prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — BrB) 71,0, för förskingringsbrotten (10 kap. BrB) 70,6 och för tillgreppsbrotten26,2. Den särskilda aktion mot den grovanarkotikabrottsligheten som startade hade en gynnsameffekt. Emellertid har narkotikasmugglingenoch langningen ökat på nytt. Narkotikamissbruket är fortfarande ettallvarligt problem i storstäderna. Arbetsbalanserna vidkriminalavdelningarna har stigit i flertalet distrikt. Trafikövervakningenkräver betydande insatser från polisens sida. Omfattningen av polisens arbete i delta avseende kan i vissmån belysas av de uppgifter om fordonsparkens storlek och antalet personskadorvid trafikolyckor som lämnas i följande sammanställning. Antalet personskador vid polisundersökta Det rationaliseringsarbete som har pågåttinom polisväsendet kommer att fortsätta. De personella ochmateriella resurserna har också förstärkts. Behov av ytterligare förstärkningföreligger. Övertidsarbete har måst tillgripas i stor utsträckning även /71. Antalet timmar, förvilka övertidstillägg betalades ul har dock kunnat minskas med ca 500000 limmar i förhållande till närmast föregående budgetår. På grund av vad jag nu har sagt börpolisväsendet tillföras ytterligare 250 tjänster, varav 200 polismanstjänster. Prop.1972:1 Bilaga 4 17 Inom har i juli1971 upprättats en promemoria (Ds Ju 1971:18) ang. ADB-system för handläggning av passärenden. I promemorianföreslås att ADB-system skall användas för undersökning av om passhinderföreligger och för utskrift av pass. Vidare föreslås att polismyndigheternaskall vara passmyndighet i stället för länsstyrelserna. Yttranden har avgetts avrikspolisstyrelsen (RPS), statskontoret, samtliga länsstyrelser, Sverigesadvokatsamfund och Föreningen . RPS och vissalänsstyrelser har bifogat yttranden från ett stort antal polismyndigheter. Pass åt svensk medborgare för utrikesresa utfärdas enligt 1 § första stycketpasskungörelsen (1940: 471) inom riket av . Efter samrådmed vederbörande länsstyrelse kan RPS bestämma att för ort som inte utgör residensort passfår utfärdas av polismyndigheten i ställe. Sådant besluthar meddelats i fråga om sex polismyndigheter. Myndighet som sålunda har attutfärda pass kallas i passkungörelsenpassmyndighet. Enligt 1 § andra stycket passkungörelsen kan ävenministern för utrikes ärendena utfärda pass åt svensk medborgare för utrikes resa. Utom riket utfärdas pass ål svenska medborgare enligt utrikesförvaltningenspasskungörelse (1940:548). I fortsättningenbehandlas endast handläggningen av passärenden hos passmyndighet enligt1 § första stycket passkungörelsen. Den som ansöker ompass skall inställa sig personligen inför passmyndighet eller polismyndighet eller påpolisstation, där passansökningar får mottagas. Ansökan om pass görs i regel hospolismyndigheten i sökandenshemort. verkställer utredning i syfte att utröna om passhinder föreligger. I 6 §passkungörelsen anges vilka omständigheter som kan föranleda avslag påpassansökan. Vid utredningen använder sig polismyndigheten av tidningenoch delokala polisregistren. Är inte polismyndigheten själv passmyndighet, sändsansökningen jämte polismyndighetens yttrande till , som prövar ompass skall utfärdas. Det färdiga passet utlämnas ofta till sökanden genompolismyndighetens försorg. Inlämnas ansökan ompass direkt till , remitteras ansökningen till polismyndigheten isökandens hemort för yttrande. Polismyndighetenverkställer då utredning på angivet sätt. haräven att pröva fråga om återkallelse av pass. Grunderna för återkallelse av pass anges i 14§ passkungörelsen. Passmyndighetskall föra register över utfärdade pass. 2 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 4 18 RPS föra ett centralt passregisler för helalandet. Detta register är upplagt på ADB-medium. harantalet passansökningar uppgått till omkring 500 000 .. Genom ändring ipasskungörelsen, sorn trädde i krafl den (SFS 1971: 33),förlängdes giltighetstiden för pass åt personer som fyllt från fem . logs nya passformulär i bruk. Formuläret kan efter smärreändringar användas även för maskinell framställning av pass. Maj:t åt dåvarande polisberedningen att i samband med utredning angåendeomorganisation av polisväsendet närmare undersöka lämpligheten av attdecentralisera handläggningen av passärenden. Uppdraget, som hade föranlettsav en skrivelse från revisorer, övertogs sedermera av RPS. Iskrivelse lill Kungl. Maj:t föreslog RPS, alt handläggningenav passärenden helt skulle överföras till polismyndigheterna. I skrivelsen erinrade RPSom all ADB-teknik hade börjat utnyttjas för den centrala passregisireringen.Genom all utveckla ADB-systemet kan tidskrävande arbetsrutiner, söm utförs pålokal- eller regionalplanet, centraliseras och' överföras till datasystem. Delvar enligt RPS uppenbart alt förenkling och tidsvinst i arbetsrutinerna kanuppnås enbart genom all hela handläggningsförfarandel flyttas över tillpolismyndigheterna. Den största rationaliseringsvinsten torde emellertid kunnauppnås genom att ADB-systemet utvecklas att omfatta bl. a.registémnder-sökning och utskrift av pass. Yttranden avgavs av' statskontoret, överslålhållarämbeteloch Föreningen . Samtliga remissinstanser tillstyrkteförslaget alt polismyndigheterna skulle bli passmyndigheter. Del framhöllsemellertid alt förslaget inte bör genomföras förrän ADB-systemet hos RPS byggtsut. Som etl led iuppbyggnaden av rättsväsendets informationssystem (RI) har samarbelsorganet förADB inom rättsväsendet som ett delprojekt tagit upp frågan om övergång tillADB-system för handläggning av passärenden. överlämnadesamarbelsorganet lill ett förslag lill sådant syslem. Samarbetsorganetredovisade tre alternativ till organisatorisk lösning av frågan om nyapassrutiner i ett maskinellt system. De tre alternativen innebär i korthetföljande. Ansökan om pass lämnas inpå den polisstation som passökanden önskar. Efter idenlitetskontroll ocherforderlig komplettering skickas ansökningshandlingen och ett av de tvåfotografierna till en särskild en- Prop.1972:1 Bilaga 4 19 het hos RPS, passenheten. Där mikrofilmasansökningshandlingen och fotografiet.Därefter stansas de uppgifter i ansökningen som behövs för registreringen av ansökningen och utskrift av etlpass. Den stansade informationen matas in i ett maskinellt, centraltpassregister. Innan pass får utfärdas, måste manundersöka om passhinder föreligger. Dettakan ske på maskinell väg på följande sätt. Uppgifter om omständighetersom kan utgöra passhinder och som antecknats i det maskinella centrala polisregistret, det s. k. person- ochbelastningsregisl-ret, tillförs fortlöpande ett särskilt maskinelltpasshinderregister. Vid den dagliga databehandhngen av de stansade uppgifternaur passansökningarna kontrolleras automatiskt i passhinderregistret, omuppgifter som kan utgöra passhinder föreligger beträffande någon avpassansökningarna. Härvid framställs en lista över de fall där sådanauppgifter förekommer. I samband härmed görs också maskinellt utdrag ur det centrala polisregistret. Listan och registerutdragenbildar underlag för passenhetensprövning. Finner passenheten skäl föreligga att vägra pass, skall sökandenhöras. Därefter fattar passenheten beslut i ärendet. inte innehåller någon anteckning, skrivs vissa sidor i det nya passet ut direkt påmaskinell väg. Sidorna sänds lill sedeltryckeri där de tillsammansmed sidor, avsedda för visering, bindsmaskinellt till en passbok. Sedeltryckeriet skickar passböckerna direktlill vederbörande polismyndighet. Där klistras det andra fotografiet in ipassboken, varefter polismyndigheten intygar att passet är rätt utskrivet.Pas.set skickas sedan till den polisstation där sökanden vill hämta det. Föreutiämnandet tecknar passökanden sitt namn i passet, vilket bestyrks av tjänsteman på stationen. Tiden från det en passansökanlämnas in lill dess det färdiga passet kan, hämtas ut torde normalt uppgå . Även andra passärenden än ansökningar omnya pass ingår i data-rutinerna. Som exempel kan nämnas fråga om återkallelseav pass. När en markering bar gjorts i passhinderregistret, undersöksautomatiskt om vederbörande har pass. Om så är fallet, prövar passenheten ompasset skall återkallas. I samarbetsorganetsförslag behålls möjligheten att i vissa fall nästan få ett pass. Sådana pass måsteskrivas ut för hand på polisstationen. Samarbelsorganet beräknar att av de 500000 passansökningar som inges cirka 25 000 fall måste undersökas, innanbeslut i ärendet kan meddelas. Av dessa cirka 25 000 fall krävs ingående undersökningi endast en mindre del. Antalet avslag kan beräknas till högst 500 . Prop.1972:1 Bilaga 4 20 I alternativ 2 föreslår samarbetsorganetatt passenheten skall utfärda pass på samma sätt som i altemativ 1, näranteckning i passhinderregister inte finns, under det alt övriga ärenden,inberäknat återkallelse-fallen, skall utredas och prövas av polismyndigheterna. 1 detta altemativ skall passenheten svaraför en första genomgång av de tidigare nämnda 25 000 fallen samt överlämna defall där skälen för avslag är starka till polismyndigheten för prövning. Övrigafall avgörs av passenheten. Samarbetsorganet förordade för egen delalternativ 1, eftersom detta kräver mindre arbetskraft än de båda andra. Ävenrationaliseringsskäl talar enligt samarbetsorganet för altemativ 1. Man kansålunda specialisera personalen inom passenheten. Handläggningstiden blirkortare och praxis kan bli mera enhetlig. I promemorian uttalas, att det inte rådernågon tvekan om att man kan nå väsentliga rationaliseringsvinster genom attanvända ADB-system för handläggning av passärenden. Registerundersökning ompasshinder föreligger kan utföras maskinellt med hjälp av bl. a. person-ochbelastningsregistret hos RPS. Vidare kan utskrift av passen ske direkt idatamaskin. Genom en sådan reform blir lokal passregistrering överflödig. Detföreslagna systemet torde enligt promemorian inte medföra några risker frånrätlsskyddssynpunkt eller ölägenheter i övrigt för den enskilde. Tvärtom tordeservicen åt allmänheten bli bättre bl. a. genom att handläggningstidernaförkortas. I promemorian förordas därför att förslaget att införa ADB-systemför handläggning av passärenden godtas. Vad därefter angår frågan om vilkenmyndighet som skall vara passmyndighet uttalas i promemorian, att ekonomiskaskäl och rationaliseringssynpunkter talar för att RPS görs till passmyndighet.Detta gäller särskilt det stora antalet ärenden i vilka det endast är fråga omen mtinmässig kontroll av att passhinder inte föreligger. I övriga ärenden ivilka en verklig sakprövning sker vinns den fördelen att en enhetligtillämpning kan uppnås. I promemorian framhålls emellertid attRPS:s uppgift är att som central förvaltningsmyndighet utöva det högstaadministrativa inseendet över polisväsendet och att förvaltningsärenden i vilkafråga är om meddelande av tillstånd, legitimation och auktorisation, i den månde förekommer inom polisväsendet, i regelhandläggs av de lokala polismyndigheterna med somfullföljdsinstans. RPS är således inte förvaltningsmyndighet i den meningen attRPS handlägger och Prop.1972:1 BUaga 4 21 avgörärenden i vilka enskild står som rättssökande part. Att tilldela RPS uppgiftenatt vara passmyndighet skulle därför gå utöver vad statsmakterna avsåg, när RPSinrättades. Enligt promemorian kan RPS:sdataanläggning med däri registrerade uppgifterutnyttjas även i ett system med polismyndigheterna som passmyndigheter.Dataanläggningen ställs i så fall till polismyndigheternas förfogandeför bl. a. maskinell passhinderslagning och utskrift av pass. Den slutligaprövningen i passärendet ankommer emellertid på den lokala polismyndigheten. Ensådan ordning är särskilt rationell när det gäller de passansökningar somföranleder utredning på grund av anteckning i passhinderregistret. Utredningeni dessa fall torde i stor utsträckning komma alt göras på det lokala planet,och det är enligt promemorian naturligt att polismyndigheten då också blirbeslutande organ. Detsamma gäller återkallelse av pass. Att göra polismyndighet tillpassmyndighet i stället för RPS torde enligt promemorian inte behöva medföranågon nämnvärd förlängning av handläggningsliden. En viss risk för oenhetligpraxis kan inte förnekas med hänsyn till det stora antalet polismyndigheter.Sådana farhågor bör emellertid enligt promemorian inte överdrivas. En utjämningkan ske genom att beslut i passärende blir föremål för prövning av besvärsinstansen. I promemorian uttalas att dekostnadsberäkningar som samarbetsorganet har gjort inte är direkt tillämpligaom polismyndighetema blir passmyndigheter.En sådan lösning torde dock leda till betydande kostnadsbesparingar iförhållande till nuläget. Mot bakgrund av nu redovisade skälförordas i promemorian att polismyndighet blir passmyndighet i ett ADB-systemför handläggning av passärenden. skall polismyndigheten utreda passärende samt fatta beslutdäri och utfärda pass. Vid utredningen skall polismyndigheten anlita RPS:sdataanläggning, som också svarar för automatisk utskrivning av passen.Passansökan bör kunna lämnas in på vilken polisstation som helst och lämnas utpå den station som passökande önskar. I promemorian föreslås att övergångentill det nya systemet sker eller . Förslaget i promemorian att använda ADB-system för handläggning avpassärenden tillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan samtligaremissinstanser. i äremellertid inte övertygad om att förslaget är rationellt. anseratt den antagna omloppstiden inte är realistisk och att antaletpassutskrifter, utslaget Prop.1972:1 Bilaga 4 22 på hela landet och , är så litet alldel kan ifrågasättas om utnyttjande av dator är ändamålsenligt. Som etlalternativ föreslår att det hos RPS tillskapas ettförfrågningsregister som polisdistrikten via dataterminaler kan utnyttja föratt undersöka om passhinder förehgger. av passen kan sedan ske förhand på sedvanligt sätt. I detta sammanhangbetonar några remissinstanser att möjligheten att i brådskande fall nästan omedelbartutfärda pass måste behållas. Det övervägande antaletremissinstanser, däribland samtliga länsstyrelser utom en, tillstyrkerförslaget att p o M s m y n d i gh e t skall vara passmyndi g h e t. Statskontoret framhåller alt förvaltningsärendenav den natur som det här är fråga om ansökningsärenden från allmänheten avstor omfattning, där handläggningen för det helt övervägande antalet ärenden ärav mtinmässig beskaffenhet med fördel synes kunna avgöras på lokal nivå.Polismyndigheterna äf väl förtrogna med passärenden och desärskilda utredningar som därvid behöver göras i vissa fall. iUppsala län uttalar att redan med nuvarande ordning den materiella prövningensker hos de lokala polismyndigheterna. Den bedömning av passansökningar somsker hos dessa myndigheter följs nämligen nästan undantagslöst av länsstyrelserna. RPS tillstyrker förslagetunder förutsättning att del införs strikta passhinder- och återkallelseregler. Enligt - /bör även i fortsättningen vara passmyndighet.Länsstyrelsen erinrar om att det kommer att införas ell nytt bilregistersystem, byggt på ADB-teknik. Länsstyrelserna skall utrustas medbildskärmsterminaler. Genom detta system kan inhämtas även uppgifter ur det pådatateknik baserade informationssystemet för rättsväsendet. Om länsstyrelsernaanvänder sig av etl sådant system, kan flertalet pass utfärdas ulan allpolismyndigheten behöver anlitas. Den passökande kommer att praktiskt tagetomgående kunna erhålla pass. iGöteborgs distrikt menar att även i fortsättningen bör varapassmyndighet åtminstone i storstadsområdena. Några polismyndigheteranser att RPS bör vara passmyndighet på sätt som samarbetsorganet harföreslagit. I kostnadsfrågan uttalarstatskontoret att promemorieförslaget sannolikt kommer att bli något meraresurskrävande på lokal nivå än sam-arbetsorganels alternativ 1. Totalt setttorde etriellertid de båda alternativen inte nämnvärt komma att skilja sig åti kostnadshäriseende. Enligt poUsmyndigheten i kommerpromemorieförslaget inte att innebära någon extra belastning på polisväsendet.Några polismyndigheter anser att förslaget nödvändiggörpersonalförstärkningar. 1972:1 Bilaga 4 23 iMalrriöhus län uttalar att besvär över polismyndighets beslut i passärende börföras hos länsrätten. Några andra länsstyrelser anser att börvara besvärsmyndighel. Flertalet remissinstansersom uttalar sig i frågan anser att reformen bör genomföras . Enligt passkungörelsenutfärdas pass för utrikes resa av . Pass får även utfärdas avpolismyndigheterna i sex polisdistrikt. Myndighet som får utfärda pass benämnspassmyndighet. Även i de fall då är passmyndighet medverkarpolismyndighetema i handläggningen. Passansökningar las emot och färdiga passlämnas ofta ut på polisstation. utreder om passhinderföreligger samt avger yttrande till passmyndigheten i passärende. Ar 1963 uttaladeriksdagens revisorer all en överflyttning.av behörigheten alt utfärda passfrån till de lokala polismyndigheterna borde övervägas vid detpågående förberedelsearbetet för förstatligandet av polisväsendet. Medanledning härav uppdrog Kungl. Maj:t åt polisberedningen att närmare undersökalämpligheten av att decentralisera handläggningen av passärenden. Uppdragetövertogs sedermera av RPS, som i skrivelse föreslog, atthandläggningen av passärenden skulle överföras till polismyndigheterna. Iskrivelsen uttalade RPS alt en sådan överföring skulle innebära förenkling ochtidsvinst. Den största rationaliseringsvinsten skulle emellertid uppnås omdessutom ett ADB-system utvecklades till att omfatta bl. a. maskinell undersökningav passhinder och utskrift av pass. Vid remissbehandlingen av RPS:s skrivelsetillstyrktes förslagen enhälligt. Som etl led iuppbyggnaden av rättsväsendets informationssystem har samarbelsorganet för ADBinom rättsväsendet lagt fram etl preliminärt systemförslag för handläggning av passärenden. Förslaget tar upp tre alternativ lilladministrativ lösning. Utgångspunkten är all dalateknik skall användas delsför maskinell undersökning om passhinder föreligger, dels för utskrift av pass.Enligt det av samarbelsorganet förordade alternativet skall polismyndigheternata emot ansökningar om pass samt lämna ut de färdiga passen. Prövningen avpassansökningarna skall. tillkomma en särskild enhet inoni RPS, passenheten.Vid utredningen skall olika maskinella register hos RPS användas. På grundval av RPS:sskrivelse 1966 och samarbetsorganets system-förslag har inomjustitiedepartementet upprättats en promemoria (Ds Ju 1971: 18) ang. ADB-systemför handläggning av passärenden. I promemorian föreslås att ADB-system användsför passhanteringen i de hänseenden som anges i samarbetsorganets förslag. 1972:1 Bilaga 4 24 myndighet som skall vara passmyndighet ansluter sigemellertid promemorieförslagettill RPS:s förslag att de lokala polismyndigheterna skall vara passmyndigheter. De i promemorian framlagda förslagen har godtagits av en sågott som enhällig remissopinion. Det hos RPS förda, centrala passregistretomfattar nu omkring 2,8 milj. registerposter och är i sin helhet omlagt tilldataminne. Maskinell passhinderslagning hos RPS sker redan i viss utsträckningi fråga om passansökningar från . Det nya passformulär som togs ibruk är anpassat för utskrift med hjälp av datamaskin. Genom uppbyggnadenav rättsväsendets informationssystem, särskilt person- och belastningsregislret, kommer RPS att ha tillgång till all den information som kan antas ha betydelse vid prövningav ärenden om utfärdande och återkallelse av pass. Informationen kommer pågrund av ADB-tekniken att vara lätt tillgänglig. Om ett ADB-system införs förpassärenden, kan passhinderprövning utföras maskinellt med anlitande äv . Passen kan skrivas ut i styrelsens datamaskinanläggning. Detnuvarande handläggningssättet kräver en betydande arbetsinsats. Enligt minmening kan det inte råda någon tvekan om att betydande rationaliseringsvinsterkommer att göras genom en övergång till ADB-teknik. Handläggningstiden kan iflertalet fall beräknas minska, vilket innebär en förbättrad service åt denpass-sÖkande allmänheten. Genom övergångtill maskinellt system kan man vidare undvika lokal registrering. Någrarisker från rätlsskyddssynpunkt behöver inte befaras. Mot bakgrund av vad jag nu har anförtanser jag att ADB-system bör införas för handläggning av passärenden. Arbetetpå utvecklingen av ett sådant system bör bedrivas under ledning avsamarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet. Med etl system av angivet slag förhandläggning av passärenden är det inte längre ändamålsenligt att länsstyrelsenär passmyndighet. Jag anser därför att dessa ärenden bör överföras tillpolisväsendet. Från rationaliseringssynpunkt kan fleraskäl åberopas för att göra RPS tillpassmyndighet. En sådan lösning skulle också tillgodose önskemålet omen enhetlig tillämpning av bestämmelserna för erhållande av pass. Som framhållsi departementspromemorian handlägger emellertid RPS inte ärenden i vilkaenskild rättssökande är part. Ärenden av sådan art inom polisväsendet handläggsdäremot av de lokala polismyndighetema. Att göra RPS till passmyndighet skulledärför innebära alt ålägga styrelsen en uppgift som är främmande för dessegentliga verksamhetsområde. Ävenom lokal polismyndighet blir passmyndighet kan RPS:s data- Prop.1972:1 BUaga 4 25 anläggningutnyttjas för passhindemndersökning och utskrift av pass. I det stora flertaletfall krävs inga andra åtgärder. I ett mindre antal fall fordras närmareutredning. Polismyndigheterna är väl förtrogna med passärenden ochde särskilda utredningar som kan behövas. För den passökande allmänheten måstedet anses vara en fördel att lätt kunna komma i kontakt med passmyndigheten. I likhet meddepartementspromemorian och en nästan enhällig remissopinion anser jag därför attpolismyndighet bör vara passmyndighet i det nya systemet för handläggning avpassärenden. Det är inte möjligt att ange, när ettnytt system kan börja tillämpas. Såvitt nu kan bedömas kan emellertidövergången äga rum tidigast . riksdag (1LU 1970: 10, rskr 1970: 88) har hemställt om förslag till lag om rätt för svensk medborgare att resa urriket. Med anledning härav kommer inom alt utarbetasförslag till sådan lag. I samband därmedkommer en översyn att företas av samtliga bestämmelser ipassförfattningarna. Ett beslut nu ifråga om systemet för handläggning av passärenden föregriper inte resultatet av denkommande översynen. Däremot underlättar det systemarbetet. Det är min avsiktalt förslag till ändringar i passförfatlningarna skall läggas fram i sådan tidatt de kan beaktas på etl så tidigt stadium som möjligt under systemarbetet. Jaghemställer, att Kungl. godkänna de riktlinjer för handläggningav passärenden som jag har förordat i det föregående. 1970/71Utgift 48 768 865 1971/72 Anslag 53 950 000 1972/73Förslag 70 000 000 " Av anslaget skall 6 milj. kr. Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Ledamöter av styrelsen ärrikspolischefen, överdirektören och sex andra ledamöter som utses av Kungl.Maj:t. Inom styrelsen finns dels under överdirektören en avdelning med tvåpolisbyråer, en avdelning med en teknisk byrå och en utbildningsbyrå samt enavdelning med en personalbyrå,en kanslibyrå, en registerbyrå och en enhet för datafrågor, dels ensäkerhetsavdelning med två byråer. Beräknad ändring 1972/73 + 10 310 000 + 7 525 000 (150 000) (800 000) (50 000) Passformulär m. m. arbetstidsnämnd m. m. m. m. m. m. + 3 365 000 + 19 365 000 + 16 050 000 Löne- ochprisomräkning m. m. 9,9 milj. kr. Övervakningsseklionenvid polisbyrå I bör utökas med en polisintendent(+ .) för planering och samordning av bevaknings-ochsäkerhetsåtgärderna i samband med statsbesök och motsvarande händelser. Trafiksektionen vidpolisbyrå I bör utökas med en polisintendent (+ .) för planering ochsamordning av polisdistriktens övervakningsresurser. Allmännasektionen vid polisbyrå II bör tillföras en förste byråsekreterare (+ .) förutrednings- och rationaliseringsfrågor beträffande utredningsverksamheten. Interpolsektionen vid byrån behöverförstärkas med etl kvalificerat biträde (+ . Styrelsenföreslår att tekniska byrån förstärks med två förste byråingenjörer (+ .