prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Borttagandet av restriktionerna på avbetalningshandeln liksom devidtagna skatlelättnaderna ledde emeUertid till all den privata konsumtionentUllog under loppet av . torde den privatakonsumtionen ha stigit med inemot . Den samtidiga förekomsten i den brittiskaekonomin av inflations-och stagnationslendenserkom bl. a. att påverka investeringsutvecklingen och då i första handindustriinvesteringarna. Dessa beräknas ha sjunkit 1971 med 7 lill 8 o/o ivolym. Bidragande härtill torde ha varit det lågakapacitelsutnyltjandel, Uksom en minskning av industrins självfinansieringsgrad.För bostadsinvesteringarnas del skedde däremot etl omslag från en kraftig minskning 1970 lill en ökning om ca 9 o/o 1971. Förklaringensynes i första hand ha varit ett ökat kvantitativt utrymme på kredilmarknaden. Den mot slutet av1971 tilltagande privata konsumtionen medförde all importvolymen steg snabbare änexportvolymen, eller med 6 respektive 4,5 o/o. Genom en ur Storbritannienssynpunkt gynnsam förskjutning av bytesförhållandet med utlandet beräknas"terms of trade" ha förbättrats med . Som en följd häravsynes den brittiska exporten ha ökat sinmarknadsandel 1971. Handelsbalansen torde för hauppvisat ett överskoll, om än endast mednågot hundratal mUjoner pund. Överskotten på Ijänsiebalansen fortsatte alt varahöga, varför bytesbalansens överskott uppgick lill ungefär samma storleksom 1970, eller . Sammanfattningsvis kan inför ingången av1972 konstaleras att flera konjunklurindikatorer, t. ex.detaljhandelsomsättning och orderingång, tyder på etl fortsalt uppsving förprivat konsumtion och industriproduktion. På den negativa sidan märks i förstahand en kvarstående hög arbetslöshet, snabb inflationslakt samt sjunkandeindustriinvesteringar. Den ekonomiska utvecklingen under 1972förefaller, i motsats tUl fallet för flera andra europeiska länder, kunna blimer expansiv än . Den primära motiveringen till denna relativtoptimistiska syn är alt den privatakonsumtionen visat klara uppgångstendenser och kan förväntas öka medinemot 1972. Härtill kommer att relativt kraftiga löneökningar torde varaatt vänta i samband med de inledda förhandlingarna om nya avtal inomstora delar av bl. a. gruv- och verkstadsindustrin. Reduktionen avomsättningsskatten, liksom de formella utfästelser som det brittiskaindustriförbundet gjort om återhållsamhet med prisökningar, tyder på attkonsumentprisernas stegringstakt kan komma att dämpas till 6 å 7 o/o. Den tidsom normalt förflyter mellan en ökning avproduktionen och nyanställningar medför däremot sannolikt alt någon merabeslående reduktion av arbetslösheten knappast är att vänta under förstahälften av 1972. Investeringarnaspositiva inverkan på totalproduktionens tillväxt före- 1 Preliminär nationalbudget 57 fallerkomma att bli begränsad åtminstone . Visserligen harvissa skattelättnader för investeringar genomförts parallellt med atttillgången på kapital ökat. Det låga kapadlelsulny ttj andet torde dock medföraatt en ökad tillgång på kapital först på återverkar på investeringsulvecklingen. Detta gäller speciellt industriinvesteringarna, medan däremotbosladsinvesteringarnas tillväxt bl. a. genom statligt stöd kan väntas bli relativt snabb. Om ovanslående förutsättningarinfrias kan den totala produktionen väntas stiga med drygt 3 o/o, dvs. någotmer än genomsnillet . På den externa sidan kan det finnasanledning att räkna med ett visst underskott på handelsbalansen. Orsaken skullei första hand vara en påtagligimportuppgång till följd av en tilltagande privat konsumtionseflerfrågankombinerad med vissa konjunkturmässigt betingade avsättningssvårigheterpå exportmarknaderna. Den, främst på grund av en gynnsam exporlprisulveckling,noterade ökningen av marknadsandelen för brittisk export 1971 torde sålundakomma att ätas upp . Bytesbalansen kan däremot antas visa ettfortsatt kraftigt överskott. Utvecklingen avbytesbalans och kapitalrörelser torde lUls vidare inte behöva lägga hinderi vägen för ett uppsving av ovan antytt slag. kan dock koslnadsstegringarna och riskenför exportavmatlning leda lill en upprepning av det för typiskamönstret. Trots att en tilltagande ekonomisk aktivitet synes säkerställd vadgäller knyter sig sålunda alltjämt en viss osäkerhet kringutvecklingen . Ävenmed den här antagna relativt optimistiska bedömningen kommer de storastrukturella svårigheterna i den brittiska ekonomin att kvarstå, inte minst vadgäller arbetsmarknaden. Den västtyska ekonomin har under 1971präglats av en successiv dämpning som inleddes redan under 1970.Produktionstillväxten mattades gradvissamtidigt som överskotlseflerfrågan på arbetsmarknaden avsevärtreducerades. Mönstret var dock, som senare kommer att framgå, inte enhetligtutan väsentliga områden visade alltjämt vid årets utgång en viss expansionskraft. Även utvecklingen under loppet av 1971 avvikerdelvis från den generella bilden av en successiv avmattning. Den gradvisadämpning av den ekonomiska aktiviteten som ägde mm under andra halvåret 1970efterföljdes sålunda av etl oväntat uppsving under första kvartalet 1971.Bruttonationalprodukten steg med knappt 7 o/o i volymjämfört med . Siffrans storlek torde dock till en delkunna förklaras av speciella faktorer. föll t. ex. dentidigare införda invesleringsavgiften bort, varför många beställningarsenardades till efter Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen nyåret.Den ovanligt milda vintern gjorde också alt aktiviteten kunde hållas uppe inom byggsektom och andra sektorersom är beroende av väderleken. synesbruttonationalproduktens tillväxt ånyo ha sjunkit tillbaka, varförvolymökningen kom att stanna vid drygt 3 o/o att jämföra meddrygt 5 o/o . Industriproduktionen, som stegmed visade liksom i flera andra västeuropeiska länder tydligastagnationstendenser under loppet av 1971. Totalt stannade ökningen t. o. m. september vid 2 o/o och beräknas för helåret 1971ha uppgått till ca 2,5 o/o. En branschvisfördelning av industriproduktionen indikerar dock att utvecklingen varrelativt oenhetlig. Jämfört med övrigabranscher uppvisade sålunda konsumtionsvarusektorn en betydligt kraftigareökning medan däremot t. ex. produktionen av investeringsvaror visade ensärskilt svag utveckling. synes emellertid en viss uppbromsning av produktionen av varaktiga konsumtionsvarorha ägt mm. Tillgänglig statistik över orderingången tUl den västtyska industrinvisar i stort en liknande utveckling. Under loppet av de nio första månadernaav 1971 växte den totala orderingången med inemot , varav huvudparten föllpå periodens första del. Som en följd av den, speciellt under senare hälften av1971, svaga orderingången har industrins orderstockar minskat, om än inte imera avsevärd omfattning. Liksom vad gäller industriproduktionen avviker generelltsett konsumlionsvaruindustrin från detta mönster. Arbetsmarknadenvisade tydliga tecken lill en avspänning. Antalet ledigaplatser, vUka började sjunka , var knapp 500 000. Vid mitten av 1970 varmotsvarande siffra 900 000. Arbetslösheten steg däremot endast i långsam taktför alt uppgå lill 1 o/o. Att arbetsmarknadsläget knappast kanbetecknas som alarmerande torde framgå av att antalet lediga platser perarbetslös ännu var så högt som 2,4. Liksom var pris- ochkoslnadsstegringarna enligt västtyska förhållanden ovanligt höga 1971 även omen tendens till uppbromsning gjorde sig märkbar . Sålundasteg t. ex. byggkostnaderna liksom prisernainom vissa partihandelsbranscher med över 10 o/o. Även om konsumentprisernainte växte i samma snabba takt var uppgången likväl markant speciellt underförsta halvåret. t. o. m. september stegkonsumentpriserna med drygt 5, 5 o/o. Bland de positiva dragen i den västtyskakonjunkturutvecklingen märktes ett fortsall högt kapacitetsutnyttjande inomindustrin. En viss nedgång från den tidigare osedvanligt höga nivån ägdevisserligen rum under loppet av 1971 men ännu beräknasutnyttjandegraden ha överstigit . Settfrån efterfrågesidan har den privata konsumtionen svarat för 1 Preliminär nationalbudget 59 huvudparten av expansionskraften. Detta kan i och försig sägas vara naturligtmed tanke på den fas i konjunkturförloppet som präglat ekonomin 1971. I volymräknat uppgick den privata konsumtionstillväxten till ca 5,5 o/o att jämföra med knappt 7 o/o 1970. Bakom konsumlionsökningentorde i första hand ha legat den ökning av köpkraften som skett under desenaste åren. 1971 beräknas i genomsnitt ha uppgått lUl ca 10 o/o att jämföra med 13 %1970. Totalt torde den genomsnittligalöneökningen ha uppgått till . Takten i lönestegringarna avtogemellertid under loppet av 1971 och dämpningen var avgjort mera markerad än ifråga om priserna. Medan flera avtal medlöneökningar kring 15 o/o ingicks beräknassålunda motsvarande ökning ha legat kring 9 o/o. Denhärav föranledda svagare tillväxten av den reala köpkraften motverkades endast till viss del av extraskattens borttagande . En markant dämpning avinvesteringsulvecklingen ägde mm . Såväl som 1970 var detotala investeringama en av de efterfrågekomponenter som uppvisade de högstaökningstalen. steg visserligen de totala investeringama med ca 4 o/oi volym, men merparten härav föll . Huvudförklaringen lillden under loppet av året avtagande tillväxten synes ha varit en markantförsämring av investeringsviljan inom näringslivet, och då speciellt vad gällermaskininvesteringarna. Dessa steg med 4 o/o i volym att jämföra meden ökning 1970 om inemot 20 o/o. I motsats till fallet i åtskilliga andravästeuropeiska länder kan den uppkomna recessionen på investeringssidanknappast förklaras av ett lågt eller snabbt sjunkande kapacitetsutnyttjande.Parallellt med att tillgången på externt kapital stramats åt har emellertidföretagens lönsamhet ochsjälvfinansieringsförmåga försvagats kraftigt . Vidare kan enmera pessimistiskt bedömning av avsättningskonjunkturen ha gjort sig gällandefrån förelagens sida. Trots en viss avmattning mot slutet avåret uppvisade byggnadssektorn en jämfört med övriga sektorer relativt jämnexpansion under huvudparten av 1971. Som inledningsvis omnämndes torde dockspeciella faktorer härvidlag ha spelat in.Totalt beräknas byggnadsinvesteringarnaha stigit 1971 med 4,5 «/o alt jämföra med ca 7 o/q 1970. Speciellt påtaglig var den ökning avbostadsbyggandet som, i första hand tack vare gynnsammarefinansieringsförhållanden, ägde mm . t.o.m. steg t. ex. beloppet av bevUjadeigångsättningstillstånd för bostadsbyggande med inemot 40 «/o. Några tendenser till allmänna ochomfattande neddragningar av lagernivånsynes inte ha kommit tUl uttryck . Totalt sett kan visserligenlagerrördsema sägas ha haft en depressiv inverkan men knappast av den storleksom präglade utvecklingen under föregående Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 60 En stor del av denlageranpassning som ägt rum efter högkonjunkturens kulmination synes dessutomha fallit . De barometerundersökningar som utförts underhösten 1971 indikerar en relativt ojämn fördelning av lagerrörelserna meUanolika produkttyper. Sålunda synes ännu en viss uppbyggnad avspeciellt kosumtionsvarusektorns färdigvarulager ha pågått. Totalt kanlagerinvesteringarnas neddragande inverkan på totalproduktionens tillväxt 1971skattas lUl en procentenhet. De främsta målen för denvästtyska regeringens ekonomiska politik har varit alt begränsaprisstegringarna samt att i görUgaste mån motverka utlandsgenererad påspädningav likviditeten i landets ekonomi. Den av myndigheterna valda handlingslinjenhar varit att föra en relativt stram ekonomisk poUtik, speciellt vad gällerkredilpolitiken. De under loppet av 1971 tilltagande stagnationslendenserna iekonomin kom emellertid att medföra en viss uppmjukning av såväl finans- somkredhpolitiken. SpecieUt kan härvidlag nämnas borttagandet vid halvårsskiftetav den lO-procentiga extraskatten på bolagsvinster och personliga inkomster.Räknat över har även den offentliga sektorns inflytande, till dendel detta kommer tUl uttryck i form av köp av varor och tjänster, verkat i expansivriktning. Utvecklingen på denintemationeUa valutamarknaden av 1971 resulterade ien kraftig och successivt tUltagande inströmning av utiändsk valuta tillVästtyskland. Fram till frisläppandet av D-marken beräknas utiändskvaluta tiU ett värde om inemot 30 miljarder ha flutit in i landet.Parallellt med friställandet av paritetsvärdet stramades reglerna rörandeutländsk upplåning kraftigt åt och den västtyska skaffade sighärmed möjligheter alt mera effektivt styra likvidiletsutbudet inom ekonomin. Ikombination med en hårdare kontroU av bankernas inhemska utiå-ningskapaciletblev nettoeffekten en påtaglig reduktion avpenningulbudets tUlväxt, varigenom räntelägel visade tecken till att dra siguppåt. Den svagare ekonomiska aktiviteten totalt sett liksom en viss omläggningav kredilpolitiken, vUken bl. a. kom till uttryck i en diskontosänkning ioktober från 5 till 4,5 o/o medförde emellertid att räntenivån ånyo kom attsjunka. sänktes diskontot med ytterligare en halv procentenhet. Överskotten på denvästtyska handelsbalansen uppgick av 1971 tiUdrygt 11 mUjarder , dvs. något mer än . De månadsvisaöverskotten visade dock tecken till att avta under loppet av 1971. Deltaförklaras i första hand av en svagare utveckling på exportsidan. Mycket synessålunda peka mot att revalveringama av D-marken nu 1 De valutapoliliskamotiven till D-markens frisläppande behandlas närmare i avsnittetom Belalningsläge och kapitalrörelser. 1 Preliminär nationalbudget 61 börjatge märkbara effekter. Totalt steg exporten med ca 14 o/o i värde och 8o/o i volym. Även importlillväxlen mattades , om än inte i samma utsträckning som exporten. Utvecklingen av ut-landslurismen,liksom av den utländska arbetskraftens kapitaltransfereringar till respektive hemländer, medförde en försvagning av bytesbalansenjämfört med . av 1971 visade bytesbalansenett underskott om ca 250 miljoner mot ett överskott motsvarande period 1970om ca 400 miljoner . Genom en relativt omfattande långfristig kapitalimportkom däremot grundbalansen att kraftigt förbättras 1971. Sammanfattningsvis kan sägas all denekonomiska politikens hand-havare stårinför besvärliga avvägningsproblem vid ingången av 1972. Målsättningarnaom en reduktion av prisstegringstakten och en minskning av övertrycket påarbetsmarknaden är visserligen delvis på väg attinfrias. Ä andra sidan gör sig stagnationstendenser av olika slag och styrkagällande inom skilda delar av ekonomin. Detta gäller inte minst industrindär såväl produktion som investeringar uppvisar en ogynnsam utveckling. Attdöma av siffror över orderingång m. m. synes ingen omedelbar förbättring slåför dörren. Härtill kommer vissa tecken lillatt den under större delen av 1971 expansiva utvecklingen för privat konsumtionoch bostadsbyggande är på väg att brytas. En bidragande orsak till framför alltden industriella efterfrågans dämpning har onekligen D-markens sedan maj 1971successiva revalvering utgjort. Fram tillbörjan av steg kursen på D-mark i relation till doUarn medca 12,5 o/o. I stort har dock uppbromsningen av den totala efterfrågan 1971fått en relativt "mjuk" karaktär utan häftiga kastningar pålagersidan. Det synes vara en utbredd uppfattning att en snabb omläggning av den ekonomiska politiken i påtagligt merexpansiv riktning under sådana omständigheter ännu inte är påkallad medtanke på riskema för förnyade kraftiga pris- och kostnadsslegringar. Den presenterade budgeten för1972 präglades i viss mån av sådana tankegångar. De totala budgetulgiflernasprocentuella tillväxt sades sålunda inte mera väsentligt få överstiga denfömtsedda ökningen av den nominella brattonalionalprodukten. På inkomstsidanföreslogs inga ändringar i den direktabeskattningen men däremot aviserades höjningar av vissa konsumtionsskalter. beräkningar som presenterades antogs emellertid budgeten få en något merexpansiv inverkan än . För det fall att konjunkturen under1972 dämpas snabbare än vad man nu förväntar beslöt regeringen även att inrättaen s. k. extra-budget om 2,5 miljarder . Medlen på denna budget, som huvudsakligenavser offentliga investeringsanslag, är i första hand avsedda att vid behovinsättas för att kortsiktigt stimulera arbetsmarknadssituationen. Denvästtyska regeringen har ännu inte presentera! Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 62 taljeradprognos för den ekonomiska utvecklingen . Detta kommer att ske försti i samband med den ekonomiska översikt som då traditionelltoffentliggörs. Den allmänna konjuktur-bild som regeringen arbetar efter hardock grovt skisserats i budgeten. Enligt denna kommer en fortsatt balanseradavmattning att äga rum under vintem 1972 efterföljd av en vändning uppåt undervåren. Totalt fömtses en ökning av bmttonationalprodukten om ca 7 o/o ivärde och ca 3 o/o i volym. Om prognosen infrias skulle prisökningstaktendämpas något jämfört med . Såvitt nu kan bedömas framstår enutveckling efter dessa linjer som fullt tänkbar. Myckel torde dock varaavhängigt av hur den ekonomiska politiken 1972 läggs upp. Detta gäller såvälval av lidpunkt för insättande av stimulansåtgärder som med vilken styrkadetta kan komma att ske. Beredskapen att vid behov snabbt sätta inkonjunkturslimulerande medel är relativtväl utbyggd i betydligt högre grad än vid föregående recession 1967.Utöver den ovan omnämnda exlrabudgeten finns omkring 6 miljarder ihopsamlade medel från den tidigare extraskatten som enligt lag måsteåterbetalas före . Delstaterna och kommunerna har 3 miljarderDM infrusna hos , som kan friges då det anses erforderligt för altstödja konjunkturen. Det är sannolikt framför allt från dessa fonder man kanvänta sig att stimulansåtgärder kommer. Betydande frisläpp har också aviseratsav regeringen med verkan fr. o. m. ingången av 1972. Det har emellertid ifrågasatts om intedenna omläggning av den ekonomiska politiken sätts in på ett alltför sentstadium och med alltför svag kraft. Utvecklingen skulle i ett sådant fall kunnabli betydligt svagare än regeringen räknat med. Riskerna vore därmed betydandeför kraftiga lagerneddragningar, inte minst vad gäller färdigvarulagren inomkonsumentvaruinduslrin, med åtföljande kumulativa effekter i depressiv riktning. Kombinerat med en avlagandeprivat konsumtion och ett fallande kapacitetsutnyttjande kaninvesleringsrecessionen ytterligare komma att fördjupas. Effekten skullekunna bli alt något allmänt uppsving överhuvudtaget inte kommer igång under1972. I den gemensamma konjunkturrapport som islutet av framlades av fem av de större från regeringen frislåendekonjunktur-instiluten fömtsågs denekonomiska aktiviteten utvecklas efter dessa linjer. Prognosen vUade dock på två väsentliga antaganden, nämligen att nuvarandekursrdalioner bibehålls samt att de fonderade konjunktur-reserveringsmedleninte insätts förrän tidigast . Under dessa förutsättningarväntades bmttonationalprodukten endast stiga med 1 o/o i volym 1972 och denprivata konsumtionen med ytterligare någon procentenhet. Prisökningen förutsågsbli relativt långsam och mest märkbar på producentmarknaden.Maskininvesleringarna beräk- 1 Preliminär nationalbudget 63 nades minska med realt ca 7 '/o, medan en i stortoförändrad nivå av byggnadsinvesteringarnaansågs trolig. Här har valts att räkna med ett meraoptimistiskt alternativ. En bakomliggande tanke har härvidlag varit att manfrån västtysk sida tycks börja skönja slutet av den s. k. avkylningsperioden ifråga om löner och priser och att man därför redan fr. o. m. början av 1972sett sig föranlåten att föra en mera expansiv ekonomisk politik. Vägledande harockså varit att den privata konsumtionen fortfarande synes vara relativt slark,trots avmattningstendenserna . De löneavtal som slutitsomfattar mestadels en tidsperiod , varförlönestegringslakten 1972 knappast kommer att reduceras mera markant jämförtmed senare delen av 1971. Den offentliga sektorns konsumtions- ochinvesteringsefterfrågan väntas därtUl utöva ett relativt expansivt inflytande,inte minst vad gäUer den delstatliga och lokala nivån. I den mån de nyavalutakurserna ger anledning till en, jämfört med , förändradbedömning av utvecklingen pekar denna senare i en från västtysk synpunktmera positiv riktning. Skälet härför skulle vara den jämfört med de flytandekurserna svagare uppskrivningen av den västtyska D-marken i förhållande till t.ex. den franska och japanska valutan. Den tidsprofil som ovanstående utvecklingimplicerar blir sålunda att tillväxten för privat konsumtion och offentligsektor antasstark nog att tämligen väl stå emot recessionstendenser inom andrasektorer. av fortsatt lageranpassning torde dessutomlagercykeln kunna komma att verka pådrivande. Nedgången i kapacitetsutnytljandet skulle härmed kunna antas bli relativt begränsad,vilket torde underlätta möjligheterna att åstadkomma en vändpunkt för deprivata investeringarna. Slutsatsen blir mot denna bakgmnd att förutsättningarnaär goda för alt ett mera aUmänt uppsving kommer till stånd . över antasbmttonationalprodukten växa med 2 tUl 3 o/o i volym. En sådan utveckling skulleinnebära alt svackan 1971 1972 blir betydligt grundare än motsvarande nedgång1967. För den privata konsumtionen förutsesen uppgång av ungefär motsvarande storleksordning, medan den offentiigasektorns tillväxt kan skattas till ca 5 o/o. Vad gäller utrikeshandeln talarmycket för en fortsatt försvagning av exportlillväxten. Om de kursrelationersom rådde vid utgången av 1971 visar siggälla under huvudparten av 1972, torde en halvering av handelsbalansensöverskott vara trolig. Den franska ekonomin visade enfortsalt slark tillväxt. Således beräknas bmttonationalprodukten volymmässigtha ökat med Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 64 knappt 5,5 o/o, vilket endast något understiger ökningen1970. Den mest expansivafaktorn har därvid varit den privata konsumtionen, vilken ökat med 6,5 o/o. Deprivata fasta investeringarna har visserligen inte vuxit lika snabbt som under1970, men tUlväxttakten har likväl tillhört de högre i . För helåreträknat har utrikesbalansen utgjort en positiv tillväxtfaktor, medan en positivutveckling av lagerinvesteringarna har bidragit till alt tillväxtenuppehållils . Detrelativt höga kapacitetsutnyttjandet i den franska ekonomin harresulterat i fortsatta kraftiga pris- och kostnadsökningar. Lönerna ökadesåledes med ca 12 o/o och prisnivån steg med inemot 6 o/o. Den ekonomiska politiken har iförsta hand varit inriktad på att sökanedbringa den förhåUandevis höga arbetslösheten samt att förhindraalltför stora pris- och löneökningar. Kredilpolitiken, vars utformningdessutom dikterats av hänsyn till den externa balansen, har därvid varit lättunder men efter hand stramals åt genom bl. a. en diskontohöjningunder maj för att åter ha lättats. FinanspoUtiken har varit svagtexpansiv. sänktes således skatten på vissa livsmedel och en ökadsatsning på arbetsmarknadspolitik bar skett fr. o. m. första halvåret.Frivilliga överenskommelser med industrin har vidare slutils i avsikt attmotverka prisökningar. /1972 gäller enöverenskommelse att priserna på industrivaror får öka med endast 1,8 o/o underen 6-månadersperiod . Vidare har regeringen varit restriktivbeträffande ökningen av statliga taxor och avgifter. Inför löneförhandlingarnapå den privata sidan har regeringen vädjat om återhållsamhet med lönekraven ochde statligt anställda har erhållit enbart moderata löneökningar. En visssatsning har dock gjorts vad gäller löneökningar åt de lägst betalda. Denlagstiftade minimilönen steg sålunda med 10 o/o under loppet av första halvåret1971. De nominella löneökningarna för 1971beräknas i genomsnitt ha uppgått tUl 12o/o, vilket var i nivå med ökningarna de två föregående åren. Blandannat som en följd av att arbetslösheten ökade markant , beräknas dock ökningstakten haavtagit . Den privata konsumtionens volymmässiga ökningberäknas sålunda, trots ett oförändrat högt hushållssparande, ha uppgått tUl6,5 o/o, vilket med överstiger ökningen 1970. Under perioden19681970 ökade de privata investeringarna i volym med totalt hela 40 o/o.Kapaciteten har sålunda stigit kraftigt inom näringslivet, vilket kan vara en av förklaringarna till attökningen stannade vid 5,5 o/o.