prop · FV0372 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Majtts proposition med förslag till riktlinjer för finansiering av lokaler förboendeservice m. Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att bifalla de förslag om vilkasavlåtande tUl föredragande departementschefen hemstäUt. Pågrundval av förslag från delegationen för bostadsfinansiering föreslås ipropositionen ett nytt ramsystem för bostadsbyggandet. Systemet innebär att engemensam ram för bostäder och servicelokaler införs med verkan fr. o. m. år1974. Inom denna ram får kommunerna väga bostadsbyggnadsbehov och lokalbyggnadsbehovmot varandra. I anslutning till det nya ramsystemet samt till nyligenföretagna ändringar av prioriteringsreglema för vissa krediter tillbostadsbyggandet föreslås delvis nya regler om vilka lokaler som får ingå ipantvärdet för bostadslån. Vidarebehandlas i propositionen vissa förslag av servicekommittén. För att underlättafinansieringen av skoldelen i s. k. integrerade serviceanläggningar föreslåsatt bostadslångivningen för lokaler vidgas till att omfattavissa skollokaler som ingår i sådana anläggningar. I syfte att främja enförbättring av servicestandarden i äldre bostadsområden föreslås att vid sammatidpunkt möjligheter öppnas att bevilja bostadslån för lokaler i bostadsområdendär husen har finansierats utan stöd av statliga lån. Den särskildalångivningen till barnstugor föreslås upphöra vid utgången av budgetåret1972/73. Därefter skall det stathga lånestödet lämnas enbart i form avbostadslån. Lag om ändring i förordningen (1968: 576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypotel&sföreningar Härigenom förordnas, att 20 § förordningen (1968: 576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar skallha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ansökan om tUlstånd att bilda förening göres hos Konungen. Konungen bestämmer förenings Konungen bestämmer förenings Inom detta verksamhetsområde. Inomdetta får förening i område där hälso- får förening i område där hälso vårdsstadgans särskilda bestäm- vårdsstadgans särskilda bestämmd- melser för hälsovärdstätort gäller ser för hälsovårdstätort gäller ut- utöva låneverksamhet avseende öva låneverksamhet avseende fast fast egendom eller med tomträtt egendom eller med tomträtt upp upplåten fastighet som bebyggs för låten fastighet som bebyggs för att att användas huvudsakligen till bo- användas huvudsakligen till bostä- städer eller affärslokaler. Verk- der eller affärslokaler. Långiv- samhet får utövas även i annat tä- ningen får avse även annan be ttre bebyggt område i den mån byggelse, om den finansieras med Konungen bestämmer. stöd av statligt bostadslån. Verksamhet får utövas även i annat tätare bebyggt område iden mån Konungen bestämmer. Förening får ej börja sin verksamhet, innan den hos kassananmält sig vilja erhålla lån tiU ett minimibelopp som Konungen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1970:66. Utdri av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: ministem för utrikesärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om riktlinjerför finansiering av lokaler för boendeservice m. m. och anför. tiUkallades med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande med uppdrag att behandla vissa frågor angåendeservice i bostadsområden. Kommittén utgav en informationsskrift medtiteln 1 (SOU 1968: 38) i syfte att öka intresset förservice-frågorna genom att ge den information för dimensionering och lokaliseringav serviceanläggningar i tätorter som det enligt direktiven var kommitténsförsta uppgift att lämna. Kommittén avgav betänkandet (SOU 1970: 68)Boendeservice 2. I betänkandet angav kommittén de mål som enligt kommitténsuppfattning bör främjas genom en förbättrad boendeservice. fram förslag rörande finansieringen av service-lokaler och åtgärderför att främja utvecklingsprojekt. Yttranden över servicekommitténs betänkande har avgetts avsocialstyrelsen, , (), statensnaturvårdsverk, (), - efterhörande av länsbostadsnämnderna - statens nänmd för samlingslokaler, statensråd för byggnadsforskning, , statensplanverk, , statens råd för samhällsforskning, statensungdomsråd, , länsstyrelsema i , Statsrådet , ordförande, departementssekreterarenIngrid Dalen, byrådirektören , departementssekreteraren ,forskningssekreteraren , direktörsassistenten ,andre vice talmannen (t. o.m. ), direktörenErik , riksdagsledamöterna (fr. o. m. )och , skoldirektören (fr. o.m. den 1januari 1972) och förste forskningssekreteraren . ,, och , och - efter hörandeav kommuner i den omfattning länsstyrelsema har funnit lämphgt -socialutredningen, barnstugeutredning, konsumentutredningen,saneringsutredningen, bygglagutredningen, fullmäktige i riksbaiUcen, ,, , , , , Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen. (), . Hyresgästemas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), allmännyttiga bostadsföretag(), Näringslivets byggnadsddegation och konsultbyrån i . , , och har i sina yttranden hänvisat till jfttrandet från Näringslivetsbyggnadsdelegation. Vissai betänkandet behandlade frågor har redovisats i prop. 1971: 1 (bil. 10, p. D30) och prop. 1972: 1 (bil. 13, p. IV: 12), nämligen frågor omanläggningsbidrag tUl skolbyggnader, målfrågor och frågor rörande utvecklingsprojektinom serviceområdet. I sistnämnda proposition angavs att frågor som har sambandmed andra utredningar fick tas upp . Kommitténs förslag rörandefinansieringen av servicelokaler har sålunda starkt samband med deundersökningar som delegationen för bostadsfinansiering har utfört beträffandelokalbyggandet i samband med den statliga bostadslångivningen. De frågorrörande statens stöd till aUmänna samlingslokaler som har behandlats avkommittén hänger nära samman med samlingslokalutredningens uppdrag som nyligenhar redovisats i betänkandet (SOU 1971: 92) Finansiering av allmänna samlingslokaler. Delegationenför bostadsfinansiering (DFB) inrättades för att bl. a. bereda och avgeförslag avseende vissa spörsmål och ärenden som har samband medbostadsbyggandets finansiering. En uppgift för delegationen har varit attgenom årliga överenskommelser med bankema trygga byggnadskrediter tiU detstatligt belånade bostadsbyggandet. Delegationen har den 27 december 1971avlämnat promemorian (Ds In 1971: 17) Lokalbyggandet i samband med den statligabostadslångivningen. Promemorian innehåller förslag tiU ändrat system för attbestämma bostadsbyggandets omfattning i syfte bl. a. att åstadkomma en bättresamordning i fråga om planeringen och finansieringen av bostäder och s. k. bostadskomplement. överpromemorian har yttranden avgdts av , postbankens styrelse, SÖ,AMS, - efter hörande av vissa läns- StatssekreterarenRune , ordförande, riksbanksdirektören , byråchefen , överdirektören och statssekreteraren . bostadsnämnder- statens , länsstyrelserna i , ,, och , och - vilka bifogatyttranden från olika länsorgan och kommunala organ - socialutredningen,servicekommittén, boende-utredningen, fullmäktige i , , styrelsen för stadshypotekskassa,, , , , ,, Svenska rUcsbyggen, , SBEF och Svenska byggnadsindustriförbundetgemensamt. och har isina yttranden hänvisat till yttrandet från Näringslivets byggnadsdelegation. I det följande behandlarjag i ett sammanhang servicekortmiitténs och DFB:s förslag i fråga omfinansieringen av servicelokaler. De av servicekommittén behandlade frågornaom statens stöd till allmänna samlingslokaler återkommer jag tiU i annatsammanhang, när samhngslokalut-redningens betänkande har remissbehandlats. Enredogörelse för kommitténs beskrivning av nuvarande förhåUanden och huvudmålför finansieringssystemet har lämnats i prop. 1972: 1, bU. 13, vartUl hänvisas. Kommitténhar betonat att de uppställda huvudmålen för finansieringssystemet - bl. a.samordning meUan olika former av boendeservice och mellan olika huvudmän,begränsning av antalet statliga stödmöjligheter och inblandade myndigheter ochsamma finansieringsmöjligheter för bostäder och den del av boendemiljön som liggerutanför bostädema - inte kan nås . De åtgärder som föreslås bligenomförda utgör emellertid steg på väg mot de långsiktiga målen. Ifråga om skolans betydelse när det gäller att förbättra servicen i bostadsområdenbetonar kommittén att det ofta har visat sig lämpligt att göra deneftersträvade samordningen och integreringen av lokaler för ohka ändamål med utgångspuiUcti skolans lokaler och verksamheter. Genom samordnad planering och förvaltningav olika lokaler kan dessa utnyttjas bättre, som de boendes behov avlokaler blir bättre tillgodosett. I dessa sammanhang har emellertid problemuppstått som har samband både med den kommunala planeringen och förvaltningenoch med de statliga finansieringsformerna. av skollokaler har kommittén funnit att kommunens styrelse ellerden nämnd som fullmäktige beslutat uppdra förvaltnmgen åt kan träffa avtal medexempelvis bostadsföretag att svara för tUlhandahållande och viss förvaltningav skollokaler. Någon ytterligare ändring av reglerna för förvaltning avskollokaler behövs därför inte. Ianslutning till ett av en grupp inom , stats-bidragsgmppen,utarbetat diskussionsunderlag överväger kommittén olika möjligheter till finansieringav skollokaler. Med hänsyn till den betydelse skolan har för att förbättra boendeservicenoch berika boendemiljön talar enligt kommitténs mening många skäl för attskolor, i första hand låg- och mellanstadieskolor, får samma lånevillkor somgäller för bostadslån till lokaler. Kommittén anser sig emellertid, i avvaktanpå den fortsatta prövningen av de frågor som statsbidragsgruppen har behandlat,inte kunnat ta stäUning till frågan om skolbyggen generellt skall finansierasmed bostadslån eller andra statliga lån med villkor av samma slag som förbostadslån. Närdet däremot gäller integrerade aiUäggningar, dvs. anläggningar där vissafunktioner dubbdutnjtjas och lokaler och personal samordnas på ettservicefrämjande och ekonomiskt sätt, föreslår kommittén att skoldelen skaUkunna belånas med statliga lån. Lånen bör utgå med samma villkorsom bostadslån tiU lokaler. Anläggningsbidraget bör utgå jämsides med detstatliga lånet och avräknas från låneunderlaget på samma sätt som skerbeträffande anläggningsbidraget tUl barnstugor. Dennautökning av den stathga belåningen stäUer ökade krav på statsmedel. Kommitténföreslår att dessa medel, åtminstone under ett inledningsskede, utgår från ensärskild lånefond, som skall omhänderhas av ochlänsbostadsnämnderna. Även bostadslånemedel som avser den integreradeanläggningens övriga delar bör utgå från den särskUda lånefonden. Från fondenbör vidare utgå medel för belåning av barnstugor, aUmänna samlingslokaler samtny- och ombyggnad av lokaler i tidigare inte statsbdånade bostadsområden. Kommittén föreslårbeträffande anläggningsstödet till barnstugor, mot bakgrund av bl. a. det aUmännasyftet att minska antalet stödformer, att antalet låneformer begränsas så attett enda statligt lån i fortsättningen utgår tiU barnstugor. För detta lån bör gäUasamma villkor som för bostadslån tiU lokaler. bör ombesörjaall långivning till barnstugor. anläggningsbidrag tiU daghemoch fritidshem bör enligt kommitténs mening t. v. utgå på samma sätt som hittUls.Om anläggningsbidraget till skolor ersätts av ett hyresbidrag, bör emellertidett liknande bidrag införas för barnstugor. MöjlighetentiU förbättringar av servicestandarden i äldre bostadsområden har övervägts avkommittén, som konstaterar att bostadslån f. n. kan utgå till lokaler endast ibostadsområden med hus som har finansierats med statiiga bostadslån. Kommitténanser att lokaler även i andra områden i ökad utsträckning bör kunnafinansieras med statliga lån. Därför föreslås att statliga lån med villkormotsvarande bostadslån till lokaler skall kunna utgå tiU såväl nybyggnad avlokaler som ombyggnad och förbättring av befintliga lokaler i äldrebostadsområden. Denna belå-nmg bör kunna ske även utan samband med upprustningav bostäder. AUa lokaler och anläggningar som får ingå i låneunderlaget förbostadslån eller andra statliga lån med samma vUlkor som bostadslån, med undantagdock av bilplatser och större kommersieUa anläggningar, bör omfattas av dennabelåning. Kommitténhar övervägt i vad mån och i vUken utsträckning det är nödvändigt att föreslåytterligare utvidgningar av den statliga långivningen utöver den utvidgningsom blir följden av kommitténs nämnda förslag. Kommittén konstaterarhärvid att aUa serviceanläggningar i bostadsområden skall kunna belånas, iförsta hand genom statliga bostadslån. Förslagen till mera generellalåneformer och lånevillkor som undanröjer hindren för flexibUitet ochstimulerar till samordning torde leda tiU att lokaler för nya behov lättare kantillskapas utan att nya bestämmelser behöver utformas så snart ett nytt behovuppstår. Det äi därför enligt kommitténs mening inte nödvändigt att föreslånågra ytterligare utvidgningar. Iett avsnitt om beräkningsregler diskuterar kommittén belåningsvärdena förserviceanläggningar och tar därvid upp bl. a. frågan vilka beräkningsmetodersom skall tiUämpas vid bestämmande av låneunderlag och pantvärde för barnstugoroch skolor. Beträffande barnstugor anser kommittén att bostadsstyrelsensberäkningsmetod bör användas. Vid beräkningen bör dock låneunderlaget perplats maximeras. Det statliga lånet bör vidare kunna fördjupas så att eventueUaförsämringar jämfört med nuvarande lånemöjligheter undviks. Ävenbeträffande skoldelen i integrerade anläggningar bör enligt kommitténs meningbostadsstyrelsens beräkningsmetod användas. Beräkningen bör tiUgå så attpantvärdet/låneunderlaget först fastställs för hela anläggningen med hjälp avstyrelsens metod. Därefter beräknas skolbyggnadsbidraget enligtskolöverstyrelsens metod och frånräknas det tidigare erhåUnalåneunderlaget/pantvärdet. Vadangår behovet av planerings- och medelsramar för olika ändamål föreslårkommittén att särskilda investeringsramar för skolbyggnader bibehålls. Ensärskild investeringsram för belåning av lokaler i tidigare inte statsbdånadebostadsområden föreslås vidare. Beträffande lån tUl bamstugor finner kommitténatt dessa har utgått i den omfattning som behövs för att tillgodose detdokumenterade utbyggnadsbehov som ansökningar om lån och bidrag till utbyggnadav barastugor har angett. T. v. bör samma princip följas. Ifråga om anspråken på resurser och medel framhåller kommittén att engrundläggande föratsättning för dess förslag har varit att få ett bättre utayttjandeav resurser och medel som tas i anspråk för boendeservice. Ökningen avanspråken bestäms i huvudsak av kommunala ambitioner. I och för sig beräknaskommitténs förslag öka anspråken på statsmedel endast i två avseenden.Förslagen att med statliga lån belåna även skoldelen i integreradeserviceanläggningar samt nybyggnad, ombyggnad och förbättring av lokaler iäldre bostadsområden ökar meddsbehovet med ca 5 milj. kr. för vart och ett avde två första budgetåren, varefter beloppet stiger till ca 15 milj. kr. Isärskilt yttrande anför ledamoten bl. a. att det, mot bakgrund avde ringa insatser som hittiUs har gjorts, är värdefuUt om olika åtgärder vidtasför att för boendeservice nödvändiga lokaler från belåningssynpunkt skall blibehandlade på ett med bostäder mera likformigt sätt. Det är dock ovisst omdetta är tillräckligt för att snabbt åstadkomma den snara satsning på samladeboendeserviceprojekt som är nödvändig. Någon form av differentiering av lånevillkorenborde införas så att de som satsar på projekt med en utvecklad och samlad boendeserviceför bostadsdelen kunde erhålla något förmånligare villkor. Särskildastimulansåtgärder i den riktningen bör övervägas. Remissyttrandena över servicekommitténs förslag Förslagetatt statiiga lån med villkor av samma slag som för bostadslån skall utgå tiU skoldeleni integrerade anläggningar stöds av , bostadsstyrelsenoch många länsbostadsnämnder. Också tillstyrkerförslaget men anför att möjligheterna att genomföra integreringen avservicefunktionerna torde vara sammankopplade med samhällsstorle-ken ochbefolkningstätheten rant skolanläggningen. HSB och understryker behovet aven snar lösning av skolans integrering och finansiering. EnligtNäringslivets byggnadsdelegation, SAF, . , , och kanföljden av förslaget bli att den enskilde bostadskonsumenten belastas viahyran för exempelvis driften av vissa fritidslokaler inom skolans område. ,flera länsbostadsnämnder, i och barnstugeutredningentUlstyrker förslaget att ett enda statligt lån i fortsättningen skall utgå tillbarnstugor. anför viss tveksamhet beträffandefördelarna med förslaget för kommunerna från administrativ synpimkt. Eftersomanläggningsbidraget liksom hittiUs tillhandahåUs av kommerkommunerna att tvingas hänvända sig tiU två olika myndigheter. Förslagetatt utsträcka den statliga långivningen till lokaler i äldre bostadsområden biträdsgenomgående av de remissinstanser som uttalar sig i frågan. Hit hör statensnaturvårdsverk, statens planverk, , länsstyrelserna iStockholms samt , Stor-Stockholms planeringsnämnd.Svenska kommunförbundet. samt sammanläggningsde-legeradei , och . erinrar om attstyrelsen i sin anslagsframställning för /72 framförde ettliknande yrkande, vUket bör äga företräde i avvaktan på att erfarenheter frånverksamheten vinns. Alla länsbostadsnämnder som har yttrat sig i frågantillstyrker förslaget utom länsbostadsnämnden i , som menar att detbör prövas med utgångspunkt i de förslag som saneringsutredningen kan kommaatt lägga fram. finner det väsentiigt att projektering,finansiering och förvaltning leder tiU en sådan hyresnivå i lokaler eftersanering att återanvänd-ningen underlättas. Utredningen föratsätter att dessafrågor blir föremål för ett samordnat studium i servicekommitténs fortsattaarbete. Det finns emellerid behov redan nu att underlättafinansieringsmöjligheterna. anser därför att den nuvarandebegränsningen av bostadslån tUl lokaler bör modifieras och att enförsöksverksamhet med sådana lån till lokaler för viss boendeservice bör kommatill stånd i äldre, icke statsbdånade bostadsområden. Kommitténsförslag att införa en särskild lånefond för långivning tUl lokaler på samma vUlkorsom gäller för bostadslån möter invändningar från flertalet remissinstanser somuttalar sig i frågan. anser att en särskild lånefond och en särskUdlåneform kommer att innebära en administrativ belastning. Styrelsen kan intefinna några olägenheter med att lånen för ifrågavarande lokaler utgår i formav bostadslån från lånefonden för bostadsbyggande. Styrelsen avstyrker därförförslaget och föreslår i stäUet att lån utgår enligt bostadslånekungörelsenoch från nämnda lånefond. LOtillstyrker förslaget men pekar på vikten av att det särskilda lånet utgårsamordnat med bostadslånet. Enligt Svenska förefaller vissafördelningsfrågor i samband med inrättandet av den särskilda lånefonden intevara tUhäckligt belysta i betänkandet. framhåUeratt till fonden förda medel skall användas även för belåning av barnstugor,allmänna samlingslokaler samt ny- och ombyggnad av lokaler i tidigare icke statsbdånadebostadsområden. Detta medför enligt förbundet att nya nackdelar drabbarfinansieringen av dessa lokaler, varför något annat stimulerings- ochfinansieringssystem bör utarbetas. Vadangår kommitténs förslag i fråga om investerings- och medelsramar anförbostadsstyrelsen att långivningen till samlingslokaler och barnstugor intefordrar någon särskild begränsande ram. För långivningen till skolor iintegrerade anläggningar och tUl lokaler i äldre områden behövs däremot sådanaramar. Deras utformning bör i båda fallen vara densamma. Ramarna kan uttryckasi antingen låneunderlag eller kvadratmeter våningsyta för lokaler ilåneunderlag. Enligt mening bör begränsningen tiU en endalåneform inte få utesluta en särredovisning av lånerörelsen på de skildaändamål beträffande vilka behov anses föreligga att belysa det statligalåneunderstödets effekter m. m. i uttalar att,om en god effekt skall kunna uppnås, formerna för prioriteringen av resursernamåste bli sådana att nya bostadsområden får möjligheter tiU ett tidsbundetutbyggnadsschema som anpassas till bostädernas färdigställande. DFBanför vid beskrivningen av den allmänna bakgrunden till sitt arbete att det ianslutning tiU det statligt belånade bostadsbyggandet byggs också lokaler somdelvis har tUl ändamål att tiUgodose behov av service av olika slag för dem somskall bo i bostadsområdena. Sådana lokaler, ofta kallade bostadskomplement, hari ökande utsträckning uppförts i fri- För en betydande andel av dessa lokaler utgår statliga bostadslån och idessa faU omfattas lokalernas finansiering av deöverenskommelser som har träffats mellan DFB ochbankerna. Dylika fristående lokalhus har emellertid inte omfattats avgällande prioriteringar på kreditmarknaden. En bättre samstämmighet i prioriteringsreglemahar därför ansetts vara önskvärd. Pågrundval av bl. a. de överväganden som har skett inom DFB har riksbankenmeddelat att reglerna för stadshypotekskassans och kreditaktiebolagensplaceringar med verkan fr. o. m. ändras så att allt byggandemed statliga bostadslån kan inräknas bland dessa instituts prioriteradeutlåning. Även för övriga kreditinstituts del överväger ändringar. Gällandebestämmelser om vilka lokaler som får finansieras med bostadslån och som eljestomfattas av olika former av prioriteringar på kreditmarknaden har tillkommitefter hand för att tiUgodose skilda lokalbehov i bostadsområdena. i betänkandet (SOU 1970: 68) Boendeservice 2 betonat vikten avsamplanering av bostäder och bostadskomplement samt föreslagit bl. a. vissavidgningar av finansiering av lokaler genom bostadslån. RiksbanksfuUmäktige hari an slutning härtill i reinissyttrande över kommitténs förslag anfört att detsannolikt kan finnas goda motiv för att låta bostäder och boendeservice bildaen enhet från administrativa, finansiella m. fl. Av samma skäl skuUeemeUertid enligt fullmäktige ytterligare en rad, huvudsakligen kommunala,samhällsfunktioner kunna tiUfogas. Den utvidgning av den prioriterade sektornpå kreditmarknaden detta kunde innebära skulle, framhåller fuUmäktige, medföraatt möjligheterna att föra en kon-junkturstabiliserande kreditpolitikbegränsas. DFBkonstaterar att nuvarande regler för att bestämma bostadsbyggandets omfattningendast i ringa grad är ägnade att bestämma omfattningen av detlokalbyggande som finansieras i samband med bostadsbyggandet. Ett syfte med attbostadsbyggandets omfattning bestäms - nämligen att bestämma hur stora samhäUsresurserdetta byggande kan tillåtas ta i anspråk - blir bara delvis tillgodosett, sålänge omfattningen av ifrågavarande lokalbyggande inte styrs bättre än f. n. Medhänsyn tiU dessa omständigheter har DFB gjort en översyn av nuvarande systemför att bestämma bostadsbyggandets omfattning. Översynen har haft tUl ändamålatt åstadkomma en förbättrad samordning av planeringen och finansieringen avbostäder och bostadskomplement. Som ett resultat av översynen presenterar DFBförslag till ett nytt ramsystem där såväl bostäder som bostadskomplement ingår. Finansieringav bostäder och lokaler DFBredogör för vissa bestämmelser om statliga bostadslån, vUka har betydelse förbelåningen av lokaler. En förutsättning för lån är att huset tiU avvåningsytan innehåller utrymmen för bostadsändamål eller belåningsbaralokaler, dvs. lokaler som ingår i låneunderlaget (den s. k. 50 %-regeln). ViUkorenför att lokaler skaU få räknas in i låneunderlaget är att de är avsedda att tiUhandahåUavaror och tjänster åt de boende i ett område där bostäderna har finansieratsmed statliga lån samt att det finns behov av dessa varor och tjänster iområdet. För andra lokaler får tUlägg till pantvärdet göras, om derepresenterar ett värde och inte är förenade med betydande kreditrisk. En sådanökning av pantvärdet medför ökat utrymme för bottenlån för dessa s. k.pant-värdelokaler. DFBhar undersökt omfattningen av det statsbdånade lokalbyggandet under perioden1968-1970.