prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — De kommunalainvesteringarna som kännetecknats av en stadig ökning under hela 1960-taletminskade . förutses ånyo en ökning. Härtill bidrar förutomhöjda statsbidrag till bl. a. beredskapsarbeten och reningsverk även attkommunernas finansiella ställning förbättras . Även för bostäderförutses ett invesleringsomslag, till stor del beroende på en mycket storigångsättning av småhus . Antalet färdigställdalägenheter beräknas uppgå till 102 000 och antalet påbörjade tUl ca 100 000. Utvecklingen under 1970och 1971 kännetecknades av starka kast i lagerinvesteringarna. Vid slutet av 1971bedömdes såväl råvarulagren som färdigvarulagren vara för stora. I särskilt höggrad gäller delta skogsindustrin. kan utvecklingendärför beräknas följa samma mönster som , dvs. enfortsatt kraftig minskning av industrins totala lagerinvesleringar. I sambandmed den beräknade högre produktionslUlväxlen förutses enmindre uppgång på råvarasidan. Totalt beräknas industrins lagerinvesteringminska med . Detta motvägs i viss mån av ett omslagi handelns lagerinvesteringar i samband med den ökande varukonsumtionen, varförden totala minskningen i lagerinvesteringarna stannar vid ca 500 mUj. Den privata konsumtionenutvecklades oväntat svagt , då den minskade med 0,2 o/o. Detförefaller troligt att osedvanligt höga sparande i stor utsträckningvar en följd av den utdragna avtalsrörelsen och således av tillfällig art. För1972 förutses en konsumtionsökning med närmare 4 o/o. Bakom prognosen liggerett antagande om en successiv men inte fullständig återgång till 1970 årssparbeteende. Prisnivån väntas stiga med ca 4 o/q. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 disponibla inkomster skulle därvid öka med ca 21/4 o/q. Härtill kommer, somnämnts, att en avsevärd del av standardökningen tas ut i form av förkortadarbetstid. - 36 165 - - 1 900 - - 1 365 - HandelsbalansSjöfartsnetto Turistnetto Övriga tjänster, netto TransfereringarKorrigeringspost Världshandeln beräknasöka med ca 6 o/q mätt i volym. Pågrund av en relativt svag efterfrågeutveckling i våra viktigaste avnämarländer de nordiska länderna och har emellertid beräknats att densvenska exporten ökar i något långsammare takt eller med ca 4,5 o/q. , då etluppsving i väntas komma i gång, beräknas exporten öka betydligtsnabbare än . Exportprognosen får karakteriseras somtämligen försiktig. Del är inte uteslutet alt den internationellakonjunkturuppgången får en sådan styrka alt exportökningen blir större. För massa, järn och stålförutses en jämförelsevis gynnsam utveckling i samband med att lagerneddragningenhos förbrukarna upphör och konsumtionen ökar. För verksladsprodukter beräknasi del försiktiga alternativ som valts en volymökning med knappt 4 mot 7,5 o/q , då den hölls uppe avstora orderstockar . Även exporten av varaktigakonsumtionsvaror får en dämpad utveckling, bl. a. på grund av den danskaimportavgiften. Ökningen av importenberäknas lill ca 5,5 "/o- Ökningen är framför allt hänförlig lillkonsumtionsvaror. a. beräknas personbilsimporten öka efter att ha minskat . Mot bakgrund av den ökande industriproduktionen, särskilt markeradunder , förutses även en ökning av importen av insatsvaror fördenna. Sammantaget beräknashandelsbalansen som förbättrades med ca . försämras men kommer likväl att visa ett överskoll på nära . Nedskrivningen av dollarnberäknas påverka sjöfarlsnettol i negaliv riktning. Detta antas minska med ca150 milj. kr. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 33 förutsesen tämUgen normal ulveckUng av turistnetlot, vUkel innebär en ökning av nettoutgiflen med ca300 milj. kr. Transfereringar ökar med ca 200 milj. kr.främst som en följd av ökat u-landsbistånd och räntebetalningar. Sammantagetförutses en omsvängning i bytesbalansen från etl överskott på 3/. till ettunderskott på ca 1/. Utgångspunkten för årets budgetförslagär, som jag redan tidigare nämnt, att den konjunkturdämpning som präglat detgångna året successivt konmier att efterträdas av ett mera balanseratkonjunkturläge. Mot den bakgranden präglas budgetförslaget av en starkrestriktivitet när det gäller nya åtaganden. bibehålls en högberedskap för att sätta i gång konjunkturslimulerande åtgärder om uppsvingetskulle försenas. De i myndigheternasanslagsframställningar och i annat sammanhang aktualiserade förslagen /73 innebar utgiftsökningar i förhållande till innevarande årsriksstat som översteg . I det nu föreliggande budgetförslagethar utgiftsökningen begränsats till ca . Härav svarar effekten av1971 års löneavtal för åren 197173 för närmare 2,5 miljarder kr.Utgiftsökningen inom ramen för gällandebidragsbestämmelser, indexbestämmelser, prisökningar och andra liknandei huvudsak bundna utgiftsökningar svarar för ytterligare avrandat drygt 4mUjarder kr. Av utgiftsökningen beräknas alltså endast avrundat 400 milj. kr.motsvara nya åtaganden. Härav är hälften inom området arbetsmarknadspolitik. Denya åtagandena motsvarar ca 0,7 o/o av totalbudgetens omslutning. Restriktiviteten i årets budgetbehandlingillustreras också av att endast ca 3 400 tjänster beräknas /73 mot ca 4 500 i genomsnitt under de senaste fem budgetåren.Om man undantar utbUdningssektorn, vars expansion i huvudsak beror på redanfattade beslut, stannar antalet nya tjänster något under 1 000. Årets budgetförslaghar utformats med särskUd hänsyn tagen lill strävan att inte genom statliga åtgärder driva på den kommunalautgiftsexpansionen. Sålunda läggs del intefram några nya förslag om s. k. stimulansbidrag för den kommunalaverksamheten, vilka ju som etl av sina syften har alt stimulera en kommunalutgiftsexpansion. De statliga bidragen till kommunerna ökar trots detta enligtbudgetförslaget med ca 2 mUjarder kr. ellerdrygt 20 o/o. Detta innebär att bidragen till kommunerna fortsätter allutgöra en växande andel av de totala statsutgifterna. De kan budgetåret1972/73 beräknas uppgå till ca 20 o/q avden statiiga budgetens omslutning mot endast ca 11 o/q . Utrymmetför nya åtaganden har i årets budgetförslag i första hand Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 koncentreratstill vissa prioriterade områden arbetsmarknadspolitik, arbetsmiljö, mUjövård och familjepolitik.Härutöver har statliga investeringar av betydelse för näringslivelseffektivitet prioriterats samt mera begränsade och punktvisa insatsergjorts på vissa andra angelägna områden. Inom området arbetsmarknadspolitik har iett förväntat mera normall arbetsmarknadsläge arbetsmarknadsutbildningenprioriterats. Sålunda beräknas medel för enytterligare utvidgning av arbelsmarknadsutbUd-ningen till 120 000 personerunder /73. föreslås förbättring av förmånerna tUl densom genomgår sådan utbildning. Gmndbidragen höjs med . tiU /mån.för gifta och / mån. Barntilläggen höjs med 20 kr.lill . och barn.Försöksverksamheten med barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildningbyggs ut. Arbetsmarknadsstyrelsenfår en ny och effektivare organisation, som ansluter tUl denprogrambudgelering som genomförs på arbetsmarknadsområdet. Utbyggnaden av arbetsmarknadsverkelsorganisation fortsätter. Nästa budgetår tUlförs verket ytterligare 100tjänster. Sammanlagt kommer arbetsmarknadsverket i sin organisation att hainemot 4 000 tjänster. HärtUl kommerpersonal sysselsatt inom arbetsmarknads-utbUdningen ocb förberedskapsarbeten. Anslaget till syssdsättningsstödjandeåtgärder i form av allmänna beredskapsarbeten hålls på samma nivå som iinnevarande budgetårs riksstat. Möjligheten att vid behov snabbt ökaverksamheten hålls dock ständigt aktueU.För att täcka kostnaderna för det av rUisdag beslutadelageruppbyggnadsstödel beräknas ett anslag på 50 milj. kr. Även i ett mer normall konjunkturlägekvarstår behovet av vidgade insatser för de i arbetslivet handikappade. Ökademedel har beräknats härför. För att på ett mera effektivt sätt hjälpa dehandikappade ut på den öppna arbetsmarknaden föreslås en genomgripande reformav det statliga bidraget tUl halvskyddad sysselsättning. Detta bidrag utgår f.n. med . och belagd plats. Bidraget föreslås nu i stället utgå med 40 o/qav konlantlönen till den som är sysselsatt i halvskyddad sysselsättning.Reformen innebär en kraftig ökning av det statUga stödet, i synnerhet när dehandikappade arbetar nära normal arbetstid och i högre lönelägen. Reformeninnebär vidare en fortlöpande och smidig anpassning tUl löneutvecklingen.Samtidigt beräknas ökade anslag för teknisk anpassning av de handikappadesarbetsplatser i näringslivet. Arbetsmiljöfrågorna intar även i åretsbudgetförslag en prioriterad plats. I syfte att öka den centrala myndighetenseffektivitet föreslås, i avvaktan på en mera genomgripande omorganisation, attarbetarskyddsstyrelsen och arbetsmedicinska institutet sammanförs till enmyndighet. Den kraftiga personella upprastning som pågått i ett par årfortsat- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 ter även nästa budgetår. Medel beräknas försammanlagt ett sextiotal nya tjänster vid arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen. Detta möjliggör bl. a. en fortsatt utökning av resursernaför utarbetandet av arbetarskyddsanvisningar, typgranskning av maskiner samlgenomförandet av olika tekniska och medicinska undersökningar. En kraftig förstärkningav verksamheten ute på arbetsplatserna genomförs genom att vart och etl avyrkesinspektionens elva distrikt tillförs i genomsnitt tre nyainspektörstjänster. Häratöver inrättas vissa tjänster för specieUayrkesinspektionsuppgifter också hos andra myndigheter. En kraftig utbyggnad skerav statens personalnämnd. Sammanlagt tiUförs nämnden 30 nya tjänster, bl. a.för åtgärder i samband med den beslutade omlokaliseringen av statligamyndigheter. Anslagen tillmUjövårdande åtgärder har räknats upp kraftigt, nämligen med en tredjedeleller drygt 60 milj. kr. Anslagen för miljövården kommer att uppgå tUl ca 250milj. Den största satsningen sker på kommunala avloppsreningsverk därbidragsramen räknas upp från 80 till 130 mUj. Jag vill dessutom i deltasammanhang erinra om att arbetena med såväl kommunernas som industrinsreningsanläggningar av sysselsättningsskäl påskyndas innevarande vinter. När det gällerfamiljepolitiken tidigardades vissa reformer genom att förslagen föreladesredan 1971 års höstriksdag. De anslagsmässiga konsekvenserna slår fuUt /73. De statliga och kommunalabostadstilläggen för barnfamiljer förbättras sålunda väsentiigt iår. höjs åldersgränsen från 16 till . Vidare har statsbidragetlill de kommunala tilläggen höjts från 50 tUl 60 o/q. Mot den bakgrunden beräknas anslaget till bostadstUläggöka med drygt 350 milj. kr. tiU drygt 800 milj. kr. Statsbidragen tillkommunernas driftkostnader för daghem och fritidshem höjdes i årenligt beslut vid höstriksdag. För daghemmen höjdes bidragen med 1 200kr. per plats tUl . I årets budgetförslag föreslås att den regel sombegränsat antalet statsbidragsberättigade platser i familjedaghem tUlmotsvarande antal barn-slugeplatser i kommunen, den s. k. balansregeln, slopasmed verkan fr. o. m. innevarande år. I daghem och fritidshem beräknas byggandetav ca 28 000 platser kunna påbörjas under innevarande och nästa budgetår.Antalet platser beräknas uppgå till över 60 000 mot ca 40 . Statens sammanlagdakostnader för bamstugeverksamhet beräknas genom nyssnämnda åtgärder budgetåret1972/73 stiga med ca 90 milj. kr. till närmare 350 milj. kr. Satsningen på statligainvesteringar som främjar näringslivets effektivitet och produktionsförmågaintar en framträdande plats också i årets budgetförslag. Investeringarna förenergiförsörjningen fortsätter att öka 3t 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 kraftigtoch beräknas för nästa budgetår lill i runt tal 1 150 milj. kr. Detta innebären ökning med närmare 500 milj. kr. på endast två budgetår. Kärnkraftverken beräknas i framtidensvara för merparten av erforderligatiUskott av elkraft. Nästa budgetår avsätts 520 milj. kr. för investeringari anläggningar och bränsle för de tre första aggregaten i . Härutöverberäknas 25 milj. kr. i kapitaltiUskott till det bolag som avses uppföraatomkraftverket i Forsmark. Huvuddelen av investeringskostnaderna för dennaanläggning kommer emellertid att belasta den allmänna lånemarknaden. För att tiUgodose de snabbt ökandeanspråken på teletjänster räknas televerkels investeringsram upp kraftigt, medca 85 milj. kr. lUl drygt 700 mUj. a. enytterligare ökning av de medel som stäUs till förfogande för inköp avgodsvagnar. Vidare föreslås att, utöver den tidigare beslutade utbyggnaden avTrollhätte kanal, även byggs ut. Detta kan förväntas leda tiUförbilligade och mera rationella transporter för berörda delar av näringslivet. Jag viU vidare erinra om att i sambandmed den aktuella konjunkturnedgången alladessa investeringsområden beretts tUlfälle all i betydande utsträckning tidigarelägga angelägnainvesteringar. Sammanlagt har inemot 300 milj. kr. i investeringar vidaffärsverken kunnat tidigardäggas inom ramen för den aktivasysselsättningspolitiken. I delta sammanhang vUl jag också peka påden kraftiga satsning som sker ibudgetförslaget på tekniskt utvecklingsarbete. Anslagen föreslås sålundaöka med 24 milj. kr. lill inemot 150 milj. kr. Det framlagda budgetförslaget innebärockså en fortsatt utveckling mot inkomst- och standardutjämning. Ungefär entredjedel av budgetens ökning i fasta priser avser inkomstöverföringen lillhushållen, bl. a. för folkpensioner, barnbidrag och bostadstillägg. Satsningenpå ökad sysselsättning genomarbelsmarknadspoUtiska åtgärder, inte minst arbetsmarknadsutbildningenoch de syssdsältningsfrämjande åtgärderna för i arbetslivet handikappade, är avcentral betydelse för ökad jämlikhet i inkomslbildningen. Detta har belysts avsåväl långtidsutredningen som låginkomstutredningen. En fortsatt kraftigsatsning på ökade resurser för vuxenutbildningen ger en inkomstutj ämnandeeffekt om än på något . De ökande insatsema förkommunal skatteuljämning och på regionalpolitikens område har även dejämlik-hetsskapande syfte. Jag övergår nu lill att behandlautgiftsförändringen fördelad på ändamål mellan innevarande riksstat ochriksstatsförslaget för /73.1tabell 6 har ändamålen redovisats efter anslagsbeloppens storlek. Jagbegränsar mig i det följande till att kommentera större utgifts-förändringar ibudgetförslagets ändamålsgrupper. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 37 Statsuttema /73 (avrundadebelopp) förslag 1972/73 i. kr. Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård Skatteutjämningsbidrag m. m. högstadium kommer att vara helt infört i samtliga kommuner läsåret1972/73. Gymnasiet, och yrkesskolan är fr. o. m. /72ersatta av en ny skolform, gymnasieskolan.Uppbyggnaden av gymnasieskolan fortsätter /73, då bl. a.årskurs 2 på de nya tvååriga yrkeslmjerna tillkommer. Bidragen till driften av grundskolor och gymnasieskolor ökar,främst tUl följd av löneökningar, med i rant tal 800 milj. kr. till 5,1 mUjarderkr. Skolbyggnadsramen för /72 sattes ursprungligen till 500milj. kr., vartill har kommit en konjunklurmässigt motiverad ökning på 100 milj. kr. Med hänsyn bl. a. härtill föreslås skolbyggnadsramenför /73 utgöra 450 milj. kr. Anslagen tilluniversitet och högskolor fortsätter att öka genom planenlig utbyggnad av de spärradefakulteterna. Kapaciteten för forskarutbildning förstärks. Medelsbehovet förden högre utbUdningen ökar med närmare 240 milj. kr. till drygt 1 500 milj. kr. Satsningen på vuxenutbildningenfortsätter. Anslagen till den kommunala vuxenutbildningen och tillstudieförbundens studiecirkelverksamhet ökar med sammanlagt 70 milj. kr. Folkpensioner m. m. Statens sammanlagdautgifter för folkpensioneringen under nästa budgetår beräknas uppgå tUl 9 390milj. kr., vilket innebär en ökning med 975 milj. kr. jämfört med anslaget förinnevarande budgetår. Av denna ökning hänför sig 190 mUj. tUl höjningen avpensionstillskotten till pensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller harlåga ATP-belopp. ökningen av antalet pensionärer, bl. a. tUl följd av devidgade möjligheter till förtidspension som infördes den 1 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 , beräknas medföra en utgiftsökning med 390mUj. Indexregleringen av folkpensionerna beräknas kräva en anslagsökningpå 395 mUj. Folkpensionens årsbelopp, inkl. pensionstillskotten men exkl. kommunalabostadstiUägg, beräknas den 1 juU 1972 uppgå tiU . för ensamstående och . Innevarande budgetår är detsista år som utgifterna för det miUtäraförsvaret och civilförsvaret regleras av försvarsbeslut. Iavvaktan försvarsutrednings förslag i fråga om det mUitäraförsvarets och civilförsvarets framtida inriktning har utgifterna för detmilitära försvaret förts upp med ett belopp som med tekniska justeringar ochprisreglering motsvarar utgifterna för innevarande budgetår. Civilförsvaretsutgifter har förts upp med i huvudsak oförändrat belopp i förhållande tiU innevarande budgetår jämte prisreglering. Beträffandeövrig totalförsvarsverksamhet kan nämnas att budgetförslaget innebär attlagring för beredskapsändamål av såväl livsmedel som andra förnödenheter någotökas i förhållande till innevarande budgetår. Utgifterna inom gruppen kommunikationeroch energiförsörjning domineras av detidigare nämnda ökningama för verket och omtUlsammans ca 360 milj. kr. Luftfartsverketsinvesteringar domineras av ett fåtal mycket stora projekt. I investeringsramen som föreslåsuppgå till ca 90 milj. kr. ingår medel för att bl. a. fullfölja arbetena vidStump och projektera samt nya stationsområde. Väganslagen räknas upp med sammanlagt 155milj. Inom grappen stöd till barnfamiljer ökaranslagen tUl bostadstillägg, som jag tidigare nämnt, med drygt 350 milj. kr.och anslagen tUl barn-tUlsyn med ca 90 milj. kr. Inom gruppenarbetsmarknad och lokaliseringspolitik redovisas utgifterna för /73 iprogrambudgettermer. För programmet Arbetsmarknadsservice,som avser bl. a. arbetsförmedling, yrkesvägledning ocharbetsmarknadsutbUdning, beräknas en ökning med drygt 170 mUj. tUl sammanlagt drygt en mUjard kr.Programmet Sysselsättningsskapande verksamhet omfattar åtgärder förarbetslösa och regionalpolitiska åtgärder. Anslaget för dessa ändamålberäknas, med hänsyn tUl det antagna konjunkturläget, till i huvudsak sammasumma som i innevarande budgetårs riksstat, nämligen inemot en halv miljard kr.Jag vUl i detta sammanhang erinra om att beslut om ett utbyggtregionalpolitiskt stöd utlöper med utgången av nästa budgetår. Förslag omfortsatta åtgärder inom ramen för ett allmänt regionalpolitiskt program äravsett att föreläggas riksdag. ProgrammetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning inbegriper främst rehabiUterings- ochsysselsättningsinsatser för handikappade. Anslagen för dessa ändamål ökar meddrygt 110 milj. kr. tUl i runt tal 800 milj. kr. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 39 Programmet Kontant stöd vid arbetslösheträknas upp med inemot 100 milj. kr. till drygt 370 milj. kr. Bostäder.Bostadsbyggnadsprogrammet föreslås bli oförändrat 95 000 lägenheter,vartill kommer 10 000 lägenheter som konjunkturreserv. Anslaget till lånefonden för bostadsbyggande kanmed hänsyn till beräknad anslagsbehållning räknas ned med 225 milj. kr. För att öka kommunernas möjUgheter attföra en aktiv markpolitik föreslås att anslaget till länefonden för kommunalamarkförvärv räknas upp med 25 mUj. tiU 75 mUj. Inom gruppen hälso-,sjuk- och socialvård är den största utgiftsposten statens bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för vården av psykiskt sjuka. Gällande avtal mellan staten ochhuvudmännen utlöpte och förhandlingar om nytt avtalpågår. I avvaktan på att ett sådant avtal kan underställas haranslaget schablonmässigt räknats upp med 130 milj. kr. Bland övriga störreutgiftsökningar kan nämnas bidragen tillden sociala hemhjälpen, som ökar med 50 milj. kr., anslaget tillhjälpmedel åt handikappade, som ökar med 45 milj. kr., samt utgifterna förnykterhetsvården, som ökar med i runt tal 20 milj. kr. Skatteutjämningsbidragen ökar med 150 milj.kr. och uppgår därmed tiU drygt 2 mUjarder kr. Den av beslutade skatteomläggningen medför ett skattebortfall för kommunerna bl. a. till följd av det höjdagmndav-draget. Kommunerna skall enligt tidigare uttalanden kompenseras fördelta bortfall. Det påverkar emellertid kommunernas intäkter först . Iutgiftsförslaget beräknas, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, detbelopp som faller på /73, dvs. preliminärt 500 milj. kr. Inom grappen rätts- och polisväsendedominerar den fortsatta utbyggnaden av polisväsendet där medel beräknas för200 nya polistjänster och 50 övriga tjänster. Förslag läggs fram ominrättandet av en central förvaltningsmyndighet fördomstolarna. Redan nu förstärks domstolsväsendets organisationsnämnd kraftigt,bl. a. för att förbereda ikraftträdandet av en rätlshjälpsreform den 1 juli1973. Inom kriminalvården beräknas anstallsorganisationen, till följd av minskad beläggning, kunna minskas med ca 180platser. förstärks personalen vid anstalterna med ett 60-taltjänster och frivårdsorganisationen med 26 tjänster. Räntor på statsskulden beräknas vidrådande ränteläge och antagen ökning av statsskulden stiga med 155 milj. kr. Anslagen för internationellt utvecklingsbiståndökar nästa budgetår med 250 milj. kr., dvs. 25 o/q och kommer därmed att uppgå till 1 250 mUj. Av ökningen fördelas 60 milj. kr. till intemationeUa biståndsprogramoch ca 170 milj. kr. (-f 30 o/o) till bilateralt utveck- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 Inom det bUaterala hjälpprogrammetföreslås bl. a. kraftigtökade insatser för katastrofhjälp. Under mbriken övrigt redovisas utgifterför ett antal olika ändamål, bl. a. miljövård, näringars främjande och vissaallmänna förvaltningsmyndigheter. Bland större anslagsökningar kan särskiltnämnas den för länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna påtillsammans inemot 140 mUj. Medel beräknas för en personalökning vid dessamyndigheter med drygt 110 tjänster. För anskaffning av datamaskiner, bl. a.till , bilregistretoch , föreslås en anslagsökning med 50 milj. kr. Förlån lill beräknas etl nytt anslag på 68 milj. kr. I övrigt har till denna rubrik förts bl.a. utgifter som följer av dels beräknad förbrukning av äldre reservations- ochinvesteringsanslag, dels beräknad ökning av affärsverkens m. fl. disposition avrörliga krediter. Vi har bakom oss som präglats avstagnation i vår ekonomi. Effekterna av den internationella konjunkturnedgångenförstärktes av den osäkerhet i avtalsförhållandena på den svenskaarbetsmarknaden som rådde . Riskerna för enstorkonflikt påverkade starkt den privata efterfrågan, vilket verifieras av atthushållen, vid lönenivå och vid1971 års genom den ökade mervärdeskatten höjda prisnivå, fördubbladesitt sparande. Trots en uppgång i den offentligakonsumtionen och en i beaktande avlågkonjunkturen glädjande förbättring av industriinvesteringarna blev dentotala tillväxten i svensk ekonomi obetydlig. Ljuspunkten ekonomiskautveckling blev den starka förbättringen i handels-och bytesbalansen samt envälkommen förstärkning av valutareserven. Delvisförklaras delta av rekylverkan genom nedgång av de 1970 osedvanligtstarkt uppdrivna lagerinvesteringarna. Den förbättrade ställningen i våraekonomiska förbindelser med utlandet har gett oss den erforderliga säkerhetenför att föra en kraftfull stimulans- och sysselsättningspolitik. En negativbytesbalans och en svag valutareserv utgör alltid en restriktion på en sådanpolitik. Perspektivet är påtagligt mertillfredsställande. Den beräknade tillväxttakten om dryga 3,5 o/q, som uppnås med att arbetstidenväsentligt förkortas, närmar sig vad vi betraktar som möjligt att uppnå undergoda år. Konsumlionsökningen ser ut att normaliseras. Invesleringsökningen,där näringsUvet bedöms vara den mest expansiva sektorn, vittnar om en efterkonjunkturdämpningen optimistisk tro på framliden. Ett väsentligt inslag i denpositiva bilden är att Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 41 vikan räkna med en tvåårsperiod av arbetsfred över praktiskt laget helaarbetsmarknaden. Osäkerheten om valutakurserna har ocksåhävts genom en lösning som bör säkra ökad stimulans i världshandeln och därmedbefrämja också vår ekonomi, som i så utpräglad grad är beroende av ett friktionsfrittvarubyte mellan nationerna.