prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — tele-,radio- och belysningsan-läggningar samt 35,9 milj. kr. fordon, maskiner,redskap m. m., 25,6 milj. kr. kundfordringar och 18,8 milj. kr. poster avfinansiell natur. Statskapitalet ökade med 25,5 milj.kr.under 1970/71 och uppgick vid budgetårets utgång tiU 283 milj. kr. Beloppetmotsvarade det bokförda nettovärdet av affärsverksfondens tillgångar. Driftöverskottet /71 uppgick tiU17,7 milj. kr., vilket motsvarar gällande normalränta på det disponeradestatskapitalet. Därvid upptogs som intäkt 3,9 milj. kr. av det av riksdagenanvisade driftbidraget. I skrivelse den 24augusti 1971 och i anslutning därtill lämnad komplettering har luftfartsverket hemstäUt ominvesteringsanslag för /73. Flygplatser m. m. 1970/71 6 900 000 48 000 000 38 400000 1971/7216 400 000 65 100 000 '72 400000 1972/73verket 14 700 000 94 500 000 »99 300000 departementschefen 9 100 000 88 000 000 '88 300 000 ' Pieliminärt belopp inkl. tidigarelagda investeringar. * Preliminärt belopp. En sammanfattanderedovisning av utveckUngen inom den reguljära världsluftfarten lämnas i följande tabell. Som framgår av tabellen har den reguljäraflygtrafikens tillväxttakt avtagit . Del samlade transportarbetetökade . En analys av världsluftfartens utveckling sedan är 1946 visaralt ökningstakt är en av periodens allra lägsta. Endast tör åren 1958och 1961 noterades lägre ökningslakt än är 1970 (resp. ). Särskiltanmärkningsvärd är den markanta nedgången i flygfraktens Prop.1972:1 BUaga 8 263 Linjefart bedriven av flygbolag inom 120 ICAO-stater B. Flygtrakt (tonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) ' Sedan den 14november 1970 ingår även som medlem i den internationella civilaluftfartsorganisationen (). ökningstakt,från är . Även om flygposttrafiken visade en ökad liUväxltakt, jämfört , ligger denna väsentligtunder den genomsnittUga , . En av anledningarnatiU denna minskade tillväxt inom världsluftfarten är den konjunkturavmattningsom drabbat åtskUUga länder. AvsärskUd betydelse har varit försvagningen i ekonomi,dä detta land svarar för av världens civila luftfart. Flygbolagensökade kostnader och reducerade vinster har ocksåpåverkat utvecklingen. Många nordamerikanska flygbolag har inskränkt driften och senarelagt eUerannullerat sina beställningar av nya flygplan. Charterflygverksamheten är huvudsakUgen orienterad tiU och , där avcharterflygföretagen är hemmahörande. Svårigheter föreligger attfastställa omfattningen av intemationellchartertrafik på grand av bristen på tiUförlitlig statistik. Char-lerbolagensflygplanbeställningar, särskilt i , indikerar dock klart allchartertrafiken fortsätter all öka kraftigt trots den allmänna konjunkturavmatlningen. Charlerflygn ingårbedrivs förutom av rena charterbolag även av vissa linjebolag. InomlATA (flygbolagens internationeUa sammanslutning, )gjorda beräkningar visar all av lATA-bolagens lotala internationellatrafik utgjordes av charter, över svarar de totala charterflygningarnaför av all transatlantisk trafik, vilket torde innebära enpersonbefordran betydligt överstigande två mUjoner passagerare . Allmänflyget (braksflyg,skol- och privatflyg) fortsatte att expanderaunder om än i långsammare takt än genomsnittet för 1960-talet.Allmänflyget svarar för en mycket stor del av världens totala civUa flygverksamhet. Sålunda produceradeallmänflyget ca 30 milj. flygtimmar , medan motsvarandeproduktion för linjefarten uppgick tiU 12 mUj. 9** 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 8 264 Under 1960-taletökade antalet flygplan i kommersiell trafik (inom ICAO-ländema exkl. )från 5 100 tiU 7 300 eUer . Undersamma tid har också flygplansflotlans sammansättning förändrats. Sålundautgjorde andelen jetdrivna flygplan vid slutet av under detatt motsvarande andel vid slutet av uppgick till . Vad gällerflygplansflotlans storlek kan isammanhanget som jämförelse nämnas att antalet allmänflygplan, exkl,sådana som används i kommersiell trafik, uppgick tiU ca 166000. I fråga om flygtransportarbetets utvecklingi kan nämnas att antalet personkm i utrikes linjefart och chartertrafikunder ökat resp. till sammanlagt 7 616milj., vUket är något lägre än genomsnittet 1970. Del inrikes persontransportarbetetuppskattades till 642 milj. personkm år1970 vilket innebar en ökning . Linjelra-fikens andel av transportarbetet beräknades tiU567 milj. personkm och ökningen till . mätt i lonkm, ochuppgick därmed liU 166 milj. tonkm, varav endast ca 6 milj. hänförde sig tillinrikestrafiken. Flyg/erksambeten ilandet visade, mätt i flygtimmar, en svag minskning jämfört medår 1969 och uppgick till totalt 369 000 flygtimmar.Totala antalet flygkm var i stort sett oförändrat, 111 milj. Antalet flygtimmarför inrikes linjefarten minskade med lUl 105 000, under det alt antaletflygkm ökade med ungefär samma procenttal.Denna utveckling förklaras av införandet av jetplan på vissa längre linjer, vilket förkortat restiden avsevärt.Antalet flygtimmar inom allmänflyget ökade obetydligt lill 247 000,medan antalet flygkm låg kvar på samma nivå som , 47 milj. Antalet motordrivna, svenskregislreradeluftfartyg vid slutet av utgjorde 1 004, vilket innebär en ökning underåret med 42 enheter. Liksom är ökningenstarkast bland flygplan med startvikt upp till 2 lon, dvs. huvudsakligen privatflygplanoch plan tiUhörande flygklubbar, vilkas anlal ökat med tiU817. En sammanfattanderedogörelse för flygtrafikutvecklingenpå svenska statliga flygplatserlämnas i följande labell. Den allmänna dämpning inom civil luftfartsom noterades gjorde siggäUande även i , främst beträffande utrikes chartertrafik, där ökningen av passagerarfrekvensenvar den lägsta , med undantag för då tUlväxten iutrikes chartertrafik var mycket måttiig. Som framgår avtabellen uppgick antalet ankommande och avresande passagerare vid statiiga flygplatser tUl5,7 milj. under är 1970, inneha- Prop.1972:1 BUaga 8 265 Antal 1970 (1 OOO-tal) Fraktgods' (ton) Post' (ton) Övrig trafik (privat- och Ankommande och avgående. Passagerar- och traktflygningar. rande en ökning jämfört med föregående är (). Den starkaste ökningen faller på utrikes Unjefart, där passagerarantaletökade (1969 ). Gods- och posltransporteraa uppgick år1970 tiU resp. 22 800 lon innebärande ökningar resp. 5 %jämfört med . Förfraktgodsulvecklingen innebär detta en mycket markant stagnation, dåmotsvarande ökning för utgjorde . Antalet landningarpå statiiga flygplatser utgjorde 303 000 vUket ger en ökningav i jämförelse med föregående år (1969 ). Den högsta ökningen noteras i inrikeslinje- och chartertrafik med förresp. Tillväxttakten för landningar i utrikes linjefart uppgick tUl (1969 ), vilket ärden lägsta ökningen som registreratsför denna kategori landningar under den senaste sexårsperioden.Allmänflygets landningsfrekvens på statliga flygplatser har hållit sig tämligen . Dockanvänder allmänflyget kommunala och privata flygfält i växandeutsträckning. Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUationsdepartementet 266 a. att antalet godkända kommunala och privata flygplatser ökat mycketkraftigt . En återhämtning av trafiksvackaförefaller bli möjlig . En jämförelse meUan första kvartalet 1971och visar nämligen en ökning av passagerar- ochlandningsfrekvensen resp. 7 %.Emellertid bör beaktas att den drygt månadslånga tågledarstrejken förde med sig en osedvanligt intensiv trafik påinrikesflyget . En genomgående tendens i flygtrafikensutveckling är att tillväxttakten i antalet befordrade passagerare sker snabbareän motsvarande tUlväxt i antalet landningar. Orsaken är bl. a. den successivaövergången till tyngre flygplan med större lastkapacitet. För chartertrafikenhar denna utveckling varit särskilt markant. Av linje- och chartertrafikenunder svarade sålunda charterflyget för av antalet passagerare menendast för av antalet landningar. Fördelningen på landets fyra största flygplatserav antalet landningar och passagerare framgår av nedanståendetabell. (ank-t-avr) 1 OOO-tal Av det storaantalet landningar på hänförde sig endast en mindre del eller tilllinjefart och chartertrafUc. Detta förklararden relativt låga passagerarandelen för . För däremot ärförhållandet del motsatta. Där utgör nämligen andelen landningar i linjefartoch chartertrafik . Den kontroUeradecivila trafiken som trafikerar landets luftleder och informationssträckorbestår till av Unje- och chartertiafik. Resterande utgör allmänflygels andel.Kontrollerade överflygningar, dvs. trafik som vare sig startar eller landarinom riket men som trafikerar luftlederna i svenskt luftram, beräknas uppgåtill av den totala kontrollerade trafiken. Medelsförbrukning under budgetåren 1970/711972/73 För budgetåret1970/71 faststäUdes investeringsramentUl 46,3 milj. kr. I föregående årsstatsverksproposition beräknades betalningsutfallet till 41,5 milj. kr.På grund av förseningar i förhandlingarna med vissa kommuner rörande dekommunala investeringsbidragen kom Prop.1972:1 BUaga 8 267 medelsförbrukningen att uppgå tiU endast 38,4milj. För budgetåret1971/7 2 faststäUdesinvesteringsramen till 71,4 milj. kr.Luftfartsverket räknar med att medelsförbrukningen skall uppgå tiU 66,8 mUj. HärliU kommerinvesteringar i sysselsätlningsfrämjande syfte om sammanlagt 5,6 mUj.kr. För budgetåret197 2/7 3 föreslår luftfartsverket en investeringsram av 99,3 milj. kr. efteravdrag av de kommunala bidrag som enligt beslut skall utgå tillinvesteringarna. LuftfartsverketframhåUer att den allmänna målsättningen för verkets investeringsverksamhet äratt vidmakthålla och utbygga statens flygplatser för civil luftfart samt erforderliga anläggningar förtrafikledningen vid flygplatser för luftfart i regelbunden trafik och i detluftrum som nyttjas för civil luftfart iden mån trafikledningen inte ankommer på militär myndighet. Avgörandeför bedömningen av investeringsbehoven är i första hand säkerhetskraven så somde internationellt definierats av medde nationeUa preciseringar som fastställts av luftfartsinspektionen. I övrigt skerinvesteringsövervägandena avseende ökad kapacitet och standard medbeaktande av luftfartens behov av service och verkets möjligheter att säljadessa tjänster till sina kunder tUl priser som medger uppfyllandet av det av statsmakternauppstäUda trafikpolitiska kravet på fullkostnadstäckning inom luftfartsverkets verksamhetsområde. harsålunda tiU uppgift att tiUhandahåUa markorganisation av internationeU standard för den civUa luftfarten.Dimensionerande faktorer är främst den reguljära luftfartensflygplansmateriel, routenäl och turtäthet, vilka faktorer i sin tur styrs avpassagerarunder-laget. Flygföretagen har i snabb takt utökat sintransportkapacitet och i hög grad övergåtttiU jetflygplan, som stäUer större krav på markorganisationen än tidigaregenerationer av flygplan. Kravet på driftekonomi, större transportkapacitet ochförnyad flygplansflotta medför att ett utökat antal av de viktigare linjerna iinrikestrafiken sannoliktkommer alt trafikeras med jetflygplan. Verkets målsättning är att jetflygplan med kapacitet för ca 100 passagerareskall kunna tas emot på samtiigaprimärflygplatser. Detta medför behov av förlängning av startbanorna tUl 1 800 m och ökning av bärigheten påbanorna vid flera flygplatser. Vidare krävs flera och störreuppställningsplattor samt utökad ochförbättrad fordons- och maskinpark för snöröjning, mätning av banornasbromsverkan samt brand- och räddningstjänst. Härtill kommer behov av utökadedriftbyggnader, förråd, garage och verksläder, ny eller förbättradinstramentinflygningsutrastning vid de flesta landningsbanor samt förbättrademeteorologiska instrument. 1972:1 Bilaga 8 268 Vidare är målsättningen atttrafikökningen skall få fortsätta utan sådanahämmande restriktioner, som orsakas av flygplatsens bristande kapacitet.Detta medför krav på väntsUngor intill startbanorna och krav pä laxibanor vid vissa flygplatser samt utökningav stationsbyggnader, körvägar och bilparkeringsplatser. har i allt högre gradkommit att omhänderha stationstjänsten. Verket sköter f. n. den tjänsten förpraktiskt taget aU chartertrafik. PåBulltofta, , och flygplatser sköter verketdessutom ramptjänst åt linjefarten. Denna verksamhet avser huvudsakligenatt ge service för flygplanen före start och efter landning i form av t. ex.gods- och bagagehantering samt städning. Stationstjänsten befinner sig i ettexpansivt skede och kräver anskaffning av ytterligare materiel, såsomstartaggregat och truckar. Målsättningen är även att förbättra ochmodernisera den radiotekniska utrastningsom erfordras för att tUlgodose de större krav pä radiokommunikation,navigering och trafikövervakning som ställs av ökat antal flygplan iluftrummet och förhöjda prestanda hos dessa flygplan. a. kommer enomläggning av luflledssystemet enligt SVEDA-planen att påbörjas. Planen omfattar flygvägssystemet i ochöstra , innebärande bl. a. att luftled Röd 1 (StockholmKöpenhamn) inom FIR (flyginformalionsregion)flyttas västerut. Bakgrunden tillförslaget är den civUa flygtrafikens behov av dubblerade flygvägar inomvissa luftleder samt svenska flygvapnets behov av mera ostörd verksamhet i syd- och . Planen innebär att 13 nya (VHF Omnidirectional Radio Range allriktad ullra-kortvågsfyr) och fyra stationer för avsländsmälning () installeras och färdigställs för operativ driftvåren 1974. Bland övriga investeringar förtrafikledningsändamål ingår installation av primär- och sekundärradar. Genomsistnämnda radar erhålls information om flygplanels såväl flyghöjd somidentitet, vilket medverkar till att i väsentlig grad öka automationen momIrafikledningen. I utbyggnaden ochförbättringen av kontrollcentralerna ingår bl. a. instaUation av utrastning förpresentation av radardata och för urval och presentation av färdplansdata och andra data som erfordrasför trafikledning. Inom brand- och räddningstjänsten sker enkraftig upprustning i fråga om både personal och materiel. Flygplatsbrandkärenskall ingripa vid haveri pä flygplatsen och i dess närhet. Enligt skall vid haveri pä eller i omedelbar närhet av flygplatsensläckning kunna påbörjas senast efter larm. Luftfartsinspektionenanser att denna lid bör nedbringas , som är den tid, under vilken ett flygplan skall kunnautrymmas av passagerare och besättning. Detta medför attbrandstationerna bör vara väl lokaUserade och fordonen snabba samt att personalen håller en högberedskap. De nya brandfordonen som flygplatsernautrustas med har stor kapacitet och är utrustade för effektiv insats. Utöverbrandbilar utrastas flygplatserna med räddningsbandvagnar, snöskotrar, båtarm. Nya brandstationererfordras på ett antal flygplatser beroende på utrymmesbrist eller pånuvarande stationers ogynnsamma belägenhet i förhällande till bansystemel. I det fall en brandstation ärolämpligt placerad måste beredskap hållasvid bansystemel för att säkerställa snabb utryckning. Sådant arrangemangär personalkrävande, varför det i vissa fall är rationellt att uppföra en nybrandstation, vilket även ger större möjlighettill övningsverksamhet och andra aktiviteter under pågående flygning. förslag tillinvesteringsprogram för / 73 upptar arbeten och anskaffningartill etl sammanlagt belopp av 140 milj, kr.Härav hänför sig 106,3 milj, kr, till redan påbörjade eUer beslutade objekt och resten, 33,7 milj, kr,, tiU nyaobjekt. Av följande sammanställningframgår total faktisk resp. beräknad medelsförbrakning budgetåren1970/711972/73. Ny flygplats i göteborgs- Radio och tele, en- Fordon, maskiner. 1972:1 BUaga 8 270 Investeringsprogrammet för flygplatsdomineras av projekteringsarbetena m. m. pådel nya stationsområdet som beräknas tUl sammanlagt 25,8 milj. kr. Underinnevarande budgetår påbörjas, sä snart avtal härom kunnat träffas med deregionala intressenterna, projekteringsarbetenaavseende byggnaden med tUlhörande anläggningar. Härav åtgår ca 7,5 milj.kr. under /73. 18,3 milj. kr. avsersåledes fortsatt projektering och påbörjande av vissa anläggningsarbeten. Färdigställandet av den nyacharteranläggningen haU med tiUhörande plattor m, m, beräknas skeunder . För /73 beräknas härför 8,4 milj. kr. Av övriga investeringar på utgör2,6 milj. kr. redan påbörjade arbeten. Förnya arbeten beräknas 3,8 milj. kr. Bland de nya investeringsobjekteningår terrassering och beläggning av glidbaneylorna för kategori-I för bana26 och kategori-Il för bana 01. övriga arbeten avser bl. a. uppförande avkontorsbaracker och paviljong för brandskolansamt anskaffning av transformator för bebyggelsen väster om nuvarandefraktområde. På planerar verketinvesteringar om sammanlagt2,5 mUj. Härav avser , redan beslutade projekt. De nya planeradeinvesteringarna omfattar anordnande av förbipassage på taxibanan till bana 30, utökning av antalet uppställnings- och parkeringsplatser för flygplan, terrassering ochbeläggning av markyta vid glid-banesändaren samt installering avradarpresentationsutrustning i tornet. För Torslandaflygplats beräknar verketinvesteringsulgifterna under budgetåret tiU 2,8 milj, kr. Härav avser 1,1milj, kr, redan tidigare påbörjade arbeten. Bland nya investeringsobjekt ingårutökning av stationsplaltan med tvåuppställningsplatser, asfaltering av långlidsparkeringen för bilar,anläggning av brandövningsplats, uppförande av ett kallförråd och en mindreverkstad, utbyte av transformatorer ochförstärkning av vissa kablar samt anskaffning av anvisningsskyltar förtaxibanor. Utredningsarbetetavseende den nya flygplatsen vidHärryda inleds under innevarandebudgetår. Arbetet skall bedrivas i enlighet med en av Kungl. Maj:tfastställd arbets- och tidsplan. Verket avser att inkomma med förslag tillsädan plan före utgången av . Verket beräknar för /73 8milj. kr, för utredningsarbeten ochpåbörjande av vissa grandläggande fältarbeten. Vidare beräknar verket1,5 milj.kr. för beställning under budgetåret av en primärradarstation somtotalt beräknas kosta 7,3 milj. kr. Arbetena på Stumps flygplats fortgår planenligt och flygplatsenberäknas las i brak , På grund av vissa ökade krav i fråga om anläggningens omfattning ochkvaUlet beräknas numera lolalkostnadsramen komma att överskridas. Verkethar i skrivelse anmält att den revideradetolalkostnadsberäkningen i prisläget slutar på 107,6 milj, kr.För budgetåret beräknasarbetena på tUl 34,6 mUj. På Kirunapågår arbeten som belastar /73 med . Investeringsprogrammet för flygplatsomfattar objekt för sammanlagt 1,8 milj. kr., varav . för redanpåböriade eller beslutade arbeten. De nya planerade investeringarna omfattarutökning och förstärkning av stationsplaltan saml flyttning av anslutande taxibana inkl. belysningsanläggningar. Vidareplaneras uppförande av en spolhall,utökning av utrymmena för rampmateriel samt utökning av va-anläggningen. På planerastillbyggnad av servicegarage och personallokaler, uppförande av spolhall ochgarage för rampmateriel och brandfordon samt utbyte av föråldradtalregislreringsutrasl-ning. Kostnaden beräknas tiU sammanlagt 1,1 milj. kr. flygplatsär en viktig enhet i norrlandstrafiken ochbör rustas upp för att anpassas tillde krav som jetflygplan i inrikestrafiken kommer aft ställa.Upprustningen beräknas totalt kosta 4,5 milj. kr., varav 2,2 milj, kr, beräknas faUa på /73,Investeringarna omfattar banförlängning lill 1 810 m, anläggande avväntslinga vid nordvästra banänden,uppförande av brandstation och sandsilo, installering av ytterligare en transformatorslation,flyttning av mellansignal-sändare, utbyte av inflygningsfyr samtanskaffande av manöver- och övervakningsutrastning, utbyte av föråldradkommunikationsutrustning och utrustning för eflerforskningstjänsten. På örnsköldsviksflygplats planeras bl, a, anordnandeav en gjuten brandövningsplats för enkostnad av . Den omfattandeuppraslningen av Sundsval 1/, sompåbörjats under innevarande år, fortsätter under /73. För dessaarbeten krävs under budgetåret 5,5 milj. kr. För nya investeringar förstärkning av taxibanor och terrassering avuppställningsområden för mindre flygplan, utökning av bilparkerings-platser, komplettering av va-anläggning samtuppförande av sandsUo beräknas 1 milj, kr. På beräknasinvesteringsutgiften under /73 uppgå till ca . och avseuppförande av brandbilsgarage inkl. platta och vägar, anskaffning av reservkraftanläggning samt utbyte avföråldrad talregistreringsutrustning. Standarden i olika avseenden på är otillräckligoch flygplatsen bör rustas upp. Under innevarande budgetår vidtas vissakortsiktigare åtgärder avseende stationsbyggnad och stationsplatta m.m. På måste en genomgripande upprustning göras för att flygplatsen skall få tUlräcklig kapacitet fram till dessen ny regionflygplats för /eventuellt kommer tiUstånd För att påböa utredning av hur flygplatsfrågan i skalllösas behövs för /. För övriga investeringar omfattande utökning av slalionsplatta, breddning avtaxibana, anläggande avutryckningsväg för brand- och räddningsfordon samt brandövningsplats, utbyte avföråldrad och föråldrade inflygningsfyrar med tillhörande manöver-och kontrollutraslning beräknas . För Visbyflygplats planeras investeringar ochanskaffningar om sammanlagt ca 700 000 kr.Bland investeringsobjekten ingår anskaffning av V ASIS () för bana 03, ombyggnadav iransformalorstationer samt utbyte av inflygningsfyrar med tillhörande manöver- ochövervakningsutrastning, kommunikationsutrustning samtlalregislreringsutraslning. De planeradeinvesteringarna pä beräknas kosta . och omfatta utbyggnad avva-anläggningen, anordnandeav särskilda uppsläUningsplatser för bussar och taxi samt utbyte av föråldrade inflygningsfyrar,lalregislreringsutraslning saml utrustning för eflerforskningstjänsten. flygplatsavses bli upprustad för ca . innefattande utvidgning av stationsplattan ochbilparkeringsplatsen samt installering av ny transformator. För Halmstadflygplats beräknas investeringarnauppgå till 1 mUj. kr, varav , förtidigare beslutad tillbyggnad av kontrolltornet, övriga investeringaromfattar utbyte av föråldrade inflygningsfyraroch anskaffning av manöver- och övervakningsutrustning. För diverse mindre arbeten avseendeobjektsgrupperna flygfältsbyggen,byggnader och belysningsanläggningar på oUka flygplatser beräknas sammanlagt1,5 milj, kr. Vissa arbeten ochanläggningar är gemensamma för flera flygplatser, exempelvis anläggningar sombetjänar trafiken i luflleder och terminal-områden. För programarbeten avseende den nya kontrollcentralen i M a I m ö FIR behövs300 , under /73, För radioanläggningaroch teleutrustning en route behövs under budgetåret sammanlagt11,8 milj, kr., varav 6,5 milj. kr. för redan påbörjade och kontrakteradearbeten och leveranser. Bland dessa objektingår bl. a, fortsatt anskaffning av VOR/DME-an-läggningar enligtSVEDA-planen. Ersättningsanskaffningav förslitna och föråldrade långvågsradiofyrar avses planenligt fortsätta underbudgetåret till en kostnad av . Viss reservutrustning bör anskaffasför . Ersättning av enheter för VOR- och DME-anläggningar kostar sammanlagt200 . Nuvaranderadarpresentalionssystem vid ACC (Area Control Center) bar utnyttjats lill sinfulla kapacitet beträffande anslutna 1972:1 BUaga 8 273 Trafikökningen kräver en förstärkningav antalet radar-positioneroch beräknas antalet erforderliga radarpositioner uppgå lill nio jämfört med nulägets sex. För alleffektiviteten i trafikledningssystemet skall kunna ökas ochpersonalbehoven hällas vid rimlig nivå krävs all radarpresentationendatabehandlas i mycket högre grad än som är möjligt med den befintligautrustningen. Kostnaden härför beräknas liU 15 milj, kr,, varav 3 mUj, kr,erfordras under /73, Sekundärradar (SSR = Secondary SurveiUanceRadar) blir i allt högre grad ettgrandläggande hjälpmedel för trafikövervakningen. Det är nödvändigt attinföra detta även i FIR, En sekundärradarstation avses därförinstalleras intill primärradarstationen vid , Kostnaden beräknas till1,1 milj, kr,, varav , under /73, TUlsammans medSSR-stalionerna i och kommer SSR att ge täckning inom storadelar av det kontrollerade luftrummeti syd- och . För att kunna utnyttja aU den information somerhålls från radarstationen i , inkl, SSR, erfordras en extraktor.