prop · FV03116 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare har jag av praktiska skäl ansett atlbeslul om vitesföreläggande inte skall kunna överklagas. Frågor om utdömande avvite prövas av allmän domstol. Härigenom lorde rättssäkerheten få ansestUlgodosedd. Som utredningen framhåUit är det angeläget attlagen tiUämpas på sådant sätt att den uppgiftsskyldige inte förorsakas störrebesvär än som är nödvändigt. Denna grundsats har fastslagits i andraförfattningar om 10 1972.1 saml. uppgiftsskyldighet,t. ex. 5 § lagen (1956: 245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- ochkonkurrensförhållanden och 9 § kungörelsen (1966: 37) om statistiska uppgifterfrån rörelseidkare och ägare tUl flerfamiljshus. Jag har funnit del lämpligtatt gi'undsatsen kommer lill uttryck också i denna lag. Många av de uppgUler som med tillämpning av lageninhämtas från företagaren är av ömtålig natur. Ett utlämnande av dessauppgifter tUl personer utanför kretsen av de i samhällsplaneringen direktengagerade skulle kunna skada företagen. I denna paragraf har därför intagitsen bestämmelse om tystnadsplikt för dem inom stal och kommun som med stöd avlagen får del av uppgifter om enskilda företag. Jag har dessutom i ettsamtidigt framlagt lagförslag förordat all sekretesslagen ändras så, allsekretesskydd ges åt handlingar vilka innehåUer uppgifter enligt lagen. 7.2Förslaget till lag om offentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag ochstiftelser Paragrafen innehåller den grundläggandebestämmelsen om att Kungl. Maj:t får förordna offentlig styrelseledamot istyrelsen för aktiebolag, vars verksamhet huvudsakligen är inriktad på att ägaeller förvalta fast eller lös egendom eller allmännyttig stiftelse medtiUgångar överstigande fem milj. kr. Förordnanden får gälla högst 30aktiebolag och stiftelser. Frågan har närmare berörts i den allmännamotiveringen. Maj:t bör även kunna utse suppleant förledamot. Bestämmelse härom har upptagits i paragrafen. Maj:ts rätt att utse offentligstyrelseledamot gäller oberoende av vad bolagsordningen eUer stiftelsensstadgar kan innehålla om antalet styrelseledamöter m. m. Detta ligger i sakensnatur och jag har därför inte ansett det nödvändigt att såsom utredningenföreslagit la in en erinran om att offentlig styrelseledamot förordnas utöverde ledamöter som tUlsätts enligt 77 § aktiebolagslagen. Med hänsyn till att det nu är fråga om enförsöksverksamhet har jag inte ansett nödvändigt atti lagen om aktiebolag ta in särskild erinran om de offentligastyrelseledamöterna. Några civUrättsliga bestämmelser som anger vUkastiftelser som är alt betrakta som allmännyttiga finns inte. Enligt 1929 årstillsynslag avgör om en stiftelse är att anse som allmännyttig.Samarbetsutredningen har i sitt förslag anknutit tUI bestämmelserna om skattebefrielseför vissa stiftelser i 53 § 1 mom. e) kommunalskattelagen (1928: 370). Enligtdessa tiUkommer sådan befrielse stiftelse som främjar för- svarsändamåleller ulan begränsning tUl viss familj, vissa familjer eller bestämda personer,verkar för uppfostrings- eller utbildningsändamål eller utövar hjälpverksamhetbland behövande eller främjar vetenskaplig undervisning eller forskning.Bestämmelserna bör med hänsyn till alt motivet för styrelserepresentalionen bl.a. är stiftelsernas gynnade ställning i skattehänseende vara vägledande vidtUlämpning av lagen. Jag har ansett det tillräckligt alt ange atl förordnandefår avse allmännyttig stiftelse. Med stiftelses tillgångar avses de samladetillgångarnas bokförda värde som de upptagits eller bort upptagas till istiftelsens balansräkning. På samma sätt som sker innan offentiigstyrelseledamot utses i affärsbanks styrelse, bör beslut om att tiUsätta sådanledamot i aktiebolag eller stiftelse föregås av att bolaget eller stiftelsenbereds tillfälle att framlägga sina synpunkter och önskemål beträffandepersonvalet. Paragrafen upptar regeln att offentligstyrelseledamot särskilt skall verka för att samhällets intressen beaktas ibolagets eller stiftelsens verksamhet. Frågan om sådan ledamots ställning ochansvar i övrigt har berörts i den allmänna motiveringen. Innan förordnande om styrelserepresentationmeddelas för viss stiftelse bör Kungl. Maj:t ha tUlgång till så fullständigauppgifter om stiftelsen som möjligt. Maj:t bör därför ha rätt att frånstiftelse i vUken styrelserepresentation kan komma i fråga begära uppgifter omstiftelseurkund, stiftelsens stadgar och andra handlingar som bestämmerstiftelsens verksamhet eUer visar dess tUlgångar. Bestämmelse härom har tagitsupp i förevarande paragraf. Försia stycket överensstämmer i sak medutredningens förslag. Jag utgår från att stiftelser av det slag det härär fråga om lojalt kommer all rätta sig efler anmodan alt förete erforderligahandlingar. I fall av tredska bör emellertid tvångsmedel kunna tUlgripas.Utredningen har föreslagit att den som underlåter att fullgöra vad som åliggerhonom på gmnd av Kungl. Maj:ts anmodan, skall kunna dömas till böter. Jagförordar för min del alt anmodan i stället skall kunna förenas med vite. Paragrafen innehåller bestämmelse om offentligstyrelseledamots mandattid. I fråga om mandattiden för styrelseledamot iaktiebolag som väljs av bolagsstämma gäller enligt 77 § tredje stycketaktiebolagslagen att ledamoten skall utses för tid intUl dess ordinariebolagsstämma hållits. Hanfår dock inte väljas än t. o. m. den stämma som skall äga rumunder tredje räkenskapsåret efler valet. För styrelseledamot som tillsätts iannan ordning än genom val av bolagsstämma finns inte några bestämmelser iaktiebolagslagen om mandattid. Det ankommer på den som utser sådan ledamot altbestämma mandattiden. 1fråga om styrelseledamot i stiftelse saknas lagregler om mandattid. Offentlig styrelseledamot i aktiebolag skall enligtutredningens förslag utses för tid som anges i 77 § aktiebolagslagen. skall utses för tid som Kungl. Maj:l bestämmer, dock längst för treår. Det är som jag har anfört angeläget allmandattiderna för offentiiga styrelseledamöter anpassas tiU dem som gäller förövriga styrelseledamöter i bolaget eller stiftelsen. Maj:t böremellertid när del gäller aktiebolag inte vara bunden av en formell hänvisningtiU 77 § aktiebolagslagen. Offentiig styrelseledamot bör således både när detgäller bolag och stiftelser utses för tid som Kungl. Paragrafenhar utformats i enlighet härmed. Som jag framhållit i den allmänna motiveringen böroffentlig styrelseledamot i princip ha samma ställning och ansvar somstyrelseledamot som utsetts av bolagsstämma. I enlighet härmed föreskrivs idenna paragraf atl i den mån inte annat följer av lagen vad som är föreskriveti aktiebolagslagen om styrelseledamot och styrelsesuppleant äger motsvarandetillämpning på offentlig styrelseledamot i aktiebolag och suppleant för sådan. I 8 § aktiebolagslagen regleras vilka uppgifter somskall finnas i bolagsordning. Enligt första stycket 6 skall i bolagsordninganges bl. a. antalet styrelseledamöter och antalet styrelsesuppleanter, omsådana skall utses. Vidare skall anges tiden för styrelseledamots uppdrag samlhur styrelseledamot och suppleant skall tillsältas i de fall de inte väljs avbolagsstämman. Som jag har anfört vid 1 § gäller Kungl. Maj:lsrätt atl utse offentiig styrelseledamot oberoende av vad bolagsordningen kaninnehålla. Sådan ledamot skall således inte räknas in i del antalstyrelseledamöter som anges i bolagsordning. Bestämmelser om sättet förutseende av offentlig styrelseledamot och om mandattid meddelas i 1 och 4 §§.Behov av att la in molsvarande bestämmelser i bolagsordning kan inte anses föreligga.Med hänsyn tiU det sagda anges i denna paragraf att bestämmelserna i 8 § förstastycket 6 aktiebolagslagen inle gäller offentiig styrelseledamot. Hinder mötersjälvfallet inte att bolag i vars styrelse offentiig styrelseledamot utsettsanpassar sin bolagsordning härtUl. Jag vill påpeka att offentiig styrelseledamotgivetvis skall inräknas i del antal styrelseledamöter vilkas närvaro behövs föratt styrelsen skall vara beslulför. Delsamma gäller när fråga som enligtbolagsordning kräver särskild röstpluralitet skall avgöras. 1972: 116 149 Som jag anfört i den allmänna motiveringen bör detåligga aktiebolag och stiftelse all till offentiig styrelseledamot ochsuppleant för sådan utge ersättning med belopp som Kungl. Maj:l bestämmer.Föreskrift härom har tagits upp i denna paragraf. 7.3Förslaget till lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar Lagförslaget omfattar till skUlnad motpromemorieförslaget även ekonomiska föreningar. I övrigt överensstämmer det ialll väsenlligl med detta förslag. Den överarbetning av promemorieförslaget somföranletts av att tillämpningsområdet utvidgats innebär bl. a. alt mbrikenändrats samt att fyra nya paragrafer tUlkommit (2, 3, 6 och 16 §§). Paragrafföljdenär sålunda en annan än i promemorieförslagel. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelserom de anställdas rätt att utse ledamöter i styrelsen för aktiebolag ochekonomiska föreningar (arbetstagarledamöter) jämte suppleanter. Lagen ärtUlämplig på aktiebolag och ekonomisk förening som under det senasi förflutnaräkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnitt minst 100 personer.Upplysning om antalet anställda kan hämtas från förvaltningsberättelsen somskall innehålla uppgift om delta antal (103 § 1 mom. andra stycket ABL resp. 43§ 1 mom. tredje stycket LEF). I fråga om aktiebolag skallförvaltningsberättelsen enligt bestämmelserna i 126 § 1 mom. tredje stycket ABLsändas in tUl patent- och registreringsverket och den blir därigenom offentiighandlmg. För ekonomisk förening gäUer enligt 44 § försia stycket LEF attförvaltningsberättelsen senast efter räkenskapsårets utgång skallhållas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. Bestämmelsen i paragrafens andra stycke avser atttigga en kontinuerlig arbetstagarrepresentation iföretag där antalet anstäUda varierar kring gränsen 100. Har denna gränsuppnåtts under det räkenskapsår som gått tUl ända närmast före lidpunkten förutseendet av arbetstagarledamöter består rätten till arbetstagarrepresentationäven om gränsen underskrids . För tUlämpningav andra stycket krävs dock att proceduren för införande avarbetstagarrepresentation fortskridit så långt att arbetstagarledamöterutsetts. Det är således inte tillräckligt att enbart beslut enligt 7 § ominrättande av arbetstagarrepresentation föreligger. Några remissinstanser har förordat en regel avinnebörd att rätten till styrelserepresentation skall upphöra om detgenomsnittiiga antalet arbetstagare visat sig understiga vissprocent av gränsvärdet. Eftersomförsöksperioden föreslås bli begränsad till anser jag att något behov aven sådan regel inle föreligger. Med hänsyn till lagens provisoriska karaktäranser jag det inte heller nödvändigt atl reglera den situation som inträder närt. ex. etl tillverkningsbolag omvandlas till förvallningsbolag. I den månsådana fall blir aktuella torde man kunna räkna med attföretaget och de anställdas fackliga organisationer kommer överens om enanpassning till den förändrade situationen. Enligt vad jag anfört i den allmänna motiveringenskall lagen inte till-lämpas på vissa kategorier av aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Bestämmelse härom har tagits upp i förevarande paragraf. Bestämmelsen i denna paragraf, som saknarmotsvarighet i promemorieförslaget, har föranletts av alt lagenstUlämpningsområde utvidgats tiU att gäUa även ekonomiska föreningar. Behov hardärvid uppkommit av en gemensam benämning i lagen på sådana aktiebolag ochekonomiska föreningar på vilka lagen är tillämplig. Som sådan benämning harvalts företag. I enlighet med vad jag anfört i den allmännamotiveringen skall företag (se därom vad som anförts under 3 §) som inte nårupp till den i 1 § föreskrivna storleksgränsen efler överenskommelse med defackliga organisationerna kunna föras in under lagens tillämpningsområde.Detta fömtsätter att bolagsordningen resp. stadgarna ändras. Ett sådanttillvägagångssätt kan emellertid innebära avsevärd tidsutdräkt. Beträffandeaktiebolag fordras enUgt 77 § andra stycket ABL särskilt tillstånd avkommerskollegium för sådan ändring i bolagsordningen. Genom bestämmelserna idenna paragraf öppnas möjlighet för stämman att i förekommande fall direktbesluta om alt lagen skall tUlämpas beträffande företagel, dvs. utan atl gåvägen över ändring av bolagsordningen resp. stadgarna. Sådant beslut kan fattasmed enkel majoritet på en ordinarie eller extra stämma. På samma säll äger stämman enligt bestämmelsema idenna paragraf besluta atl de anslällda skall ha rätt att utse fler än tvåarbetstagarledamöter och suppleanter för dem. Inte heller i detta fall krävsändring i bolagsordningen resp. stadgarna, ulan beslutet kan fattas direkt ochmed enkel majoritet på en stämma, ordinarie eller exlra. Fattas sådant beslutmed stöd av denna paragraf blir lagen i tillämpliga delar gällande också för deledamöter och suppleanter som får utses enligt stämmans beslul. En arbetstagarledamot bör som jag framhållit i denallmänna motiveringen i princip ha samma ställning och ansvar som andraledamöter i styrelsen. Bestämmelserna i resp. LEF om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant bör därför äga motsvarande tiUämpning på arbetstagarledamotoch suppleant för arbetstagarledamot. Vissa undantag från denna gmndsats hardock gjorts i denna lag. I 8 § ABL och 6 § LEF finns regler om vilkauppgifter bolagsordning resp. förenings stadgar skaU innehålla. Enligt punkten6 i nämnda pa-grafer skall i bolagsordningen resp. stadgarna anges bl. a.antalet styrelseledamöter och antalet suppleanter, om sådana skall utses.Vidare skall där anges tiden för styrelseledamots uppdrag och sättet förtiU-sättande av styrelseledamot och suppleant i fall de inte väljs på stämman. EnUgt 1 § har de anställda rätt alt utse tvåarbetstagarledamöter och en suppleant för varje sådan ledamot. Denna rättgäller oberoende av vUka bestämmelser bolagsordningen eller föreningens stadgarkan innehålla. Arbetstagarledamöterna och deras suppleanter skall således interäknas in i det antal styrelseledamöter eller styrelsesuppleanter som anges ibolagsordningen resp. föreningsstadgarna. I 8 och 9 §§ i lagen finns vidareregler om sättet för utseende av arbetstagarledamöter och suppleanter försådana ledamöter. Beträffande tiden för arbetslagar-ledamots uppdrag gäller vadsom föreskrivs i 11 §. Bestämmelser i dessa avseenden behöver därför inte tasin i bolagsordningen resp. föreningsstadgarna. Jag vill i detla sammanhang erinra om attarbetstagarledamölerna skall medräknas vid tillämpning av reglema i ABL resp.LEF om be-slutförhet och röstpluralitet. I 22 § andra stycket LEF föreskrivs, attstyrelseledamot skall vara medlem i föreningen. Elt sådant villkor kan inteupprätthållas beträffande arbetstagarledamot, bl. a. med hänsyn till de kravpå produktionsinsatser som ställs på medlemmarna i vissa föreningar. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelse omrätt för lokal facklig organisation att besluta om inrättande avarbetstagarrepresentation. I enlighet med vad som anförts i den allmännamotiveringen kan sådant beslut fattas endast av organisation som är bunden av kollektivavtali förhållande till företaget och omfattar en majoritet av företagelsarbetstagare. Tillhör dessa olika sådana organisationer, vilket i regel tordevara fallet, kan organisationer som tiUsammans företräder en majoritet avarbetstagarna vid företaget gemensamt besluta om inrättande avarbetstagarrepresentation. Med lokal facklig organisation avses här i förstahand en till förelaget direkl anknuten organisation, vcrksladsklubb, lörctagsKliibheller liknande, och i andra hand lokalavdelning av fackförbund lill vilkenföretagels arbetstagare är anslutna. Vissa fackliga organisationer, t. ex. deombordanställdas organisationer inom rederinäringen, saknar lokala enheter. Isådana fall får organisationen som sådan anses vara lokal facklig organisation. Beslul om inrättande av arbetstagarrepresentationberör i försia hand styrelsen i det förelag beslutet gäller. Styrelsen kanbehöva överlägga med företrädare för de fackliga organisationerna om olikapraktiska frågor som föranleds av att arbetstagarledamöter skall utses.Bolagsordningen eller stadgarna kan sålunda behöva ändras det kan t. ex.gälla bestämmelser om antalet styrelseledamöter som utses av stämman eller omsärskild röstpluralitet och i vissa fall kan det också finnas grundadanledning att ansöka om undantag från lagens tillämpning. I fall då förelagetfinner att inrättande av arbetstagarrepresentation skulle medföra väsentiigaolägenheter och anledning finns att begära undantag enligt 14 § bör företaget,innan del ansöker om sådant undantag, i första hand försöka lösa frågan genomförhand-Imgar med de lokala fackliga organisationerna. För att sådana förhandlingarskall kunna hållas och styrelsen få tillfälle att vidta behövliga ålgärder,föreskrivs i paragrafens andra stycke att styrelsen skall underrättas ombeslutet. På grund av bestämmelsen ill § får arbetstagarledamot tillträda sittuppdrag först därefter. Underlåtenhet att underrätta styrelsenmedför alltså att arbeslagarledamot är förhindrad att tillträda uppdraget. Att facklig organisation som inte deltagit i beslutom inrättande av arbetstagarrepresentation också har intresse av att få vetskapom beslutet ligger i sakens natur. Jag har dock ansett atl uttrycklig bestämmelseom underrättelse till sådan organisation kan undvaras, eftersom de lokalaorganisationerna i regel kan antas ha samrått före beslutet om inrättande avarbetstagarrepresentation. I de fall en eller flera organisationer inte deltagiti sådant samråd anledningen härtUl kan t. ex. vara att företagets verksamhetbedrivs på ett flertal driftställen skall likväl på grund av bestämmelsen i 8§ samtiiga lokala organisationer, som är bundna av kollektivavtal iförhållande till företaget, delta i utseendet av arbetstagarledamöter. I paragrafen föreskrivs att arbetstagarledamöterskaU utses av de anstäUdas fackUga organisationer. I likhet med vad som gällerenligt 7 § om beslut rörande inrättande av arbetstagarrepresentation får endastlokal facklig organisation som är bunden av koUektivavtal i förhållande tillföretaget delta vid utseende av arbetstagarledamöter. 1972: 116 153 sidangäUer i överensstämmelse med vad som utvecklats i den allmänna motiveringen att samtUga organisationer som uppfyller della krav skall delta och därvidsöka nå samförstånd. De lokala organisationerna bestämmer själva påvilket sätt arbetstagarledamöterna skall utses. De bestämmer också hurledamotsplatserna skall fördelas mellan dem. Lagen innehåller inte någraföreskrifter om sättet för utseende av arbetstagarledamot. Beträffandefördelningen av platserna finns det däremot i 9 § en hjälpregel, som blirtillämplig om organisationerna inte kan enas om fördelningen. Det förutsätts att organisationema utan särskUdföreskrift därom underrättar förelagets styrelse om vilka som utsetts tUlarbetstagarledamöter. Sådan underrättelse bör lämnas skriftligen. Paragrafen innehåller bestämmelser avsedda atttUlämpas i fall då de fackliga organisationema inle kan enas om fördelningen avledamotsplatserna. En fömtsättning för bestämmelsemas tUlämplighet är att defackliga organisationema inte själva reglerat vad som skall gåUa när de intekommer överens. Vägledande vid utformningen av bestämmelsema har varit attskapa en mot styrkeförhåUandena svarande balans mellan lokala organisationersom tUlhör olika centrala huvudorganisationer. Såsom cenlral facklig huvudorganisation kommer idelta sammanhang främst LO, TCO eller i fråga. Organisation som inte tUlhörnågon sådan organisation får vid tillämpningen av denna paragraf anses självutgöra central huvudorganisation. Första stycket innehåller en bestämmelse om attarbetstagarledamot bör utses bland de anställda hos företaget. Föreliggerenligt de fackliga organisationernas bedömande särskUda skäl för att utse annanän anställd får detta ske med den begränsning som följer av andra stycket. I enlighet med vad jag anfört i den aUmännamotiveringen får en och samma person inte vara arbetstagarledamot i flerastyrelser. härom har tagits upp i paragrafens andra stycke. Hindermöter dock inte mot att arbetstagarledamot på stämma väljs till ledamot i annatföretags styrelse eUer, omvänt, att han utses till arbetstagarledamot trotsatt han på stämma valts till ledamot i annat företags styrelse. För det faU då styrelseledamot tUlsätts i annanordning än genom val på stämman finns i ABL inte någon regel om mandattidenutan det ankommer på den som utser ledamoten att också bestämma mandattiden.Enligt LEF är maximitiden för ledamots uppdrag . Mandat-Il 1972.1 saml. tidenför arbetstagarledamot bestäms av de fackliga organisationerna. Föreskrifthärom har tagits upp i första stycket. Jag vill i detta sammanhang framhållaatt mandattiden för arbetstagarledamot, i de fall den inle sträcker sig överhela försöksperioden, bör anpassas tUl vad som gäller i fråga om övrigaledamöter på så sätt att den börjar resp. löper ut vid ordinarie stämma påvUken val av styrelse skall äga rum. Såsom anförts bl. a. under 7 § bör ett beslut ominrättande av arbetstagarrepresentation följas av överläggningar mellanföreträdare för företaget och de fackUga organisationema för att klarlägga ochlösa de problem som kan sammanhänga med en sådan ålgärd. Skulle parterna därvidkomma att stanna i olika meningar rörande förutsättningarna för införandet avarbetstagarrepresentation, återstår för förelaget att ansöka om undantag frånlagens tillämpning. Skulle sådan ansökan inte hinna behandlas uinan denföreskiivna frislen löper ut, kan enligt bestämmelsen i andrastycket förordnande meddelas om uppskov med arbetstagarledamots tillträdande avuppdraget till dess ärendet slutligen prövats. Förordnande kan meddelas även omansökningen inte innehåller begäran därom. Arbetstagarledamot kan i likhet med övrigastyrelseledamöter vara förhindrad att deltaga i handläggningen av viss fråga pågrand av ABL:s resp. . Bestämmelsema i denna paragraf anger däratöver defrågor, i vilkas behandling arbetstagarledamot är förhindrad att delta.Bestämmelsen är som jag anfört i den allmänna motivermgen föranledd avintresset att skilja mellan frågor om företagets ledning och fackliga frågor. Sålunda får arbetstagarledamot inte delta istyrelsens behandling av fråga som rör stridsåtgärder. Begreppet stridsåtgärdanvänds här i samma betydelse som enligt 4 § koUektivavtalslagen (1928: 253).Bestämmelsen avser såväl vidtagande av slridsåtgärd som redan vidtagen sådanåtgärd och gäller oberoende av vilken part som vidtar eUer avser att vidtaåtgärden. För bestämmelsens tillämplighet saknar det vidare betydelse omåtgärden är lovlig eller olovlig. Arbetstagarledamot får vidare mte delta, närstyrelsen behandlar fråga som rör förhandlmg med arbetsgivarorganisation omslutande av kollektivavtal eUer som rör uppsägning av sådant avtal. Bestämmelsenhindrar däremot inte att arbetstagarledamot deltar i styrelsens behandling avfråga som rör tolkningen eller tUlämpnmgen av redan ingånget koUektivavtal. Beträffande suppleant för arbetstagarledamot gällerpå grund av hänvisningen i denna paragraf bestänunelserna i 812 §§ omarbets-tagariedamot i tUlämpliga delar. Att dämtöver bestämmelsema i ABL resp.LEF om styrelsesuppleant skall tillämpas i fråga om suppleant för arbetstagarledamotföljer av 5 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag frånlagens tUl-lämpning. Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringenhuvudsakligen med utgångspunkt från aktiebolagens förhåUanden. Om väsentligaolägenheter skulle uppkomma för ekonomisk förening på grund av förhållande somregleras i denna paragraf, äger emeUertid bestämmelserna i paragrafenmotsvarande tUlämpning på föreningen. Olägenheterna skall således bero på någotförhållande som anges i paragrafen. Andra förhåUanden, såsom att en föreningfuUgör vissa speciella uppgifter, t. ex. jordbmkspolitiska uppgifter, kan inteläggas tiU gmnd för undanlag enligt dessa bestämmelser. Beträffande dessa paragrafer får jag hänvisa tillden aUmänna motiveringen. Enligt 97 § ABL skall ändring bl.