prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — 5 s. 20), är delvis baserat vidKarolinska institutet i och avser stöd till en forsknings- ochförsöksverksamhet för utveckling av bättre preventivmedel. Förutom vidKarolinska institutet skall verksamheten huvudsakligen bedrivas vid fyraforsknings- och utbildningscentra i olika delar av världen. Därutöver skallfinansiella bidrag ges till annan forsknings-och utbildningsverksamhet medsamma syfte. För /72har WHO-programmet kostnadsberäknats till 6,7 milj. dollar. Därav svararSverige för 3 milj. dollar. Återstoden till-skjuts av , och . För perioden /731974/75 har andel avkostnaderna beräknats tUl 14 milj. dollar, dvs. kr., varav ca 20milj. faller på /73. Vid sidan av detta forskningsstödavses under /73 större bidrag komma att lämnas lill () och lill Internationella familjeplane-ringsförbundel(IPPF). FN-fonden finansierarprojekt som huvudsakligen utförs av . Verksamheten bygger på frivilligabidrag från såväl i- som . uppgick de sammanlagdabidragsutfästelserna till ca 25 milj. dollar. a. mot bakgrund av fondens snabba expansion kommer dess verksamhetoch administrationsformer nu att ses över för att säkra att medlen utnyttjaseffektivt. /71utbetalades 14,7 milj. kr. i svenskt bistånd till , motsvarande inemot4 o/o av det svenska bUaterala bistånds-flödet. För /72 ochföljande år förutses en ökning av utbetalningarna. Det framtida utvecklingssamarbetet med Tunisienkommer att utgå Prop.1972:1 Bilaga 5 43 frånden plan för åren 19731975 som förbereds. Utvecklingen av jordbmk ochindustri med särskild inriktning på att skapa ökad sysselsättning kommer därvidatt stå i förgrunden. Av arbetskraften beräknas f. n. minst 15 o/o varaarbetslös. För att främja landsbygdens utvecklinghar SIDA i samarbete med FAO biståttTunisien i utarbetandet av ett skogsplanteringsprojekt, syftande till bättrejordskydd samt ökad grad av självförsörjning med virke. Vidare övervägsstöd genom av produktion och marknadsföring av proteinrik barnmat.Fömtsältningarna för kreditstöd lill småbrukare kommer alt utredas närmare.Inom utbildningssektorn intar insatser för yrkesutbildning en central plats. har tUlsammans medVärldsbanken/finansierat en del av utbyggnaden av Tunisiensvattenförsörjning för perioden 196873. Två svenska krediter på totalt ca 44milj. Ytterligare stöd till vatten- ochavloppsanläggningar kan bli aktuellt /73. Genom svenska krediter åren 1967 och 1970har 45 milj. kr. ställts till förfogande för den delvis statsägdautvecklingsbanken , som lämnar lån förnyinvesteringar inom industri- och hotellseklorn. Möjligheterna attlämna fortsalt stöd till utvecklingen av småindustri och hantverk i Tunisienutreds f. n. De svenskabislåndsutbetalningarna tUl uppgick /71 tUl 35,4milj. kr., motsvarande 9,5 o/o av det svenska bUaterala biståndsflödet.Ungefär samma utbelalningsbelopp fömtses för gåvobiståndet under de närmaste budgetåren.Härutöver tillkommer utbetalningar under tidigare avtalade krediter. Del svenska biståndet koncentreras tillnutrition och hälsovård, utbildning samllandsbygdsutveckling. Insatserna inom del etiopiska nutri-tionsinstitutetENI kommer i ökad utsträckning alt inriktas på utbildnings- och upplysningsverksamhetpå näringsområdel, där t. o. /72 beräknas ha bidragit med ca 20 milj. kr. För ändamåletberäknar SIDA drygt 3 milj. kr. under /73. Vidare beräknas medelför den pågående utbyggnaden av hälsocentraler på landsbygden. Under det pågående skolbyggnadsprogrammetför (), hade till utgången av /71 nära 4 600klassrum färdigställts. Arbetsprogrammen för budgetåren 1971/72 och 1972/73förutser en produktion om 1 000 resp. 1 200 klassrum och avses liksom tidigaretill hälften finansieras av . Medelsbehovet härför beräknar SIDA till ca12 milj. kr. för /73. Delsvenska stödet till det regionala jordbruksprojektet , som 1972:1 Bilaga 5 44 inleddesår , förlängdes vid utgången av 1970 t. o. m. /75. Vidare bidrar till denverksamhet, EPID, som det etiopiska bedriver isyfte all samordna och ge service åt etlantal integrerade landsbygdsutvecklingsprojekt. Den svenska insatseninnefattar främst personal och driftskostnadsbidrag och beräknas kostasammanlagt ca 12,5 milj. kr. En förutsättning för att CADU:s och EPID:s målskall kunna nås är att del av den eliopiska regeringenunder framlagda förslaget till förbättring av arrendatorernasrättsliga ställning genomförs. har därför förbehållit sig rätten attsäga upp avtalen om den nya arrendelagen ej börjat tillämpas i CADU-områdetföre utgången av . Lagförslaget jämte vissa kompletteringar ärfortfarande under behandling i det etiopiska parlamentet. /71 utbetalades 19,1 milj.kr. i svenskt bistånd till ,motsvarande drygt 5 o/o av del svenska bUaterala biståndsflödel. Utbetalningarnatill väntas öka under innevarande och följande budgetår. Den hittillsvarande utvecklingen i Kenyahar till största delen ägt mm i den del av ekonomin som utnyttjar modernaproduktionsmetoder. Arbetslösheten är ett allvarligt problem som riktar uppmärksamhetenpå bl. a. behov av en mera yrkesorienteradutbildning. I andra femårsplan, vilken avser åren 19701974,anges som etl huvudmål alt i ökad utsträckning främja landsbygdsutvecklingenför att därmed göra en större del av befolkningen delaktig i framstegen. Dessa strävandenbildar utgångspunkten för det svenska biståndet lill , som främst inriktats på åtgärderför landsbygdens utveckling. En beslutad svensk kredit på 31 milj. kr.stöder det kenyanska programmet för allförbättra småvägssystemel på landsbygden. Till finansiering avprogrammet för landsbygdens vattenförsörjning kommer att utgå enandra svensk kredit på 33 milj. kr. Totalt har därmed 48 milj. kr. Det svenska slödel lill programmet förförbättring av kött- och mjölkproduktionen genom seminavel har nyligenförlängts och utvidgats. Den samnordiskakooperationsinsalsen fortsätter. Vidare pågår och planeras insatser förskogsbruket och för regionala jordbruksprojekt. Avtal har ingåtts om en svenskkredit på 31,5 milj. kr. för elkraftförsörjningenoch utredningar bedrivs om en i anslutning härtill påskyndad utbyggnadav elkraftförsörjningen på landsbygden. Även inom småindustrisektorn kan ellsvenskt bidrag aktualiseras. Påutbildningens område har avtal ingåtts om svensk-ke- Prop.1972:1 Bilaga 5 45 nyanskt samarbete avseende sekreteramtbildning.Diskussioner förs om förutsättningarna för svensk medverkan i yrkesutbildningpå landsbygden. Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /71 till 46,5 milj. kr.,motsvarande drygt 12 "/o av det svenska bUaterala biståndsflödel. För denärmaste budgetåren förutses väsentligt ökade utbetalningar. Den gällandeutvecklingsplanen i avser tiden 19691974. Den har som huvudmål altlandsbygdsbefolkningen skall förbättra sina levnadsvillkor bl. a. genomuppbyggnad av ujamaa-byar, enheter med ett betydande mått av gemensamt ägandeoch gemensam produktion. Den sociala och politiska utvecklingen betonas vidsidan av den ekonomiska tUlväxten som ett medel att skapa ett samhälle ienlighet med de långsikliga målen. har offentligainvesteringar och utgifter överstigit planens beräkningar och bristen påfinansiella resurser snarare än på konkreta utvecklingsprogram och utbildadpersonal har kommit att utgöra ett väsentiigt hinder mot ett snabbtframåtskridande. Ett ökat inslag av programbistånd är därför nu önskvärt i delsvenska samarbetet med . Stöd till olikatanzaniska program för landsbygdens utveckling dominerar naturligen detsvenska biståndet. Programmet för landsbygdens vattenförsörjning har erhållitsvensk finansiering med totalt 86 mUj. och stödet beräknasfortsätta. undersöker SIDA möjligheterna till svensk medverkan iutvecklingen av skogssektorn i . Näringsforskning, spannmålslagring,vägbyggen saml artificiell insemination för att höja kött- ochmjölkproduktionen är andra områden för svenska insatser i syfte all förbättralevnadsbetingelserna på landsbygd. Vidgat stöd tillvuxenutbildningsprogrammet har redan avtalats och diskussioner pågår omlämpliga former för ökade svenska insatser inom yrkesutbUdningssektorn. Ensvensk pappersgåva bidrar lill en utökad lanzanisk produktion av skolböcker. Ensamnordisk insats för jordbruksutbildning i Mbeya har börjatgenomföras. I det nya samarbels-avtalet på kooperationens område som justingåtts medverkar , , och som biståndsgivare. Den industrieUautvecklingen i stöds genom den lämnade krediten på 15 milj.kr. lill det statiiga utvecklingsbolaget . Även genom den under år 1971upprättade statliga tanzaniska investeringsbanken kan svenska insatserifrågakomma. Svenskt stöd lämnas vidare till de regionalt styrdautvecklingsfonderna. 1972:1 BUaga 5 46 Planeringen av ett vidgatprogram för hälso- och sjukvård på landsbygden har påbörjats, varvid Sverigeombetts att bistå. Inom ramen för en framtida svensk insats på detta område kanfamiljeplanering ifrågakomma. Den ÖstafrikanskaGemenskapen, som beslår av , och , har under del gångnaåret varit utsatt för påfrestningar till följd av regimskiftet i . Den avmedlemsstaterna manifesterade viljan alt håUa samman Gemenskapen har dockmedfört alt arbetet inom dess olika institutioner kunnat föras vidare. Från svensk sida har detlett sig önskvärt att på de tre staternas begäran stödja de regionalasamarbelsslrävandena. stöder Gemenskapen med personalsaml genom en kredit på 27 milj. kr. till det Östafrikanska telebolaget. Ettsvenskt bidrag till den Östafrikanska verksamhet övervägsf. De svenskautbetalningarna av bistånd liU uppgick /71 lill 3,8milj. eller 1 o/o av del bilaterala biståndsflödet. För /72föratses ca 7 milj. kr. komma att utbetalas. De svenskabiståndsinsatserna har hillills helt bestått av personal. harsvenska fredskårister arbetat främst inom jordbmks-kooperalionen och sedan år1969 även inom skogsförvaltningen. påbörjades rekryteringen avkontraktsanställd personal för bägge sektorerna. Sedermera harpersonalbiståndet vidgats till att omfatta även kraftförsörjning och sjukvård. nyautvecklingsplan, som avser åren 197276 och som framläggs , väntassärskilt betona landsbygdens utveckling. Befolkningens levnadsvillkor skallförbättras och landets oberoende stärkas genom en koncentration av resursertill områden med god jordbruks-potential och relativt hög befolkningstäthet. Den planerade utbyggnadenav det svenska utvecklingssamarbetet med blir till sin inriktningberoende av den nya utvecklingsplanen. Det står emellertid redan klart att enviktig uppgift för ett framtida svenskt bistånd torde bli att tillhandahållastörre personalbiståndsinsatser i syfte alt minska bristen på kvalificeradpersonal inom planering och förvaltning. Insatser kan sålunda avse bistånd tillplanering av de s. k. inlensivutvecklingszonerna på landsbygden.YrkesläramtbUdning och teknisk utbildning kan vidare komma i fråga. Utbetalningarna av svenskabiståndsmedel till uppgick /71 lUl 2 milj. kr. /72 fömtses utbetal- Prop.1972:1 BUaga 5 47 ningarpå 4 milj. kr. En snabb ökning förväntas under följande budgetår. Den nu gällandeutvecklingsplanen avser åren 197075 och har som mål att höja välfärden för den majoritet av befolkningen sominte fått del av den moderna sektorns tUlväxt. Insatser för all förbättra jordbmkoch boskapsskötsel ges därför särskUd vikt. och Sverigeingick etl proceduravtal för utvecklingssamarbetet mellan länderna. Detta liksomupprättandet av svensk representation i , vilket jag tidigare berört,bör underlätta etl utökat utvecklingssamarbete. Det svenskabiståndet har hittiUs avsett bidrag till sekundärskolor, en hydrologiskundersökning samt ett kooperativt utvecklingscentrum; de senare två insatsernai samarbete med FN. Avtal ingås om en svensk utvecklingskredit på 21 milj.kr. till ett vägbygge. Även vattenförsörjningenpå landsbygden har givits finansieUt stöd. Insatser förbereds vidare i form avpersonalbistånd och konsulttjänster främsttill förvaltning för olika utvecklingsobjekl. Svenskt stöd förutsesför utveckling av småindustrin och för uppbyggande av institutioner som kanskapa ökad inhemsk kontroll över industrisektorn. Stöd lill biblioteksfilialer,till ytterligare en sekundärskola och till ett yrkesutbildningscenlmm utreds avSIDA. Bidrag lill utbildning i andra av botswanskastatstjänstemän har vidare aktualiserats. Utbetalningarna av svenskt bistånd lillLesotho uppgick /71 till 1 milj. kr. /72 fömtses ellungefär lika stort belopp. Insatserna avser tjUhandahållande av förvaltningspersonalgenom FN och anslag för stipendier och forskning vid det för , Lesothooch gemensamma universitet som är beläget i . En annan för de tre länderna gemensaminsats gäller ett konslgöd-ningsprogram som kanaliserats genom FAO. Utbetalningarna avsvenskt bistånd lUl uppgick /71 tUl 1,2 milj. kr. För1971/72 förutses en ökning lUl 3,8 milj. kr. Bland insatserna märks tUlhandahållande avförvaltningspersonal genom FN, finansieUt bistånd genom till ensekundärskola och stöd tUl jordbruksutbildningen genom FAO. Biståndsutbetalningarna till Sudanuppgick /71 tUl 5,4 milj. kr. De hänförde sig tiU en kredit frånår 1966 på 35 milj. kr. för utveckling avlandsbygdens vattenförsörjning. slöts avtal om enforlsältningskredit på 15 milj. kr. Någon utbetalning under denna kredit harännu ej skett. 1972:1 Bilaga 5 48 SödraAfrika: flyktingar och frihetsrörelser I ett antal FN-resolulioner om ,och områden under portugisisk administration samt omaparlheidpoliliken i uppmanas medlemsstaterna att lämna moralisktoch materiellt stöd till befolkningen och de nationeUa befrielserörelserna idessa områden. Under innevarande budgetår beräknas detsvenska humanitära stödet lill afrikanska nationella befrielserörelser, lillutbildning av afrikansk flyklingungdom och tUl offer förrasålskillnadspolitiken i södra uppgåtiU omkring 12 mUj. Delta innebär en utvidgning av verksamheten ilinje med vad som förordats av (UU 1971: 2 s. 31, rskr 1971: 73). Hittillsvarande erfarenheter avfrihetsrörelsernas möjligheter att tillgodogöra sig bistånd är goda. I och medatt befrielserörelserna vinner bättre kontroll över de territorier där deverkar ökar också behovet av materielltstöd till undervisning och hälsovård. Detta gäller särskilt frihetsrörelsernai de portugisiska områdena , och , vilketåterspeglas i den svenska bidragsgivningen. Sålunda får MPLA i , FRELIMOi Mogambique och PAIGC i Guinea-Bissauefter beslut fattade varuleveranser lUl värdenmotsvarande , . resp. 4,5 milj. kr. a. undervisningsmateriel, sjukvårdsartiklar, livsmedel och kläder. Jag förutser en fortsatt utvidgning avstödet lill befrielserörelserna liksom till flyktingar och andra grupper frånde områden i som ännu ej uppnått nationellt oberoende. För budgetåret1972/73 beräknar jag 15 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. Under /71 utbetalades 66,4milj. i svenskt bistånd till Indien.Detta utgjorde ca 18 o/o av direkta utvecklingsbistånd. /72 förutses utbetalningar av samma storleksordning. utvecklingsplan avser perioden1969/701973/74. Medan tidigare planer betonat den tunga industrins tillväxt,lägger den nuvarande planen huvudvikten på landsbygdsutvecklingen genomfrämjande av småjordbruken. Den mindre industrin skall också uppmuntras. Enlägre ökningslakt för folkmängden är vidare ell väsentligt mål. Som jag tidigareberört utgiir en väsentiig del av bidrag liU genomförandet av den indiskautvecklingsplanen i form av importprogrambistånd. Sålunda har avtal tecknatsunder om krediter på sammanlagt 151 milj. kr. Dessa skall utnyttjas förimport av mejeriut-rustning samt andra produkter såväl råvaror somkapitalvaror 1972:1 Bilaga 5 49 förden indiska industrin. Små- och exportindustriernas behov skall därvid gesförtur. Svenskt stöd lämnas också för förbättrad spannmålslagring. Planeringen av detlångsiktiga svenska utvecklingssamarbetet tar sikte på en utökning av biståndet i hittUlsprövade former. Det svenska stödet tUl den indiska utvecklingsplanen skuUesåledes huvudsakligen utgå i form avfinansiering av förnödenheter tUl vissa sektorer. En del av importbiståndetkan komma att lämnas i form av svenska varor; Bl. a. kan det bli aktuellt attåteruppta leveranserna av skolbokspapper. Insatser på familjeplanermgsområdetsamt för slumsanering i ägnas vidare särskild uppmärksamhet iplaneringsarbetet. Utbetalningarna av svenskt bistånd tillPakistan uppgick /71 tUl35,9 milj. kr., motsvarande knappt 10 o/o av det bUaterala biståndsflödet(1969/70 50,4 milj. kr. respektive 17 o/o). För innevarande budgetår fömtsesen minskning av utbetalningarna till högst 5 mUj. Biståndet har främstinriktats på familjeplanering, utbildning,landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning. Nya avtal om utvecklingssamarbete med övervägs f.n.inte, När kriget mellan och Pakistanbröt ut mot slutet av hade ca 10 mUjoner människor flytt tillindiskt territorium undan förföljelserna i Öslpakistan. Kostnaderna förflyktingarnas uppehälle har i första hand fått bäras av trots enomfattande intemationell biståndsaktion. Till denna har hittillsbidragit med 37 milj. kr., varav drygt 30mUj. kanaliserats genom FN och återstoden genom enskUdaorganisationer, främst Röda Korset. har vidare lämnat 7,5 milj. kr. tUlFN:s program för humanitärt bistånd i Öslpakistan. Efter ett temporärt avbrottunder kriget har det internationella hjälp-arbetel nu åter kommit igång.Behovet av bistånd till människorna i de indiska flyklinglägren, förflyktingarnas återanpassning i Öslben-galen och till åtemppbyggnaden i dettaområde är mycket stora. Betydande resurser bör kunna ställas till förfogandeför sådana insatser. Det är emellertid för tidigt att uttala sig omformerna för detta bistånd. Innevarande budgetårs bidrag tillkatastrofinsatserna i och kan tillsammans med övriga bidragtill lindring av akut nöd komma attöverstiga vad som beräknats lill gåvobistånd. I gengäld uppkom underföregående budgetår en besparing av medelsom beräknats till kreditbiståndfrämst därför att förberedelserna av två större krediter till avbröts. Med hänsyn härtill kan eriomdisposition av medel mellan de båda ändamålen bli erforderlig. 4 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 5 50 DemokratiskaRepubliken (DRV) Utbetalningarna av svenskt bistånd tUlDemokratiska Republiken /71 tiU 27,5 milj. kr., vUket motsvarade drygt 7 "/oav det svenska bUaterala biståndsflödet. För /72 föratses enökning av utbetalningarna. biståndtill DRV, som inleddes och hittUls bestått av humanitära insatser, har kanaliseratsgenom Svenska Röda Korset samt, till en mindre del, via i . Ca 48 milj. kr. har på detta sätt tagits i anspråk t. o. /71. Den finansiella ramen för biståndet tUlDRV angavs av riksdag till 225 milj. kr. för budgetåren1970/711972/73. För vart och ett avbudgetåren 1970/71 och 1971/72 har anvisats 25 milj. kr. i humanitärt biståndoch 50 mUj. Motsvarande belopp beräknasför /73. Härtill kommer medel för familjeplaneringsbistånd. Överenskommelse har träffals mellan DRV:sRöda Kors och Svenska Röda Korset rörande användningen av de för innevarandebudgetår anvisade medlen för humanitärt bistånd. Liksom tidigare bestårleveranserna huvudsakligen av textUier och papper. Dämtöver har 4 mUj. kr.anslagits med anledning av de svåra översvämningar som drabbade landet undersommaren 1971. Åtemppbyggnadsbiståndet på sammanlagt 150milj. kr., som får ses som ett led i ett långsiktigt utvecklingssamarbetemellan och , avses i första hand utnyttjas för finansiering av enpappers- och massafabrik. Härigenom kommerSverige att bidra tUl alt avsevärt höja produktionskapaciteten inom enindustrisektor där bombningarna medfört svåra skador till men för bl. a. detvietnamesiska utbUdningspro-grammet. F. n. undersöks förutsättningarna försvenska insatser också inom andra industrigrenar. Avtal har träffats om en svensk insats påfamiljeplaneringsområdel. Den består främst av preventivmedel och utrustningför familjeplaneringsprogrammet tUl en ungefärlig kostnad av 3 mUj. kr.Intresset för denna typ av bistånd är stort och erfarenheterna goda. Ett utökatsamarbete på området kan förutses. För humanitärt bistånd tUl harhittills anslagits drygt 6 mUj. Insatserna, vUka har bestått av medicinskutmstning, har förmedlats genom Svenska Röda Korset samt i begränsadutsträckning genom Röda korsföreningarnas förbund i . Huvuddelen utnyttjasinom det av NationeUa befrielsefronten (FNL) behärskade området. Jag förutseratt dessa msatser kommer att öka. 1972:1 Bilaga 5 51 För humanitärabiståndsinsatser i Cambodja och har hittiUs anslagits 1,4 milj. kr. Detta bistånd, somförmedlas genom i , går i första hand lill de av befrielserörelsernabehärskade områdena. Krigets intensifiering i dessa båda länder harinneburit en omfattande förstörelse av städer och byar. En ökning av dethumanitära biståndet till dessa områden är därför motiverad. Ett avtal som träffades med FAOavseende bistånd till ett integrerat kooperativt jordbmksprojekt i Afghanistanutgår . Projektet omfattar fr. o. m. ävenalfabetiseringsarbete, som får svenskt stöd genom . F. n. diskuteras omsvenskt stöd skall lämnas till den andra fasen av projektet. har sedanår 1958 lämnat bistånd till familjeplaneringsprogram. Det löpande samarbetet äger rum under ettramavtal som omfattar perioden 197073. Därutöver har under budgetåret1971/72 lämnat varubistånd i form av konstgödning till ett värde av nära 8milj. Insatser avseende fiske, kooperation och exportfrämjande åtgärder isamarbete med FAO, resp. () kan bli föremålför beslut under /72. Härutöver kan en viss utbyggnad avSveriges direkta utvecklingssamarbete med bU möjlig fr. o. m. budgetåret1972/73. De avslutande utbetalningarna under dentreåriga krediten om 15,6 milj. kr. till kommer att ske /72. Krediten avser finansiering av import huvudsakligen förskogssektorn. slöt år 1967ett avtal om famUjeplaneringsbistånd med . Under /72 beräknas ett bistånd om 1,3milj. för inköp av preventivmedel. /73 beräknas 1,5 milj. kr. Efter tillkomsten av FN:sbefolkningsfond (UNFPA) finner SIDA ett fortsatt bilateralt svenskt biståndmindre motiverat och jag fömtser därför att detta kommer alt avslutas i ochmed /73. stöderSydkoreas familjeplaneringsprogram dels genom leveranser av preventivpilleroch viss annan utrustning, dels genom finansiering av ett familjeplaneringsinstitut. Förutom huvuddelen avinstitutets byggnadskostnader har Sverigeåtagit sig att svara för ungefär hälften av dess driftkostnader t. o. /76. Leveranserna av preventivmedel och utmstningförutses vara avslutade i och med /74. SIDA räknar med att FN:sbefolkningsfond därefter kommer att kunna svara för delta bistånd. Förfamiljeplaneringsbiståndet i beräknar SIDA för innevarande budgetårtotalt ca 3,8 milj. kr. 4t 1972.1 saml. 1972:1 BUaga 5 52 har erhållitsvenskt familjeplaneringsbistånd /71. SIDA räknar i sinanslagsframställning med en ökning av insatserna från ca 500 000 kr.innevarande budgetår till 1,5 milj. kr. Vidare har Sverigemed anledning av naturkatastroferna släUl 2,5 milj. kr. tillChUes förfogande för bistånd i form av tält, generatorer m. m. Exportfrämjandebistånd via ITC planeras utgå . Den chilenskautvecklingspolitiken har inriktats på all åstadkomma vittgående förändringar avsamhällsstrukturen genom bl. a. påskyndad jordreform, jämnare inkomstfördelningoch förbättrad sysselsättning. Utvecklingsplanen för perioden 197176, somnyligen lagts fram, ställer vidgad livsmedelsproduktion och bostadsbyggande iförgrunden. betonas nödvändigheten av en starkt ökad export, inteminst med hänsyn tUl den omfattande utländska skuldbörda som landet tidigareådragit sig. Reformpolitiken har föranlett en begränsning av kapital- ochbiståndsflödel tUl landet, vilket kan skapa svårigheter att genomföra detplanerade utvecklingsarbetet. Den chilenskautvecklingspolitiken har fått en klar inriktning på sociala och ekonomiskaförbättringar för de breda folkgrupperna. Jag anser det motiverat all nu prövamöjligheterna att utvidga samarbetet med . kan eventuellt medverkalill ökat finansieringslillskolt lill från Interamerikanskautvecklingsbanken genom att kanalisera svenskt bistånd lill landet via denutvecklingsfond som tidigare tillkommit i samarbete med banken.