prop · FV03102 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrts skrivelse nr 1972 Skr. Kungl.Maj:ts skrivelse till med överlämnande av årsredovisning förStatsföretag ; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, till överlämna årsredovisning för förStatsföretag , 1 1972.1 saml Nr 102 Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministem , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om överlämnande av årsredovisningtill för och anför. Denårliga redovisning tUl av verksamheten hos som fömtskickadesi prop. 1969:121 bör, liksom föregående år (skr. 1971:120), ske genom attbolagets nu föreliggande årsredovisning för det senast förflutnaverksamhetsåret överlämnas till . Årsredovisningen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemstäUersålunda, att Kungl. Maj:t tiU överlämnar årsredovisningen för år 1971för . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets Övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skaUavlåtas skrivelse av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Verksamheten1971 i sammandrag Ändrade ägareförhåUanden inom gruppen Förvärvav () i samarbete med AB Fabriker och i samarbete raed och (Kabi) Försäljning av Bransch/typ av företag , varv och mek. (166,3) (101,4) (7,4) (3,7) (1,3) (0,4) (8,7) (4,1) (22,5) (10,1) Denallmänna konjunkturen var svag och fick återverkningar i mångasektorer inom näringslivet. De flesta företagen inom Statsföretagsgmppen hadekänning av detta. De negativa effekterna var dock särskilt påtagliga för fleraav de stora och ekonoraiskt tunga företagen. Densvaga intemationella stålkonjunkturen påverkade utfallet vid . Avhämtningenav malm skedde inte i den takt man beräknade , vilket innebaratt mahnlagren ökade. Däremot var priserna i stort sett oförändrade, tack vareexisterande avtal. För NJA var priserna låga för flertalet produkter på grundav den ogynnsamma konjunktursituationen. Hälften av NJA:s produktion består avfartygsprofiler, för vilka prisema var starkt pressade när order togs förleveranserna . Trots den svaga stålkonjunkturen uppnådde NJAemellertid en ökad försäljningsvolym. För skogsindustrmvar marknads- och konjunkturläget genomgående svagt om än med vissavariationer. Exporten av sågade trävaror var volymmässigt god, även om prisernaför bl a gran var vikande. Efterfrågan på hemmamarknaden däremot gick starkttillbaka, tiU stor del beroende på den låga aktiviteten inom byggnadsbranschen.Inom massainduslrin var det nödvändigt att tillgripa produktionsinskränkningarför att bättre anpassa produktionen till efterfrågan. Minskad efterfrågan, menframför allt helt otillfredsställande priser på några av Assis huvudprodukter,medförde betydande resultatförsämringar 1971. Deutdragna avtalsförhandlingarna samt prisstoppet påverkade den inhemskakonjunkturen inom framför allt service- och konsumtionsva-mbranscherna. Förstunder steg efierfrågan tiU sarama nivå . liksom för hela restaurang- och hotellnäringen mnebär1971 stora ekonomiska påfrestningar. En betydande kostnadsökning i förening meden pågående strukturell oravand-Imgsprocess inom hela rcslaurangnäringen kommerdessuiom med säkerhet att få effekt och aktualiseraytterligare åtgärder i form av rationaliseringar och stmkturförändringar. Isvaga konjunkturer senarelägger industrin planerade investeringar. Dettadrabbar maskin- och verktygslillverkande företag särskilt hårt. inträdde ett akut krisläge som accentuerades dåföretaget befann sig under uppbyggnad och felbedömt marknadsförutsätlningama. Deekonomiska resultaten för Uddevallavarvet och , lUcsom för Uddcomb,var otillfredsställande och kommer atl så förbli även 1972. Årets resultat vidvarven har väsentligen sin grund i order tagna . FörUddevaUavarvet tillkom sora en extra belastning på resultatet valutaförlusterorsakade av förändrade växelkurser. Inneliggande order tryggar sysselsättningenför framåt och förutsättningar finns för starkt förbättrade ekonomiskaresultat . BelräffandeUddcomb råder specieUa problem. Företaget är under uppbyggnad och vänder sigmed sina produkter till kärnkraftindustrin. Konkurrensen i samband medupphandling av utrustning till kärnkraftverk har visat sig vara hård,innebärande svårigheter att erhålla tUlräcklig orderstock ochtillfredsställande priser. Ioch med att flyttningen till nya anläggningar i genomförts stårföretaget tekniskt väl rustat, Igångkömings- och introduktionskostnader måsledock fömtses även . Gmppens samlade ekonomiska ulfallpåverkades negativt, då ca 80 "/o av den totala volymen faller inom debranscher för vilka konjunkturerna var särskUt svaga. Effekten förstärktes avtidigare existerande lönsamhetsproblem hos bl. a. KVAB, SMT och Uddcomb. Dettasammantaget medförde ekonomiska påfrestningar, som blev särskilt kännbaraeftersom de i flera fall drabbade nybildade och ännu ej konsoliderade företag.Tecken på en snabb förbättring av konjunktur- och marknadsläget för de tungabranscherna inora Statsföretagsgmppen kan ännu ej klart skönjas. Genomsamarbete med , inom ramen för det s. k. offertsystemetinnebärande att Kungl. Maj:t efter riksdagsbeslut svarar för eventuellamerkostnader för en etablering, startades i och StarosAB i . Företagen, som båda startade sin verksamhet vid halvårsskiftet1971, beräknas planenligt kunna påbörja produktionen i nya anläggningar pårespektive orter i mitten av 1972. Svetabsammanförde sina byggnadsmaterialproducerande dotterföretag till . etablerades det av för tillverknmg av nålfUt- och luftade heltäckningsmattor . läggningsarbetenapåbörjades i febmari 1972 och fabriken beräknas vara klar för produktion underförsta kvartalet 1973. LKABförvärvade tillsanmians raed Forshammars ,som framställer kvarts- och fällspatsprodukter. Under1971 övertog staten aktier i förvärvades av Statsföretag, sora nu innehar saratliga aktier i deltavarv. 1 samband härmed erhöll Statsföretag 105 milj. kr. från staten förgenomförande av nyemission i Uddevallavarvet. VUlkoren för de av statentidigare tillförda aktieägaretillskotten innebär, att inte kanerhålla utdelning från Uddevallavarvet förrän varvet återbetalat dessatillskott. Statenövertog tmder höslen 1971 Pripp-Bryggeriernas resterande aktier i (),Härigenom äger staten och Statsföretag gemensamt samtliga aktier i dettaföretag. Avsikten är att Statsföretag skall förvärva statens aktier i förvärvade Statsföretag och Kabi produktionsdelarnaav ACO och Vitrum, som sammanförs med Kabi till en läkemedelsgmpp. Läkemedelskoncemenkommer att bestå av fyra organisatoriskt parallellställda enheter, ACO, Kabisläkemedelsrörelse, Vilmm och Grummebolagen, det sistnänmda dotterbolaginom det kemisk-tekniska området. Överläggningarfördes under höslen mellan industridepartementet och Statsföretag om denframtida verksamheten inom , , samt hur denna skallfinansieras. Med hänsyn till Kungl. Maj:ts önskan att bibehålja den långsikligainriktningen av SU:s projektverksamhet, koncentrerad på problem medsamhällelig anknytning, träffades överenskommelse om att staten skulle förvärvasamtliga aktier i . Övertagandet skedde per , Statsföretagövertog från aktiema i ,Verksamheten i delta förelag har ingen anknytning till SMT utan främst till verksandietinom Förenade Fabriksverken (FFV), Avsikten med förvärvet är att renodla SMT:s verksamheti avvaktan på att överläggningar med staten angående framtida huvudman förLinson slutföres. Den beslutade avvecklingen av RationeU PlaneringAB genomfördes programenligt. Helt enligt tidigare planer fortgår arbetet med awecklingav verksamheten i . Statsföretag förvärvade under 1970från Styrelsen för för att vidareutveckla den stoflavskiljnuigsulrust-nmgsom företaget tillverkade samt därefter biträda vid marknadsintroduktion.Detta visade sig vara förenat med så stora svårigheter, både tekniskt och kommersieUt,att Statsföretag beslutat avveckla sitt engagemang i bolaget. , , som tidigare ägdesav , , Förenade Fabriksverken,samt InnovationsAB Projeclion KB, ändrades så, alt numera endast Statsföretag ABoch Förenade Fabriksverken kvarstår som bolagets huvudmän. Avsikten är attverksamheten i SID skall samordnas mer intimt med verksamheten inom Statsföretagsgmppenoch Förenade Fabriksverken. Deproblem inom , som framkom ochkommenterades i förra årets verksamhetsberättelse, visade sig vara såomfattande, att det blev nödvändigt att besluta om förelagels aweckUng.Arbetet härmed planlades så att det skulle kunna samordnas med Volvosnyetablering i av en monteringsfabrik för personbUar. Denna plan byggdepå att KVAB skulle erhålla stödorder på järnvägsmateriel.Bolagets upparbetade orderslock kunde icke ge tillräckUg sysselsättning. Detidigare näranda probleraen för SMT krävde en fömtsättningslös omprövning avförelagets förutsättningar och framtida inriktning. Arbetet härmed pågår ochberäknas bli avslutat . Rekonstruktionen medförsannolikt en koncentration av både produktprogram och produktionsanläggningar. var otillfredsställande redan under 1970.Det indikerade behov av översyn av verksamheten, som också påbörjades. Därvidblev det nödvändigt att göra en framställning hos Kungl. Maj:t om sådanändring av bolagsordningen för Restaurangbolaget, att det kunde skapas både formeUoch reell möjlighet för Statsföretag att som huvudaktieägare påverkaverksamheten. Beslut om sådan ändring fattades också vid höstriksdagen 1971. Detotala bruttoinvesteringama i byggnader, maskiner och övriga anläggningaruppgick till 740 milj, kr. 54 o/o härav avsåg pågående kapacitelsutbyggnaderhos , NJA och Uddcomb. beräknas investeringarna vid Assisenheter i och Lövholmen vara avslutade, varefter de framtida fömtsättnuigamaför sulfatfabriken och pappersbmket i samt linerbmket i Lövholmenkommer att vara väsentligt förbättrade. , 194 milj. kr. representerade ett genomsnitt under desenaste fem åren. Förhållandevis mycket stora investeringsprogram harpåbörjats i flera av koncembolagen, bl. a. Kabi och Ceaverken. Arbetetmed att bygga upp och i samband därmed samordna olika verksamhetsgrenar inomföretagsgruppen har fortsatt . Detta arbete är förenat med specieUaproblem i en företagsgrupp, som har bUdats genom att sammanföra autonomaföretag, som dessutom arbetar inom skilda branscher. Förtroendefulltsamarbete mellan såväl företag som skilda befattningshavare är enhuvudförutsättning för att kunna konsolidera och utveckla företagsgmppen.Under året organiserades ett flertal konferenser för befattningshavare medlikartad sysselsättning kring gemensamma problem. Ur detta samarbele har vuxitfram en rad utvecklingsprojekt, som bearbetas i arbetsgmpper och utskott,där ett stort antal bolag i gmppen är representerade. Exempel härpå ärprinciper och system för långsiktig verksamhetsplanering. Arbetetmed att skapa enhetliga ekonomiska rapporterings- och budgetsystem för företagsgmppenfortsatte tmder året. InformationsverksanUietenägnades ökad uppmärksamhet, lämnades en första delårsrapport.Informationen till de 18 riksdagsmän, som har till speciell uppgift att följaStatsföretags verksamhet, inleddes och dessa har, utöver bolagsstämraan,inbjudits två gånger för särskild information. Statsföretagsstyrelse fastställde allmänna riktlinjer för detföretagsdemokratiska arbetet inom . Iriktlinjerna framhålles nödvändigheten av att inom varje förelag utarbetahandlingsprogram för den förelagsdemokratiska utvecklingen med beaktande av despeciella fömtsättningar, som finns i de olika företagen, I nära anknytningtill de företagsdemokratiska frågorna har stor uppmärksamhet börjat ägnasallmänna ledarskaps- och relationsproblem. Antaletpersonalrepresentanter i styrelsema har ökat och uppgår f. n. till totalt 21fördelade på 13 företag. Avsikten är att utse personalrepresentanter iytterligare styrelser, Somframgått av redogörelsen ovan fmns många problem inom företagsgmppen.Orsakerna härtUl är flera, även om den svaga konjunkturen har haft avgörandebetydelse för det otillfredsställande ekonoraiska utfallet. De saraladefinansiella resursema ansträngdes i hög grad , Endast tack vare enkreditvänlig kapitalmarknad, där nya lån kundeerhållas på rimUga villkor och i ökad omfattnmg, klarades uppkommande behov.Trots en självfmansieringsgrad på hos några av bolagen bl. a, blev genomsnittet för hela Statsföretagsgruppen imder 50 »/o. Menmycket har också skett, som bör tillåta en viss optimism för framtiden.Tidigare satsningar har börjat ge positiva utslag i några företag, som t, ex, Ceaverken.Investeringama i , och förlöper planenligt och bör ge bättre fömtsättningarför framtiden. Även arbetet med alt stmkturera verksamheten bör leda tillförbättrade ekonoraiska resultal. Detfortsatta konsolideringsarbetet måste få hög prioritet även ,Erfarenheterna understryker nödvändigheten av en hårdlönsamhetsprioritering av alla uppkommande handlingsalternativ. Under 1972förutses för övrigt så stora anspråk på finansiellt stöd från de bolag igruppen, som uppvisade negativa resultat, bl. NJA, KalmarVerkstad, Uddcomb, SMT och Svetab, att utrymmet för nya expansionsinvesteringarär ytterst begränsat. Även om framtiden för Statsföretagsgruppen ryraraer raångaoch stora problem, bör det dock finnas förutsättningar alt uppnåtillfredsställande lönsamhet för gmppen i sin helhet, en tryggaresysselsättning och ökad expansionskraft. Konjunkturavmattningenunder 1971 återverkade kännbart på flera av koncemens bolag och därraed ocksåpå Statsföretag. Deförsämrade konjunkturema drabbade med särskild tyngd ochNJA, Statsföretag har via läranat dessa bolag koncernbidrag med sammanlagt85 milj, kr. Tidigarebeslutad aweckling av Rationell Planering fullföljdes planenligt. Under våren1971 fattades beslut om aweckling av verksamhe ten hos Verkstad. Ibörjan av 1972 försåldes utvecklingsbolaget med en mindre förlust. kommer inkömingskostnader jämte kostnader för en omlokaliseringfrån till att bli vä sentiigt högre än enligt urspmngligförkalkyl. Enligt framlagd proposition till föreslås statliglånegaranti jämte ett statsbidrag, men Statsföretag kommer under de närmasteåren alt få tillskjuta betydande belopp, sannolikt 2530 railj, kr. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget (SU) återtogs efter riksdagsbeslut per den 1 januari1972 av Statsföretags ägare. Aktierna överläts till ett pris av 6,5 mUj. kr.Statsföretags bokförda föriusl blev 18 milj. kr, 1slutet av 1971 avyttrades den post aktier i , Försäljningen genomfördes tiU ett pris avkr 150/aktie, vUket gav kompensation för beräknade räntekostnader imder dentid aktiema irmehades. EfterförhandUngar träffades detta år uppgörelse meUan åena sidan Statsföretag och dess dotterbolag och å andra sidanApoteksbolaget om förvärv från Apoteksbolaget av dess läkemedelstiUverkandeföretag, samt . Dessa bådaföretag kommer att samordnas med Kabis verksamhet. Den nya läkemedelskoncemenfår en sammanlagd årsomsättning överstigande och en ökad slagkraft,inte minst på de exportmarknader som redan bearbetas. SåvälKVAB som Uddcomb balanserar så stora förluster att formellplikt att upprätta Ukvidationsbalansräkning förelåg. Koncembidrag till KVAB harnu länmats avseende hela förlusten , Ägarestmkturen i KVAB tillät ickesådant bidrag , Efter kommer på samma sätt koncernbidragtill Uddcomb att lämnas fömtsatt att elt framlagt lagförslag godkäimesoch dispens enligt denna bevUjas för Statsföretag. Ettprogram för företagsdemokratisk utveckling inom antogshösten 1971 och detta är nu föremål för diskussion och gradvis instaUation utei de enskilda företagen. Utvecklingsinsatserinleddes med syfte att åstadkomma samordning av den finansiellaplaneringen inom hela gmppen. Vidbolagsstämman fick styrelsen ändrad sammansättning och nyverkställande direktör utsågs. I löner och ersättningar utbetalades under årettill styrelse och verkställande direktör 508,6 tkr och tiU övriga i medeltal29 anstäUda 2 517,2 tkr. Denavkastning sora Statsföretag erhåUit från dotterbolag avseende 1971 årsverksamhet har efter avdrag för Statsföretags egna förvaltningskostnader i sinhelhet disponerats för att täcka förluster hos andra bolag inom gmppen och sombidrag tiU Norrlandsfonden (15 mUj. Den konsolidering som förutsatteskunna ske under Statsföretags tre första verksamhetsår och innan utdelningskall lämnas blu sannolikt mycket begränsad. Även 1972 kommer flera avdotterbolagen att redovisa stora förluster. Under förutsättning att deallmänna konjunkturförhållandena stabiliseras och successivt utvecklas igynnsam riktning senare , fömtses dock viss resultatförbättring för gmppeni dess helhet redan innevarande år. Den utdelning sora Statsföretag enligtriksdagsbeslut skaU lämna från och med torde emeUertidmot bakgmnd av ärmu återstående konsoUdermgsbehov nödvändigtvis bU obetydUg deförsta åren. Styrelsen och verkställande direktören föreslår att moderbolagets vinstmedelbalanseras i ny räkning. 1egenskap av revisorer i får vi härmed avgiva följanderevisionsberättelse för . Vihar granskat årsredovisningen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andrahandlingar, som länmar upplysning om bolagets ekonomi och förvaltning, samtvidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderUga. Denlöpande granskningen och granskningen av bokslutet har handhafts av , som däröver avlämnat berättelse till revisorerna. beträffande redovisningen av aktieinnehav och koncernförhållandenhar iakttagits. Såsomframgår av årsredovisningen har aktiema i uppskrivilsmed 6,5 milj. kr. Vi har intet att erinra mot denna uppskrivning. Underrevisionen har icke framkommit anledning tUl anmärkning beträffande redovisningshandUngama,bokföringen, inventeringen av tiUgångama eUer förvaltningen i övrigi. Styrelsenoch verkställande direktören föreslår, att bolagets vinstmedel 14,0 mUj. kr.balanseras i ny räkning. Dettaförslag strider icke mot aktiebolagslagens föreskrifter angående fondavsättningeller mot god affärssed. att den i årsredovisningenintagna, av oss påtecknade balansräkningen . attvinsten disponeras i enUghet med ovanstående förslag samt attstyrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas ansvarsfrihet förden tid årsredovisningen omfattar. KnutRanby (aukt. Höjdproduktion men lägre leveranser Produktionenökade från 23,7 tiU 25,8 milj. ton. (Konflikten påverkadeproduktionen ca ). Av den totala produktionenbestod 19,4 (18,6) mUj. ton av styckemalm, 1,6 (1,1) mUj. ton av slig samt 4,8(4,0) mUj. ton av kulsinter (pellets). svarade för 20,6 (18,7) mUj. tonoch för 5,2 (5,0) mUj. ton färdiga produkter. Totalt bröts 44,4(36,2) mUj. ton berg inklusive berg från investeringsarbeten. Leveransernablev däremot lägre än närmast föregående verksamhetsår 23,8 mot 24,7 milj.ton, därav 23,0 (23,9) nulj. ton på export och 0,8 (0,8) nulj. ton tillinhemska köpare. Överhamnen i , som i huvudsak malm från gmvoma i Kimna, levererades18,7 (18,4) milj. ton och över hamnen i 4,5 (5,7) milj. ton. Medellastenökade i från 34 553 lUl och i från 17 831 tUl 19 807ton. Det genomsnittUga hamnuppehållet minskade något vid båda förvaltningama,i NarvUc från 45 tiU och i från 27 till 25. Skeppnuigssäsongeni varade från till . Avde största kundländema var det endast /Luxenburg, som något ökade smauttag av LKAB-mahn, från 7,1 tUl 7,2 nulj. minskade från 9,6till 8,8 och från 2,7 tUl 2,0 milj, ton. Den största inhemskakunden var traditionellt med 0,6 (0,6) milj. ton. Stålkonjunktureni var dämpad . Många av de stora malmköpama fann det mte möjUgtatt hämta ut avtalade kontraktskvantiteter. , liksom övrigamalmexportörer, redovisade därför vid årets utgång exceptionellt stora restkvantiteterfrån kontrakt. Malmlagrenhos stålindustrin i främst och den aUtmer dämpadestålproduktionstakten i kan komma att medföra eftersläpningar imalmavhämtningen även . Prismässigthar vissa förändringar skett på marknaden. Sålunda har dels sjöfrakterna för detransoceana konkurrentmalmema sänkts, dels har dollardevalveringen gjort de doUamoterademalmema bUligare i respektive köparlands valuta. Arbetetmed att höja produklemas kvaUtet fortgår. Andelen kulsinter steg från 16,9 till18,eller från 4,0 till 4,8 milj, ton, främst beroende på atl kulsinterverketi , som togs i bmk , var i drift under helaverksamhetsåret. Investeringsplanernaför den närmaste femårsperioden är i huvudsak oförändrade och uppgår tiUomkring . Investeringarnaunder uppgick tUl 198 (161) railj. Bland större investeringsarbetenmärks: Kiruna:Utnyttjandet av den bUvande huvudnivån avvägning i Kiinmavaara påbörjades,som förberedande arbeten på den därefter följande huvudnivånpåbörjades. Malmberget:Arbetet med omläggningen till skivrasbrytning fortsatte. Huvudnivån awägningblev klar. /73 beräknas aU lastning med tryckluftdrivnamaskiner upphöra, varefter lastningen kommer att ske med modema dieseldrivnafordon. Utbyggnaden av anrikningsverket i Vitåfors med två magnetitsektionerpåbörjades och beräknas vara avslutad . Verkets kapacitet ökardärmed från 2,7 tUI 6,7 milj. ton . En ny blodstenssektion i anrikningsverketbörjade byggas och beräknas bli klar . Arbetet på ett nytt kulsinterverkav bandugnstyp påbörjades. Kapaciteten på detta beräknas till 2,5 milj. årston,vUket ger totalt 3,7 milj. ton kulsinter i . Det nya verket beräknaskunna tas i drift . Narvik:En skophjulslastare med en utlastningskapacitet av /tun. togs i drift.Arbetet med ny bangård och ny lossnmgsslation pågick. De beräknas bli färdigaunder 1975. Treårsavtalträffades med arbetarparten. Inom samverkansorganisationen bedrevs ettintensivt arbete som syftade till ökad precisering av samverkansorganensarbetsformer och arbetsumehåll. a. inleddes en fullständig genomgång av personalpoUtiken.Medelantalet anställda var 7 353, en ökning med 208 personer. Försäljningsvärdetuppgick tUl 1.195 (1.131) mUj. Rörelseöverskottet före avskrivningar förLKAB-koncernen blev 407 (384) mUj. Vmslen efter planerUiga avskrivningarsamt efter räntor och andra finansiellaposter m. ra. men före bokslutsdispositioner och skatter blev 259 (249) mUj.kr. Resultatet påverkades i positiv riktning av prishöjningarna på ca 10 o/oför sålda produkter samt i negativ riktning av nunskad leveransvolym ochväsentligt höjda produktionskostnader. Kostnadsökningarna beror tUl stor delpå lönestegringar samt prisstegringar på material och tjänster. En bidragandeorsak var även en otillfredsställande produktivitet inom vissa avsnitt avdriften samt ökning av gråbergsbrytningen. LKABhar lämnat koncernbidrag med 100 milj. kr. till Statsföretag och vissa av dessdotterbolag. Koncembidrag jämte utdelning motsvarar exakt utdehimgenför sedan hänsyn tagits till skatleeffektema för . Kommimernasskatteintäkter påverkas icke av bidraget. Vinstenföre skatter uppgick tiU 114 (212) mUj, kr. och nettovinsten till 42 (94) mUj.kr. Ibörjan av året övertog två tredjedelar av aktiema i AB , som bryter och behandlar fältspat, kvarts och kvart-sit vid olikafyndigheter i . Den andra aktieägaren är . OljeprospekteringAB (OPAB), i vilket iimehar 25 »/o av aktiema, påbörjade bormingarefter olja i södra . Verksamhetenhar bedrivits i oförändrad omfattning vid bly- och zinkmalmsgmvani Stollberg. Förberedelsearbetetmed volfram- och flusspatgmvan i Yxsjöberg har pågått ochdriften beräknas komraa i gång . Underåret har i Stollberg producerats blyslig, zinkslig samt järnsUg. Leveransernahar i stort sett motsvarat produktionen. En viss återhållsamhet i avhämtningenfrån köparnas sida har dock varit märkbar. Prisernaför bolagets produkter, som bestäms av internationella noteringar, harundergått betydande förändringar. Genomsnittsnoteringen för bly var under år1971 £105 (£122) och för zink £127 (122). För järnsligen har prisetvarit oförändrat. Investeringarnai Stollberg har uppgått till 1,7 milj. kr. Bl, a, har ny lave samtmaskinhus och krossanläggnuig uppförts, IYxsjöberg har investeringarna pågått planenligt. och övrigaovanjordsanläggningar har i huvudsak färdigställts . 6,0 milj. kr.har investerats i byggnader och anläggningar och 4,3 milj, kr, imaskiner.