen. Försändelser av klass B, för vilka portot ärlägre, når i regel adressaten senast tredje vardagen efterinlämningsdagen. Uppdelningen i A-ochB-försändelser ger kunderna möjlighet att själva välja önskad post-behandlingslid.Andelen A-korsband uppgår f. n. till av trycksaker ochvaruprov. Antalet dagstidningari postverkets tidningsrörelse minskade med ca 25 milj. exemplar. Däremot ökade antaletpostbefordrade veckotidningar med ca 20 milj., varför den totala minskningenblev 5 milj. exemplar. Anledningen tiU denkraftiga minskningen av antalet postbefordradedagstidningar är bl. a. den samdislributionsrabatt som sedan den 1januari 1970 på vissa villkor utgår till tidningsutgivarna för att främjasamdislribution av dagspress. En del av den tidningsvolym som postverkethärigenom förlorat har gått över till verkets dotterbolag återstoden gått till privata konkurren- Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUtationsdepartementet 208 ter.Även under /72 och följande budgetår kommer antalet av postverketbefordrade dagstidningar sannolikt all minska något. För veckotidningarna torde däremot volymen komma alt vara i stort sett oförändrad. I nedanståendetablå visas de olika rörelsegrenarnas procentuella förändringar under perioden 19611968samt samtpenningförmedlingens beloppsmässiga ulveckUng under dessa år. -1,8 -2,3 Under det gångna budgetåret ökadepostgirots omsatta belopp tUl . Den sammanlagda inlåningen på postsparbanks- ochpostgirokonton steg från 13,7 tiU , dvs. ochPostbanken befäste därmed sin ställning som landets största bank påinlåningssidan. diligensrörelse omsatte 27 milj. kr. jämfört med 24,9 milj. kr. under år 1969.Avflyttningen från landsbygden och denökande privatbUismen medför emellertid att resandefrekvensen sjunker. Ijämförelse med minskade antalet resor i linjetrafik med , menden totala minskningen stannade vid beroende på en fortsatt ökning avbeställningstrafiken. var totala antaletanstäUda i postverket 49 622 mot 48 158 . Personalstyrkanökade således med 1 464personer. Uttryckt i antal årsanstäUda ökade personalstyrkan under år1970 med 1 040 till 38 370. De löneförbätttingar som 1971 årsavtalsrörelse medförde irmebär och kommer att innebära en mycket hårdbelastning för postverkets ekonomi. För att förbättra postverkets ekonomiskaläge gjordes en aUmän portohöjning . Trots den vidtagnahöjningen bedöms postverket om inga andra åtgärder vidtas lämna ett avsevärtunderskott under /72. har i sammanhanget hemställtom anslag budgetåren 1971/72 och 1972/73 för icke lönsam tidningsdistributionoch diUgenstraf ik. 1972:1 BUaga 8 209 Medelsförbrukning under budgetåren1970/711972/73 För /71 medgavs ursprungligen en investeringsram av 40,2 milj.kr. Maj:ts beslut och den 15 juh 1970 och genom anslagpå tiUäggsstat I ändrades ramen till 53,5 milj. kr. UtfaUet för budgetåret,50,9 milj. kr., innebär en underförbrukning med 2,6 milj. kr., i huvudsakberoende på eftersläpning i betalningsutfallet för vissa byggnadsföretag. För /72 medgavs ursprungligen en investeringsram av 35,4 milj.kr. För att möjliggöra tidigareläggning av husbyggen och industribestäUningar harinvesteringsramen höjts två gånger, senast efter anslag på tilläggsstat I. Dennu gäUande ramen på 43,2 milj. kr. beräknar postverket förbruka helt. För /73 räknar postverket med en medelsförbrukning av 44,8 milj.kr. I följandesammanställning redogörs för faktisk resp. beräknad medelsförbrukningbudgetåren 1970/711972/73 med fördelning på ohka objektsgrupper. '1971/72 Anskalfning av bilar m m ' Inkl. tidigarelagda investeringar. Den av postverketframlagda investeringsplanen för posthus återges i det följande. Under /71har för tiUbyggnad av postgirohuset i förbrukats 17,8 milj. kr. Avmedelsutrymmet för övriga posthus har ca 9 milj. kr. utnyttjats för ny-, om-och tillbyggnadsarbeten av posthus i bl. a. , , ,(Mellersta förstaden), , och . 1971:1 (bil. Prop.1972:1 BUaga 8 210 Investeringsplan för posthus (miU. '1971/72 I Byggnader påbörjade före Om- och tillbyggnad av Om- och tillbyggnad av Om- och tillbyggnad av II Byggnader avsedda att Om- och tillbyggnad av Summa I + II ' Inkl. tidigarelagda investeringar, s,147) beräknades för budgetåret en medelsförbrukning av 18,5 milj, kr. förpostgirohuset och 11,1 milj. kr. för övriga posthus. Utfallet understiger alltså beräkningamamed . resp. 2,1 milj.kr. Underförbraknin.gen för objeklsgrappenövriga posthus beror i allt väsentiigt på eftersläpning i betalningsutfallet iförsta hand för posthusen i och . Arbetet med tillbyggnaden avpostgirohuset i och med byggnadsobjektenii , , , MeUersta förstaden i och Växjöfortsätter under /72, Nybyggnad av posthus i ochYstad samt om- och tillbyggnad av posthuseni och påbörjades enlighet med Kungl, Maj:tsbeslut om tidigareläggning , Prop.1972:1 BUaga 8 211 I investeringsplanen för posthus anges nutotalkostnaden för postgirohuset i tiU 49,4 milj, kr. mot tidigareberäknat 50,8 milj. kr., detta trots att bl. a. reservkraftutrustningenberäknas kosta 2 milj. kr. mer än tidigare beräknat. För igångsättning under budgetåret1972/73 anmäler postverket fyra nya byggnadsföretag, nämligen nybyggnad avposthus i (), och samt om- och tillbyggnad avposthuset i . Nybyggnad av posthusi (). Postkontoret 1 är inrymt i enav postvericet ägd byggnad inom kvarteret (centralposthuset).Postkonlorslokalerna har under senare är utökats genom om- och tillbyggnad',varvid den tidigare lastgården tagits i anspråk. Hela den av postverket ägdamarken är bebyggd. För av- och pålastning av post samt för uppställning av fordon disponeras efter överenskommelsemed kommunen en delav , som löper utmed . Trots genomfördaom- och tillbyggnader har postkontorets samtliga funktioner inte kunnat fåplats inom centralposthuset. Sålunda har expeditionen för in- och utlämning av paketinrymts i en provisorisk byggnad intelångt från centralposthuset. Den bilverkstad, som hör till postkontoret, ärinrymd i en postverket tillhörig byggnad, uppförd på SJ:s mark i omedelbar närhet av cenlralposthuset. Dessutomhar man tvingats hyra lokaler på skilda häll för vissa av postkontorets störreavdelningar, bl. a. för posttullenoch för sorteringsexpeditionen för avgående paket och masskorsband. För denna expedition ställs storakrav på lastnings- och lossningsutrymmeför såväl landsvägs- som järnvägsbefordran. I den sorterings- ochtransportorganisation, som började tUlämpas 1968, fungerarpostkontoret I som uppsamlings- ochspridningspostanslalt inom såväl brev- som paketområde. Brevomrädetomfattar A-regionerna //saml och paketområdet dessutom A-regionen /. är enav landets mest expansiva regioner.