prop · FV0326 · 1972-12-31 00:00:00 — Dessa fyra hade inemot av samtliga studiecirkeldeltagarei den berörda typen av cirklar bland de cirklar som startades under hösten 1970fram t. o. m. . Av praktiska skäl begränsades undersökningentill att omfatta ett urval av de studiecirklar som påbörjats t. o. m. oktober.Urvalet gjordes som ett systematiskt urval av de till studieförbundens kanslierförrapporterade cirklarna. Ett 50-tal cirklar per studieförbund och ämne uttogsför undersökning. Undersökningsresultatengäller bara de cirklar som förrapporterats till studieförbundens kanslier framtill november. Man bör alltså vara försiktig med vittgående generaliseringar.Speciellt bör uppmärksammas att det kan finnas skillnader mellan de cirklar somstartar tidigt och de som startar sent under terminen. Dessutom förekommer ettbortfall av cirklar och individer inom cirklarna. Alla dessa typer av bortfallär emellertid av begränsad omfattning. Varje cirkeldeltagare fick besvarafrågor om kön, ålder, föregående utbildning, tidigare deltagande istudiecirkel, tidigare studiecirkelämne och förvärvsarbete. Närdet gäller könsfördelning kan man se att kvinnorna överväger. Det endaundantaget är samhällskunskap i ABF där deras antal är så lågt som . Mestmarkerad är skillnaden mellan könen i engelska där kvinnornas andel varierarmellan 64 och av samtliga deltagare. Beträffandede båda könens fördelning över olika åldersgrupper finns inga entydigaskillnader. Över hälften av alla deltagare i de undersökta cirklarna är mellan25 och . Denna åldersgrupp är starkast representerad i ämnet matematik.Huvuddelen av kurserna i detta ämne är matematik för föräldrar. Deltagarna isamhällskunskap är genomgående äldre än deltagarna i de andra ämnena. Särskiltmarkerat är detta inom ABF där nästan en tredjedel är . ABF:sdeltagare utgör ungefär två tredjedelar av alla deltagare i samhällskunskap.TBV har för samtliga ämnen betydligt färre deltagare i åldern och uppåtän de övriga studieförbunden. Detkan ha ett visst intresse att jämföra deltagarna i studiecirklar på grimdskolenivåmed den kommunala vuxenutbildningen på grundskolenivå. Jämförelsen måste avpraktiska skäl göras så att varje ämne för sig jämförs med totalresultaten inomden kommunala vuxenutbildningen. Detvisar sig att det genomgående är mycket markerade skillnader i åldersstrukturmellan deltagare i den kommunala vuxenutbildningen och studiecirkeldeltagarna.Sålunda är i den kommunala vuxenutbildningen motstorleksordningen i studiecirklarna. Enligt beslut år 1970utgår tilläggsbidrag till studiecirklar i engelska, svenska, matematik ochsamhällskunskap som i huvudsak svarar mot läroplanen för . Dettamedför att kursinnehållet i ämnena engelska, svenska och matematik är relativthomogent. Ämnet samhällskunskap däremot itmehåller en mängd olika typer avkurser. Några exempel på områden som berörs: arbetsliv, fackliga organisationer,enklare psykologiska frågor, privatekonomiska frågor; mötesteknik, samhällsekonomi,miljövård, narkotika, trafikfrågor, internationella frågor. ABF:skurser i samhällskunskap berör till mycket stor del arbetsliv, fackligaorganisationer, föreningskunskap och konsumentdebatt. TBV:s kurser är till trefjärdedelar (av de undersökta) fackliga kurser för kommunala, statligtanställda och andra tjänstemän. av kurserna har titelnSjuksköterskor studerar fackligt. För SV:s del liggerhuvudvikten vid kurser som behandlar konsumentfrågor. Även kurser som rörmiljö och miljövård är relativt frekventa. När det gäller Medborgarskolanscirklar saknas uppgifter om ämnesinriktning. Skillnaderna i ämnesprofil mellanstudieförbunden är naturligtvis en faktor som medför att deltagarna rekryterasur grupper med bl. a. olikartad utbildningsbakgrund. Cirklarna i matematik rörtill helt övervägande del matematik för föräldrar. Dessa cirklar syftar främsttill att göra föräldrar bekanta med den »nya» matematiken i . Av deundersökta cirklarna är av ABF:s cirklar i Ny matematik för föräldrar, förTBV och SV . Deltagarnas utbildningsbakgrundvarierar starkt meUan studieförbunden. ABF har den högsta andelen med enbartfolkskola, . Denna andel är för TBV , utom isamhällskunskap där den är . Av SV:s kursdeltagare har enbartfolkskola. SFM uppvisar den klart lägsta andelen med enbart folkskola, isamhällskunskap . De minsta skillnaderna mellan studieförbundenredovisas i engelska där andelen genomgående är . Endast några fåprocent har grundskolutbildning, vilket deltagarnas åldersfördelning redovisar. Inombåde ABF och TBV har en minst 2-årig yrkesskolutbildning utöverfolkskola. Denna andel är något lägre för SV och väsentligt mindre för SFM. Gruppenrealskola, folkhögskola, flickskola har visat sig vara mycket stor, inom SFM t.o. m. den största med andelar frän i de fyra ämnena. Denna gruppär mest dominerande i ämnet samhällskun- skåp inom TBV, där drygt hälften av deltagarna har dennautbildning. För övrigt är skillnaderna små mellan TBV och SV med andelar kring2530 %. Däremot har en betydligt mindre andel av ABF:s deltagare sådanutbildning inte i något ämne . När det gäller deltagare med minst studentexamen skiljersig TBV och SFM markant ifrån ABF och SV. av TBV:s studiecirkeldeltagarehar sådan utbildning. Andelen är ändå högre inom SFM medan den för ABF och SVrör sig kring . Ämnet engelska skiljer sig frän de övriga genom att därendast inom alla studieförbund har studentexamen. Studiecirkeldeltagarna procentuellt fördeladeefter föregående utbildning ABF Eng . . SFM Eng . . Det är betydande skillnader mellan könen beträffandeföregående utbildning. Yrkesutbildning minst tvä är är mer än dubbelt såvanlig bland män som bland kvinnor. Medan en utbildning tillhörande gruppenrealskola, flickskola, folkhögskola endast förekommer hälften så ofta. Studentexamenär avsevärt vanligare bland männen. Det verkar som om deltagarna i svenska ochmatematik totalt sett har något bättre förutbildning än andra. Den mest markerade skillnaden vid jämförelsen med denkommunala vuxenutbildningen är den betydligt större andelen med grundskolutbildninginom vuxenutbildning, vilket beror pä en större andel yngre elever. Prop.1972: 26 43 Enjämförelse med den totala befolkningens utbildning antyder att ingen störreskillnad föreligger vad avser deltagarnas förutbildning. Deltagarnasutbildning beskriver således i stort sett ett tvärsnitt av den totala befolkningensutbildning. Ifråga om tidigare studiecirkeldeltagande uppger att de intetidigare har deltagit i studiecirkel. Det är svårt att bedöma denna andel dåreferenspunkt saknas. Det finns påtagliga skillnader mellan ämnena. Matematikhar genomgående den högsta andelen som inte deltagit i studiecirkel , samhällskunskap har, utom för TBV, de klart lägsta siffrorna under20 %. Det föreligger inga mer betydande och entydiga skillnader mellan män ochkvinnor. Omkringhälften av studiectrkeldeltagarna har deltagit i studiecirkel . I samhällskunskap en väsentligt större andel, nämligen för SFM , SV70 %, TBV och ABF . Enjämförelse mellan dem som tidigare deltagit i studiecirkel och dem som integjort det visar med avseende på förutbildning att de som tidigare deltagit istudiecirkel förefaller att ha något bättre förutbildning än de nyrekryterade.Andelen med enbart folkskola är något högre bland de nyrekryterade medangruppen med realskola, flickskola och folkhögskola är påtagligt lägre. 4.2Kommunal vuxenutbildning m. m. Skolöverstyrelsenpåpekar i sin anslagsframställning för /73 att enligt deriktlinjer för utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen, som drogs upp i prop.1971: 37 angående vuxenutbildning, skall tillgängliga resurser i störreutsträckning ställas till förfogande för dem som har en kort och bristfälligutbildning. I enlighet härmed bör grundskolutbildningen prioriteras. De nyaintagningsbestämmelserna som gäller fr. o. m. innebär bl. a.att vissa grupper av vuxenstuderande, som redan har utbildning motsvarandegrundskolekompetens eller högre, inte längre får tas in i grundskolekurserna 1samma utsträckning som . Överstyrelsen räknar för /73dock med en kraftig ökning av antalet studerande på grundskolenivå genom attstörre resurser nu står till buds bl. a. för uppsökande verksamhet, ökademöjligheter att ordna kurser i glesbygd och bättre studiesocialt stöd. räknarvidare med att av de ca 80 kommuner med högstadium, som ännu inteordnat vuxenutbildning på detta stadium, kommer ca 50 kommuner att införa sådanutbildning och totalt kan sålunda antalet kommuner med grundskolkurser beräknas Prop.1972: 26 44 uppgå till ca 300 läsåret \911ITi. Beträffande elevantalet räknar skolöverstyrelsenmed en ökningstakt på . Med utgångspunkt från relationen mellan eleveroch undervisningstimmar /71 har överstyrelsen vidare beräknat attantalet undervisningstimmar skall öka med . Antagandet att ökningsgradenför undervisningsvolymen överstiger ökningsgraden för elevantalet grundaröverstyrelsen på den utveckling som kunnat iakttas mellan läsåren 1969/70 och1970/71. Då steg nämhgen antalet undervisningstimmar per elev från ca 9,6 till13 undervisningstimmar per elev. Vidare sjönk antalet elever perundervisningsgrupp från 22 till 21. Denna utveckling berodde enligt skolöverstyrelsensannolikt på att vuxenutbildningen till en början byggdes ut i de störrekommunerna och först spritts till allt fler kommuner med mindrebefolkningsunderlag. Som tidigare nämnts räknar överstyrelsen med attvuxenutbildningen kommer att byggas ut till ytterligare kommuner avglesbygdskaraktär. Att kurser fr. o. m. får anordnas med endaståtta elever inom det allmänna stödområdet utom på s. k. g-ort kommersannolikt också att medföra ett något lägre antal elever perundervisningsgrupp. har i sin anslagsframställning /73 beträffande gymnasieskolkurserna beräknat att utbyggnadenskall få ske i samma takt som medgavs för /72, dvs. av dentotala undervisningsvolymen i riket närmast föregående läsår. I enlighet medriktlinjerna vuxenutbildningsproposition skall överstyrelsen sökaverka för att yrkesinriktade gymnasieskolkurser anordnas i ökad omfattning. Vidare eftersträvar överstyrelsen en jämnare spridningöver landet av den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Skolöverstyrelsenräknar sålunda med att gymnasieskolkurser kommer att anordnas i ytterligare ca30 kommuner, varigenom sammanlagda antalet kommuner med vuxenutbildning pågymnasieskolnivå kan uppskattas till ca 260 /73. Enligt kungörelsen (1971:424) om och statligvuxenutbildning får med undantag bl. a. för det allmänna stödområdet utanförs. k. g-ort för undervisning vid kurser inom vuxenutbildningen, sommotsvarar utbildning enligt läroplanerna för högstadium ellerenligt kursplanerna för någon av följande linjer i gymnasieskolan, nämligentvåårig ekonomisk linje, tvåårig social linje, tvåårig teknisk linje, treåriglinje och fyraårig linje, endast anställas timlärare och pensionsavgångnalärare. Lärare vid andra än nyssnämnda gymnasieskolkurser, äger emellertid rättatt inräkna denna undervisning i tjänst vid kommunens ungdomsskola. hävdar i sin anslagsframställning för budgetåret1972/73 att även om 1971 års beslut om rätt till fyllnadstjänstgöring förlärare i det allmänna stödområdet utanför s. k. g-ort innebar en viss 1972: 26 45 förbättring,är frågan om lärarnas anställningsförhållanden inom den kommunalavuxenutbildningen inte därmed löst. Olikalösningar av frågan om lämpligaste formen för lärarnas anställning inomkommunal vuxenutbildning har diskuterats inom överstyrelsen. a. har manövervägt om inte samtliga eller viss del av lärartimmarna inom kommunalvuxenutbildning borde få utgöra underlag för beräkning av antalet ordinarielärartjänster. Överstyrelsen har emellertid stannat för att föreslå att rättenatt i tjänsten inräkna tjänstgöring vid vuxenutbildningen utsträcks till attgälla generellt för alla lärare inom ungdomsutbildningen. Skolöverstyrelsenföreslår vidare att arvodestjänster som huvudlärare får inrättas vid desärskilda skolenheterna för vuxenutbildning. Erfarenheterna harenligt överstyrelsen visat att det föreligger ett stort behov av inte endastallmän pedagogisk, utan även ämnespeda-gogisk handledning vid de särskildaskolenheterna, eftersom flertalet lärare saknar egentlig vuxenpedagogiskutbildning. Slutligenföreslår att särskilda preparandkurser i svenska förinvandrare skall få anordnas inom den kommunala vuxenutbildningen. Stockholmsskoldirektion har i en särskild skrivelse anhållit att under /72försöksvis få inrätta nio arvodestjänster som huvudlärare och trearvodestjänster som institutionsföreståndare vid vuxengymnasium. () i en framställning föreslagit bl. a. att tjänstersom lektor, adjunkt och ämneslärare inrättas vid den kommunalavuxenutbildningen. LR anser vidare att möjligheter till fyllnadstjänstgöringbör utökas samt att arvodestjänster som huvudlärare bör införas. 4.2.2Studie- och yrkesorientering inom vuxenutbildning Kungl.Maj:t har uppdragit åt att inkomma medförslag om det maximiantal timmar som kommunerna, inom ramen förschablontillägget för studiehandledning och studie- och yrkesorientering m. m.inom den kommunala vuxenutbildningen, bör få omvandlas till hel- ellerdeltidstjänst som studie- och yrkesvägledare. Skolöverstyrelsenhar i skrivelse inkommit med förslag i frågan.Skolöverstyrelsen anser att det maximiantal timmar som kommunerna bör fåomvandla till hel- eller deltidstjänster som studie- och yrkesvägledare skallanges i procent av kommunernas totala schablontillägg i kronor. Eftersom det ärstora variationer på schablontilläggets storlek mellan olika kommuner,föreslår att ett förhållandevis högt högsta procenttal,nämligen , får omvandlas till tjänst enligt den kommunala skolstyrelsensbedömning av behovet. beräknar att ett maximalt utnyttjandeav denna 1972: 26 46 delav schablontillägget för omvandling till tjänster som studie- och yrkesvägledareinom vuxenutbildning kommer att medföra ett personalbehov av ca 4050heltidstjänster samt därutöver ett relativt stort antal personer tilldeltidstjänster. Det totala schablontillägget för /71 inomkommunal vuxenutbildning uppgick till ca 15 milj. kr. Den föreslagnamaximeringen för omvandling till tjänster innebär således vid fullt utnyttjandeen resurs som motsvarar ca 100 heltidstjänster, beräknad med en kostnad av . Till kommun som anordnar vuxenutbildning utgår fr.o. m. /72 enligt 83 § kungörelsen om och statlig vuxenutbildningett statsbidrag för intagningsverksamhet m. m. om av kommuns lönesumma.Skolöverstyrelsen anser inte att det finns skäl att omvandla del av dettastatsbidrag till tjänst som studie- och yrkesvägledare, då det ger ettförhållandevis litet belopp till flertalet kommuner och huvudsakligen täckerkommunens utgifter i samband med intagningsverksamheten, 4.2.3Fortbildning av lärare inom vuxenutbildningen Skolöverstyrelsenhar i skrivelse till Kungl. Maj:t inkommit med förslag omfortbildning av lärare inom vuxenutbildningen. och har inkommit med synpunkter på förslag. Enligt14 kap. 10 § skolstadgan åligger det lärare i och gymnasieskolanatt delta i högst . Detta åliggande har beträffande timläraremed relativt ringa undervisning av praktiska skäl ej alltid kunnat tillämpas ifull utsträckning. Beträffande lärare inom vuxenutbildning föreliggermotsvarande åliggande. Med hänsyn till attlärarkåren inom vuxenutbildningen praktiskt taget enbart består av lärare, somhar en grundutbildning med inriktning på undervisning i ungdomsskolan, finnerskolöverstyrelsen det nödvändigt att dessa lärare även ges fortbildning medinriktning på undervisning av vuxna och att den mängd fortbildning, som skallutgöra ett åliggande i tjänsten, närmare anges. För lärare inom vuxenutbildningföreslås därför att deltagande i för vuxenutbildning speciellt avsedda programskall vara obligatoriskt under minst en studiedag per läsår. En särställningintar emellertid de relativt fåtaliga timlärare med annan huvudarbetsgivare, t.ex. privata företag eller timlärare, exempelvis hemarbetande kvinnor, utanannan arbetsgivare. Med hänsyn dels till svårigheterna för dessa lärare attfrigöra sig från andra uppgifter för att delta i studiedagar, dels tillmerkostnaderna för skolans huvudmän, finner det f. n.nödvändigt att samma praxis som utbildats för ungdomsskolans timläraretillämpas för ifrågavarande lärare. 1972: 26 47 Enmer långtgående lösning av fortbildningsbehovet för lärare inom kommunalvuxenutbildning skulle enligt överstyrelsen vara att speciella studiedagaranordnades för detta ändamål. Med tanke på olikheterna i de skildalärarkategoriernas anställnings- och tjänstgöringsförhållanden harskolöverstyrelsen efter ingående överväganden funnit att åtskilligaorganisatoriska och ekonomiska skäl f. n. talar mot en sådan lösning, vilkenalltså skulle innebära ytterligare studiedagstid utöver ungdomsskolorna. Detskulle exempelvis bli nödvändigt att inställa lektioner i ungdomsskolan förberörda lärare. Problem skulle även uppkomma då lärare inom vuxenutbildningen ien kommun tjänstgör i ungdomsskolan i en annan kommun. Att förläggastudiedagar till med krav på obligatoriskt deltagande har bedömts somorealistiskt. föreslårav dessa skäl inte någon ytterligare studiedag utöver de högst fem somföreskrivs i skolstadgan. Detta innebär att den föreslagna obligatoriska fortbildningenmed inriktning på undervisning av vuxna om minst en studiedag per läsår måsterymmas inom nuvarande resurser. Den här föreslagna fortbildningen medför därigenomen reell minskning av tiden för fortbildning avseende lärarnas tjänstgöring inomungdomsskolorna. är medveten om den nackdel detta kan medförafrån ungdomsskolans synpunkt men har funnit att fortbildning med inriktning motvuxenundervisning f. n. bör prioriteras högt. Vid bedömningen harskolöverstyrelsen även beaktat att, bl. a. med hänsyn till det ökade antaletäldre elever i gymnasieskolan, även lärare som inte har undervisning inomvuxenutbildning i egentlig mening kan beräknas ha utbyte av att delta istudiedagsprogram som inriktas på undervisning av vuxna studerande.Undervisningen inom vuxenutbildningen innehåller i sig så omfattande ochvariationsrik problematik att minst en studiedag per läsår måste betraktas somett minimikrav med hänsyn till det omfattande behovet. Beträffande de studiedagarsom anordnas av länsskolnämnderna minst en gång per läsår for i huvudsakhögstadiets och gymnasieskolans lärare föreslår att ett ellerflera program vid dessa studiedagar alltid skall finnas med förvuxenutbildningen avsedda teman. Hinder bör ej föreligga för länsskolnämndernaatt till studiedagarna inbjuda såväl folkhögskolor som studieförbund att påegen bekostnad delta i fortbildningsverksamheten. Åliggandet att delta istudiedagar gäller även för lärare vid de statliga vuxenskolorna och börenligt vara av samma omfattning som i ungdomsskolan. Därmederhåller denna lärarkategori samma möjligheter till planering och fortbildningpå tjänstetid som ungdomsskolans lärare. Beträffande timlärares deltagande börsamma praxis kunna få utbildas som för ungdomsskolans timlärare. Vissa svårigheterkan med hänsyn till skolornas varvade undervisning tänkas uppkomma vidutläggningen av planerings- och studiedagar. Prop.1972: 26 48 hetenav att fortbildning för lärare anordnas är dock så stor att sådana svårighetermåste övervinnas. förutsätter att uppläggningen avstudiedagarna sker på samma sätt som i ungdomsskolan genom samarbete dels med länsskolnämnderna,dels kommunalt. De med planerings- och studiedagarna förenade kostnaderna fördeltagarna föreslås bli täckta av statliga medel. föreslårdessutom att fortbildningskonsulenttjänster för lärare inom vuxenutbildningeninrättas vid länsskolnämnderna. Vad beträffar antalet sådana tjänster avserskolöverstyrelsen att återkomma i samband med sin anslagsframställning /74. Statsbidragutgår fr. o. m. /71 till löntagarorganisationerna för derascentrala kursverksamhet enligt beslut vid riksdag (prop. 1970: 35, SU1970: 107, rskr 1970: 273). Enligt bestämmelserna i kungörelsen (1970: 272) omstatsbidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet utgårstatsbidrag till kostnader för undervisning, resor och inackordering. Tillersättning för undervisningskostnader utgår statsbidrag av defaktiskt utgående ersättningarna, dock högst 1(K) kr. Tillkostnader för deltagares resor utgår bidrag med hälften av de faktiskakostnaderna och för inackordering med . Bidragsberättigad kursskall omfatta minst eller, i fråga om kurs som inom en förkursdeltagarna sammanhållen utbildningsgång uppdelas på flera kurstillfällen(delkurser), sammanlagt minst . Vidare skall kurs för att vara bidragsberättigadtill icke obetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen, såsomsamhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik ellerproduktionsteknik. I den promemoria (DsU1969: 4) som låg till grund för nyssnämnda proposition konstateradesbeträffande avgränsning av stödet att begreppet arbetsmarknadsorganisationerinnefattar såväl arbetsgivar- som ar-betstagarsammanslutningar. Frågan kanemellertid ställas om ett eventuellt statligt stöd till utbildningsverksamhetbör omfatta alla dessa organisationer eller enbart vissa. Därvid bör beaktasatt för arbetsgivarna gäller att utgifterna för dessa sammanslutningarsutbildningsverksamhet i princip utgör en kostnad för företaget i fråga. Deanställda har däremot att själva genom egna uppoffringar och avgifterfinansiera utgifterna för den utbildning som bestås dem av derasorganisationer. Som framgår av den tidigare redovisningen är arbetsgivarnas utbildningsverksamheti första hand direkt yrkesinriktad. Med hänsyn härtill och önskemålet om attlägga tyngdpunkten i utbildningsinsatserna på grupper med förhållandevis kortgrundutbildning är det enligt promemorian motiverat att koncentrera de statligamedel som kan ställas till förfogande 1972: 26 49 Inom denna grupp dominerar f. n. Landsorganisationensutbildningsverksamhet, men även tjänstemannaorganisationernasutbildningsverksamhet genomgår en snabb expansion. Sverigeshantverks- och industriorganisation och har hemställtom en vidgning av ovannämnda utbildningsstöd till att generellt avse en bredoch grundläggande allmän utbildning. Enligt organisationernas uppfattning bördet överensstämma med reformsträvandena i fråga om vuxenutbildning att göraden nivåhöjande allmänna utbildningen tillgänglig för alla medborgare, som harbehov av att kompensera brister i den grundläggande utbildningen. Dylik utbildningbör därför stödjas även när den förekommer i företagarorganisationers regi. Vidare har anhållit om statsbidrag till central kursverksamhet. Av skrivelsenframgår att de utbildningsinsatser inom lantbruksorganisationerna som redovisasgäller förtroendevalda i demokratiskt uppbyggda och fungerandefolkrörelseorganisationer. Den naturliga konsekvensen härav måste enligtriksförbundet bli att denna utbildningsverksamhet bör vara berättigad tillbidrag på samma grunder som gäller för motsvarande verksamhet inom andraintressegrupper. vill ha till stånd sådana ändringar avnuvarande bestämmelser att statsbidrag kan utgå fr. o. m. /73. 4.3Vuxenpedagogisk forskning och utbildning Pedagogikutredningenhar inledningsvis gett en starkt koncentrerad framställning avvuxenutbildningens situation i som bl. a. bygger på en särskildexpertundersökning. Utredningens överväganden och förslag avser fyra huvudområden,nämligen forsknings- och utvecklingsarbete inom vuxenpedagogiken, utbildning ivuxenpedagogik, dokumentation, information och servicefunktioner inomvuxenutbildningen samt vissa organisatoriska frågor. Isin beskrivning av bakgrund och nuläge i fråga om forsknings- ochutvecklingsarbetet inom vuxenpedagogiken framhåller utredningen å ena sidan attinlärning i vuxen ålder utgör ett av de tidigaste problemområdena förexperimentell pedagogik. Å andra sidan har forskningen en blygsam omfattningnär det gäller vuxnas studier och utbildning, dvs. utformningen av de vuxnasinlärningssituation och de faktorer som på olika sätt påverkar denna situation.En del forsknings- och undersök- 1972: 26 50 ningsrapporterhar publicerats om skilda vuxenpedagogiska frågor. Det ärdock först som ett flertal aktiviteter startatskring sådana problem.