prop · FV03124 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag angående åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhetm.m. Maj:t vUl härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över inrikesärenden, föreslå riksdagenalt bifalla de förslag om vUkas avlåtande tUl föredragandedepartementschefen hemställt. EnligtVårt nådiga beslul: På grandval av förslag från saneringsulredningenföreslås i propositionen all förbättringslån vilka innefattar viss kapital-och räntesubvention skall få ulgå för upprustning av lägenheterna i omodernaflerfamiljshus som ägs av kommun eller aUmännytligt bostadsförelag. Somföratsättning för lån skaU gälla att huset berörs av stadsplan eller annan plansom medför alt husels återstående användningslid är begränsad. Vidare föreslåsatt den inkomstgräns som g'äller för förb'ätt-ringslån lill enskUd person höjsoch anpassas till ändrade skatteregler. övriga förslag ifråga om modernisering av bostäder avses bli behandlade i proposition tUl 1973års riksdag. I propositionen behandlas också frågan om statligalån till täckande av onormal hyresförlust på gmnd av att lägenheter inle harkunnat hyras ut eUer upplåtas med bostadsrätt. Långivningen föreslås få karaktärav en engångsinsals, avseende hyresförluster . Somhuvudregel föreslås att lånen skall vara amorteringsfria , varefterde skall betalas tillbaka av . Slutiigen föreslås viss ökning av bostadslån som harutgått tUl AB Stadsfastigheter. 1 1972.1 saml. Utdrag av protokoUet över inrikesärenden, håUet inför HansKungl. Höghet Kronprinsen-Regenten I statsrådet på den 27oktober 1972. Närvarande: Statsministern , ministern för ulrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler efler gemensam beredning med statsrådels övrigaledamöter fråga om åtgärder för ökad bostadsförbättringsverksamhet m. m. tUlkaUadesmed stöd av Kungl. Maj:ls beslut med uppdrag att uiredafrågan om åtgärder för sanering av del äldre bostadsbeståndet. Ulredningen avgav under hösten 1971betänkandena (SOU 1971: 64 och 65) Sanering I och II med förslag till ålgärder för atl få lill stånd enökad bosladssanering. Yttranden översaneringsutredningens betänkanden har efler remiss avgetts av justitiekanslern,efter hörande av , hovrätten över ochBlekinge efler hörande av , kammarrätten, hyresnämndema förStockholms och , , statens vägverk, statensIrafiksäkerhetsverk, , ,, , (),bostadsslyrelsen efter hörande av länsbostadsnämnder, statens råd förbyggnadsforskning, , ,statens planverk, lantmäteristyrelsen, länsstyrelserna i ,, , och , , och Västernorriandslän efler hörande av vissa kommuner, boendeutredningen,byggkonkurrens-utredningen, bygglagutredningen, paritetslåneulredningen, 1965års musei- och utställningssakkunniga (MUS 65), fullmäktige i , fullmäktigei . > Generaldirektören , ordförande, riksdagsledamoten , direktörenClaésBreitholtz, riksdagsledamoten , kommunalrådet , direktören , riksdagsledamoten ochförbundsordföranden . , , styrelsen för Sverigesstadshypotekskassa. (), . Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund u. p. a. (HSB), Svenska , (), Näringslivets byggnadsdelegation,. , ,Samfundet för fastighetsvärdering. Svenska kommunal-lekniska föreningen,(), (), Föreningen . Föreningen förvaltnings-jurister, hälsovård, , . Vidare har yttranden inkommitfrån , , byalagssaneringsgrupp samt en forskargmpp vid . SÄF, ,. Svenska byggnadsinduslriförbundel, och har i sinayttranden hänvisat till yttrandet från Näringslivels byggnadsdelegalion. Bostadsslyrelsen har i sinanslagsframställning för /74 samt i skrivelse den 24 augusli1972 föreslagit vissa ändringar av villkoren för förbätlringslån. Ianslagsframställningen redovisas vissa undersökningar rörande oulhyrdalägenheter i statligt belånade flerfamUjshus. har i skrivelse den 14september 1972 hemställt om åtgärder med anledning av det hyresbortfaU somuppslår på grund av alt lägenheter inte kan hyras ut. I skrivelse den 7 september 1972har styrelsen för ÄB Stadsfastigheter hemstäUt alt den övre lånegränsen förbostadslån tUl bolaget höjs från nuvarande av pantvärdet. Yttrandeöver skrivelsen har avgetts av . I det följande behandlar jagsaneringsutredningens förslag i vad de avser utvidgning av tillämpningsområdetför förbätlringslån. Övriga förslag av saneringsulredningen avser jag attanmäla i senare sammanhang. Vidare tar jag här upp bosladsstyrelsensframställning om ändring av villkoren för förbätlringslån, frågan om statiigtstöd för hyresförluster och den av AB Stadsfastigheter gjorda framställningen. 1 saml Nr 124 2 Åtgärder för ökad förbättrings- ocbombyggnadsverksamhet 2.1 Gällande bestämmelser Bestämmelserna om bostadslån tillombyggnad och förbättring finns i bosladslånekungörelsen (1967: 552, ändradsenasi 1972: 303). Bostadslån till ombyggnad avflerfamiljshus som fyller ett varaktigl behov ulgår om bostadslägenheternasstorlek, utrustning och utformning uppfyller skäliga krav på godbostadsstandard saml om huset och anordningarna i dess närhet görbostadsmiljön tillfredsställande. Ytterligare förutsättningar för lån är atlombyggnadskostnaden är skälig med hänsyn till husets återståendeanvändningstid och all ombyggnaden inle är av endast ringa omfaitning. Lånetkan ha formen av nominelll lån med en amorteringstid av högsl ochamortering halvårsvis med lika stora belopp. Om del behövs med hänsyn tUlstorleken av de årliga kostnaderna kan i stället paritetslåneformen tillämpas. Bostadslån till förbättring avflerfamiljshus som inle fyller elt varaktigl behov (uppruslningslån) kan ulgåför begränsad modernisering, om planerad framtida sanering inle försenas ellerförsvåras. Arbetena skall anpassas lill husels återstående användningslid.Lånet ulgår i form av annuUelslån med en amorteringstid av högst . Räntan på bostadslån skall motsvarastatens koslnader för dess egen upplåning med visst tillägg föradministrationskostnader. Den är f. n. Bestämmelserna om förbättringslånfinns i kungörelsen om förbätlringslån (1962: 538, ändrad senasi 1972: 243). Förbätlringslån för förbättring aven- eller tvåfamiljshus kan ulgå huvudsakligen till personer som har fyllt 60år, förtidspensionärer och handikappade. En förutsättning är atl sökandens(makarnas) beskattningsbara inkomst inle överstiger . Vidare kanförhättringslån beviljas kommun eller aUmännytligt företag för förbättring avsådan lägenhet i flerfamiljshus som bebos av person som har fyllt ellerär förtidspensionär. Lån lill kommun eller allmännyttigtförelag utgår med belopp som motsvarar den godkända förbättringskostnaden ochlån lill annan med högst av denna kostnad. Lånet kan antingen i sin helhetvara räntefritt och slående eller beslå av en räntebärande amorleringsdel ochen räntefri stående del. Det ränte- och amorteringsfria lånebeloppet ulgörhögsl . Del avskrivs i regel i sin helhet efler 10 år.Amorteringstiden för den räntebärande lånedelen är normalt men den kanutsträckas tUl högsl . Räntan på denna lånedel är . Förbättringslånetinnehåller sålunda både en kapitalsubvenlion och en räntesubvention. 2.2Saneringsutredningens förslag rörande förbättringslån Saneringsulredningen erinrar om all kommun måsleförvärva fastighet som skall rivas på gmnd av cityreglering, störretrafikanläggning, galu-vidgning eller liknande anledning. De planer som angeratt rivning skall ske kan vara av kommunen antagna men ej fastställdaprincipplaner (områdesplaner), arbetsplaner för allmänna vägar ellerfastställda general- eller stadsplaner. De fasligheler som kommunen erbjudsall köpa är ofta de sämsta och mest nedslitna inom området. I sådana fastigheterförekommer olika grader av sociala missförhållanden. Upprustning av denna typav hus är ofta olönsam, särskilt om åigärderna måsle avskrivas på kort tid.Bristande lönsamhet kan innefiära all kommun visar tveksamhet och fördröjer eltevenluelll förvärv i syfte atl överta riv-ningsfastighelen först vid elt senaretillfälle närmare rivningslidpunklen. Frånbosladsförsörjningssynpunkt är det angeläget att upprustningsåtgärder vidtas idessa fall. Förbältringslånen synes med sin subventionsdel vara lämpade förfinansiering av upprustningar av denna typ av fasligheler. För all undvika eltutpräglat kategoriboende och underlätta ell kvarboende samt för alt stimulerakommun alt rusta upp hus som skall rivas inom överskådlig lid föreslårsaneringsulredningen all förbättringslån skall kunna lämnas till kommun ellerallmännyttigt företag för förbättring av flerfamiljshus som har förvärvats medanledning av atl totalsanering enligt en av kommunfullmäktige godkändlids-plan skall genomföras . I dessa fall skall förbätlringslån kunnautgå för samlliga lägenheter i huset. Ulredningen erinrar om alt uppraslning avflerfamiljshus som inle har varaktig användning kan finansieras med statligtbostadslån, s. k. upp-mstningslån. Sådant lån kan utgå lill allaägarekalegorier och innehåller inte någon subvention. Mol saneringsutredningens förslag atl vidgatUlämpningsområdet för förbätlringslån har tre ledamöter i ulredningenreserverat sig. Ledamoten anser del påkallat atttemporärt förbättra nedgångna bostäder, som på längre sikl kommer all saneras,men han menar all del bör ske i form av lån som lämnas på lika villkor tilllåntagare inom skilda kategorier. Först då kan man motse snabba resultat ifråga om bättre bosläder ål de många som bor mycket dåligt. villkor försådana lån lill enskilda fastighetsägare är att det allmänna genom inteckningarfår fullgod säkerhet för att de förbättrade fastigheterna på längre sikl skallkunna disponeras som saneringsplanerna förutsätter. Vidare anser reservantenatl del kan behövas subventioner, eftersom många inle kan betala de hyror somerfordras efter upprustningen. Delta slöd bör emeUertid ges lill de boende ochinte lill fastighetsägaren. Ledamöterna ochKällenius anser att gränsen mellan förbättringslånet och uppmstningslånelflyter. Risk finns atl förbättringslånen därför att de är "bUligare"kommer atl sökas även där upprustningslån är motiverade. För att sådanasituationer inle skall uppslå förordar reservanterna att nuvarandeanvändningsområde för förbätlringslån behålls. Om utredningens förslaggenomförs, skuUe konkurrensen inellan olika fastighetsägare snedvridas ochstatsbudgeten belastas exlra. 2.3 Remissyttranden över saneringsutredningens förslag Utredningens förslag om vidgning avtillämpningsoinrådel för förbätlringslån förordas av de flestaremissinstanserna. TUl dessa hör , länsbostadsnämnderna iStockholms, , , , , , Göteborgs-och , , och , länsstyrelserna iMalmöhus, Göteborgs- och samt län, boendeutredningen, fullmäktigei . , , , och Örebrokommuner, och . anser atl eltfastighetsbestånd med något lägre hyra till följd av subventionsinslagen börunderlätta för kommunerna alt göra erforderliga omflyttningar inför föreståendesaneringsåtgärder. Om det råder ovisshet om en faslighets bestånd, bör detvidare vara möjligt för kommun eller det aUmännyttiga företagel att i awaktanpå klarhet härom avhjälpa de svåraste bristerna med stöd av förbätlringslån.Riskerna för kategorisering måste dock ständigt uppmärksammas ochbelalningssvaga grupper får enligt bosladsstyrelsen inte flyttas framför aUtinle i flera etapper till bostäder som kan komma att rivas. Enligt ärdet från social och allmän bostadsförsörjningssynpunkt angeläget att kommuneller allmännyttigt bostadsförelag kan beviljas förbättringslån enligtutredningens förslag. De hus det här är fråga om är enligt förbundet ofta hårtnedslitna och inte sällan bebodda av personer med sociala problem. Särskiltförmånliga lån behövs därför för alt uppruslning skall kunna komma till stånd.Med hänsyn liU den korta tid som återstår tUl rivningen kommer vanligauppruslningslån att medföra så höga bostadskostnader, alt tidigare hyresgästerofta inte har möjlighet att bo kvar. i Södermanlandslän betonar atl förbätlringslånet i den föreslagna utvidgade formen inte skallfå användas i andra fall än när huset ingår i tidsbestämda saneringsplanervilkas genomförande är säkerställt. Enligt länsbostadsnämnden i län behövsdet en föreskrift om att lånet skall återbetalas, om huset rivs under lånelslöptid. En del remissinstanser vitsordar atl särskilda lånbehövs för begränsad modernisering av fastigheter med kort återståendelivslängd men invänder atl förbättringslån bör kunna utgå till allabyggherrekalegorier. Till dessa remissinstanser hör länsbostadsnämnden iUppsala län, , , Näringslivets byggnadsdelegation med instämmande avSAF, , fastighetsägareförbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund och samlFöreningen . Enligt Näringslivets byggnadsdelegation innebärförslaget en favori-sering av kommunala förelag som ökar snedvridningen avkonkurrensförhållandena på bostadsmarknaden. Dessulom skulle en sådan förskjutningmellan låneformerna öka anspråken på den statliga bostadsfinansieringen.Delegalionen instämmer i utredningens uppfattning om behovet av särskilda lånför förbättring av hus med förhållandevis kort återstående livslängd men kaninle tillstyrka åtskillnaden mellan olika för-valtarkalegorier. Huvuddelen avdet äldre faslighelsbeslåndel innehas enligt delegationen av enskilda ägare ochen mycket stor del av det saneringsmogna beståndet beslår av mindrefasligheler, där ägarens ekonomiska resurser kan antas vara begränsade. Dessafastighetsägare kan också i betydande omfatlning få svårigheter med tUlståndför rivning och nybyggnad på grand av stadsplanehinder, byggnadsförbud eller genomalt de mte infogas i del kommunala saneringsprogrammet. Delegalionen anserdärför alt starka skäl talar för atl även enskilda faslig-helsägare blirberättigade till att få statliga förbättringslån. Inkomstgrånsen för beviljande av förbätlringslånutgör . Med hänsyn lillinkomst-och levnadskoslnadsulvecklingen från denna tidpunkt anser bostadsstyrelsenatl detta belopp nu bor omprövas. t. o. m. harkonsumentprisindex stigit från 221 till 268. till den 1 juli 1973kan uidex beräknas sliga ytteriigare med uppskattningsvis eller tolalt medca . Genom de nya skatteregler som gäUer fr. o. m. harbegreppet beskattningsbar inkomst fått en annan innebörd . Enomprövning av inkomst-strecket behöver göras även av den anledningen. En jämförelse mellan inkomstema för olikakategorier av pensionärer inkomståren 1968 och 1972 visar enligt styrelsen attinkomslslrec-ken måste differentieras, om man eftersträvar atl hålla den andelav pensionärerna som kan få förbätlringslån oförändrad med hänsyn lillinkomslulvecklingen och tUl de nya skattereglerna. För olika hushållstyperblir beloppen i beskattningsbar inkomst väsentiigt olika. Omman i likhet med vad som har beslutats vid innevarande års riksdag beträffande bostadstilläggen för barnfamiljerövergår till en in-komslgräns uttryckt i taxerad inkomst, skulle enligtstyrelsens mening differentieringen kunna begränsas. För ensamstående pensionärskulle gränsen enligt gjorda beräkningar kunna sättas till . taxeradinkomst och för makar till . Administrativa skäl talar dockenligt styrelsens mening för en enda inkomslgräns. Inom denna gräns finnsmöjUgheter all anpassa stödets omfattning i förhållande lill behov och inkomst.För alt inte möjligheterna för gifta pensionärer att få lån skall alltförmycket begränsas föreslår bostadsslyrelsen atl inkomstgrånsen fastställs till20 . föreslår vidareatl maximibeloppet för räntefria förbätlringslån, som f. n. utgör . för samer i de fyra nordligaste länen, höjs till 15000 resp. . Som skäl för höjningen anger styrelsen atlbyggnadskostnaderna har stigit , då maximibeloppetfastställdes, och all de beräknas stiga med lillden . Bosladsstyrelsen föreslår dessutomökade möjligheter atl bevilja förbätlringslån när arbetena har påbörjats innanlånebeslul meddelats. F. n. gäller all lån i sådant fall kan beviljas endasl omsynnerliga skäl föreligger. Alt upprätthålla samma stränga påbörjanderegel vidförbättringsåtgärder som vid nybyggnad eller mera omfattande ombyggnad är enligtstyrelsens mening inle motiverat. Härtill kommer att förbättrings-lånesökandenai allmänhet tillhör sådana kategorier av sökande beträffande vilka del inte ärrimligt att ställa samma anspråk på kännedom om gällande bestämmelser sombeträffande den som söker t. ex. lån till nybyggnad. I den praktiskatillämpningen förekommer fall där det hade varit önskvärt all kunna bevilja låntrots alt arbetena har varU helt eller nästan hell genomförda. Styrelsenhemställer all möjlighet öppnas alt ge förbätlringslån även i här avsedda fall. De föreslagna höjningarna avinkomstgräns och maximibelopp beräknas medföra ell ökat medelsbehov av 15milj. 3 Statliga lån för hyresförluster m. m. har redovisatvissa undersökningar beträffande förekomsten av outhyrda lägenheter.Redovisningen omfattar statligt belånade flerfamiljshus som har färdigställtsunder åren 19671971. Av redovisningen framgår alt 8 200 lägenheter eller 2,5 %av samlliga lägenheter i dessa hus inle var uthyrda . Vidareframgår atl uthyrningssvårigheterna har ökat starkt och att deberör inle endast den nyaste produktionen utan även ledigblivna lägenheter inågol äldre hus. hemställer alt ålgärder övervägs med anledningav det hyresbortfaU som uppstår på grund av outhyrda lägenheter. framhålleratl de allmännyttiga förelagen på ett begränsat antal orter har fått en,jämfört med lidigare år, stor andel outhyrda lägenheter. De senasle årenskonjunkturväxlingar, strukturförändringar inom näringslivet och en förändradinvandringssilualion är förhållanden som har bidragit lill denna ulveckling.Problemet med outhyrda lägenheter bör enligt bedömning försvinna inomloppet av elt antal år. För de företag som har drabbats är dock problemen storaeller kan väntas bli det . Om inle förelagens verksamhet skalläventyras och vunna resultat spolieras, anser att möjligheter måste skapasför förelagen alt övervinna de aktuella svårigheterna. Del som behövs för ettantal företag är någon form av likvidilelstillskolt. har i sin skrivelsefäst uppmärksamheten på olika lösningar som möjliggör erforderligalikviditelstillskolt ulan att dock förorda någon särskild lösning. 4 Storleken av bostadslån till AB Stadsfastigheter Bostadslånets storlek bestäms så alt det ulgör enandel av ell i särskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är förkommun eller allmännyttigt förelag, för bostadsrättsförening med kommunalinsyn, i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och i övrigafall. I sistnämnda fall får dock lån under vissa förutsättningar utgå med 20 %av låneunderlaget. De inteckningar som lämnas som säkerhet för bostadslånetskall ligga inom 100, 98, 90 resp. av pantvärdel för resp. lånlagarkategori.Säkerhetens övre gräns i förhållande till pantvärdet benämns den övrelånegränsen. AB Stadsfastigheter hemsläller att den övrelånegränsen för bolagels samtliga fastigheter höjs från nuvarande 90 till 95 %och alt bostadslånels storlek höjs från 20 tUl av låneunderlaget. Ibolagets skrivelse i ämnet anförs bl. a. följande. ÄB Stadsfastigheter bildades med uppgiftatl utan enskilt vinstsyfte äga och förvalla hyresfastigheter över hela landet.Bakom bolaget står ett antal större industriföretag jämte byggnadsindustrinsbransch- och arbetsgivarorganisationer. Bolagets målsättning är atl i samarbetemed kommuner och industriföretag söka bidra till lösningen av bostadsproblemenpå skilda orter i landet. Bolagsordningen fömtsätter en långsiktig, ickespekulativ förvaltning. Av bolagsordningen framgår att eventuell vinstutdelningär begränsad enligt samma principer som gäUer för kommunala (aUmännyttiga) bostadsföretag.Svenska kommunförbundet utser en revisor och en revisorssuppleant i bolagetulöver av bolagsstämman utsedda revisorer och suppleanter. På grund av bolagels konstmktion, bolagsordningensutformning, revisionens sammansättning etc. har AB Stadsfastigheter tidigarehos Kungl. Maj:t anhållit att den övre lånegränsen för bostadslån och storlekenav bostadslånet höjs till av pantvärdet resp. av låneunderiaget.Kungl. Maj:t har efler prövning i varje särskilt fall bifallit framställningarna. AB Stadsfastigheter förvaltar f. n. 4 873lägenheter på skilda orter i landet. Den totala produktionskostnaden uppgår tUlca 376 milj. kr. med elt pantvärde på ca 362 mUj. SkUlnaden meUanproduktionskostnaden och det statliga bostadslånels övre gräns uppgår till ca48 milj. kr. Eftersom bolaget inte har några egna medel för den "egnainsatsen" har hela beloppet lånals upp i bank mot säkerhet av inteckningaroch garantiförbindelser från aktieägarna. Lägenheterna hyrs ut i öppna marknaden. På de orterdär bostadsförmedling finns sker uthyrningen i samarbete med dennaförmedling. Bolaget har avtalat om en förhandlingsordning med och de lokala hyresgästföreningarna och alla hyresjusleringar skergenom förhandlingar i enlighel med förhandlingsordningen. Mot bakgrund av den särställning ABStadsfastigheter intar bland den enskilda bostadsföretagen anser bolaget atllånegränsen för bolagets fastigheter bör höjas lill med tillämpning påsamlliga till bolaget utiämnade statliga lån. I framställningen erinras om atlenligt den tidigare gäUande lånekungörelsen (terliärlånekungörelse) enövre lånegräns om tillämpades för bostadsföretag som hade till syfte altbereda bostäder ål anställda vid visst industriföretag under fömtsättiung altbostadsförelaget arbetade ulan enskilt vinstsyfte. IframstäUningen anges dessutom att en höjning av den övre lånegränsen skulle, ivarje fall , lösa de speciella svårigheter som bolaget hardrabbats av genom paritetslånesystemet. När bolaget startade sin verksamhet vardet statliga bostadslånesystemet så utformat att en maximerad räntagaranterades på boltenlånen. Denna ränta var lika för samlligaförvaltningsformer. Genom paritetslånets införande ändrades fömtsättningama förbolagets verksamhel radikalt. Huvudparten av bolagels fastigheter blevinflytlningsfärdiga . Bolaget har därför tvingats belastadessa fastigheter med bottenlån lUl en annuiiel på . BasannuUelen, ,ger inteutrymme för att täcka hela kostnaden för dessa bottenlån och än nundrekostnadema för de topplån som svarar mol den egna insatsen i motsvarandeföretag. När konsekvenserna för AB Stadsfastighetersverksamhet av paritetslånesystemet blev uppenbara, upphörde bolaget med attförvärva nya fastigheter. En höjning av lånegränsen till skulle medföraen likvidilets-förslärknuig och resultatförbällring för bolaget och göra del möjliglför bolaget alt fortsätta den förvaltande verksamheten. 4.3Remissyttrande över AB Stadsfastigheters framstäUning avstyrker bifall tillframställningen. Det måsle enligt styrelsens mening inge betänkligheter all iawaktan på resultatet av den allmänna prövning av paritetslånesystemet sombostadsfinansieringsul-redningen skall göra särbehandla AB Stadsfastighetersproblem. 5.1Åtgärder för ökad upprustning och förbättring av bostäder Bostadsbyggnadsslalisliken visar all antaletpåbörjade lägenheter januariaugusti 1972 var 53 400 mot 57 800under . Preliminära uppgifter för september månad visarytterligare minskning. Del totala påbörjandet under innevarande år kan antas kommaatl bli inte obetydligt mindre än , då det uppgick lill drygl 104000 lägenheter. Det är angelägel all ålgärder snabbt vidtas för att möta denminskning av antalet arbetstUlfäUen för byggarbetskrafen som är en följd avnedgången i bostadsbyggandet. I detla läge är det naturligt att riktauppmärksamheten på det äldre bostadsbeståndet, som i slor utsträckning behövermoderniseras eller i övrigt rastas upp. Förslag till ett program för attangripa dessa frågor lades fram av saneringsutredningen . Jag ärännu inte beredd att anmäla utredningens samtliga förslag, men jag förordar atlen del av förslagen prövas , varigenom viss saneringsverksamhet kemberäknas komma i gång . Arbeten av det här slagetlämpar sig i regel väl för äldre arbetskraft, varför åtgärderna fyller detdubbla syftet att både förbättra bosläder och den yttre boendemiljön samtfrämja sysselsättningen främst för den äldre byggarbetskraften. Låt mig först erinra om att Kungl. harföreskrivit att statsbidraget vid bl. a. vissa ombyggnads- ochuppmstningsarbeten på fasligheter i äldre bostadsområden får utgå med beloppsom motsva-