prop · FV036 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kimgl.Maj:ts proposition med förslag till lag om faststäUande av könstilUiörighet ivissa faU, m. m.; given . Kungl,Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av StatsrådsprotokoUet överjustitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifaUa deförelag om vars avlåtande tiU föredraganden hemstäUt, Ipropositionen föreslås att personer som är intersexueUa skaU kunna få faststäUtatt de tillhör annat kön än det som antecknats för dem i kyrkobokföringen.Beslut om faststäUelse skaU enUgt förslaget meddelas av , somockså föreslås bli tiUståndsmyndighet i fråga om vissa i förslaget berördaingrepp i könsorganen, Lagenavses träda i kraft , 1 1972.1 saml. Lagom fastställande av könstilUiörighet i vissa faU Härigenomförordnas som följer. 1 §Den som sedan ungdomen upplever att han tillhör annat kön än det som antecknats för honom i kyrkobokföringen och sedan avsevärd tid uppttäder i enUghet härmed samt måste antagas även leva i sådan könsroU kan efter egen ansökan få faststäUt att han tiUhör det andra könet, FaststäUelse får ske utan hinder av att sökanden tidigare erhålUt faststäUelse enUgt 2 §. FaststäUelseenUgt företa stycket meddelas endast om sökanden fyllt och undergåttsterilisering eUer av annan oreak saknar fortplantningsförmåga, 2 §FöreUgger hos någon sådan missbUdning av könsorganen som kan ge anledning tiU tvekan om hans kön, kan han efter ansökan erhåUa faststäUelse som avses i 1 §, om det är förenUgt med utvecklingen av könsroUen samt rättelse av missbUdningen kan ske så att organen bättte överensstämmer med önskad könstillhörighet eUer, där rättelse ej anses påkaUad, sådan könstillhörighet är mest förenlig med sökandens kropps Uga tillstånd, GäUeransökan som avses i första stycket den som fyUt eUer som är yngremen likväl ej står under annans vårdnad, göres ansökningen av honom själv. Förannan göres ansökningen av vårdnadshavaren. Avser ansökningen bam som , får faststäUelse meddelas endast om bamet lämnat sitt samtycke, 3 § FaststäUelse enUgt 1 eUer 2 §får meddelas endast för ogift svensk medborgare, 4 § Avser någon att sökafaststäUelse enUgt 1 eUer 2 § får efter särskUt tiUstånd ingrepp ske i hanskönsorgan i syfte att göra dem mer lika det motsatta könets. Tillstånd fårmeddelas endast om föratsättningar för faststäUelse föreligger. Ansökanom tUlstånd göres av den som får söka faststäUelse, Bestämmelsen i 2 § andrastycket ttedje punkten äger motsvarande tiUämpning, Anvisasej viss läkare, när tiUståndet meddelas, utföres ingreppet på sjukhus av däranstäUd läkare. OmsterUisering och kasttering finns särekUda bestämmelser, 5 § Fråga om faststäUelse enUgt 1eUer 2 § eUer om tUlstånd enligt 4 § prövas av , 6 § Talan mot socialstyrelsensbeslut enUgt denna lag föres hos kammarrätten genom besvär, 7 § Den som tagit befattning medärende enUgt denna lag får ej obehörigen yppa vad han därvid erfarit omenskUds pereonliga förhållanden. 1972: 6 3 Densom uppsåtUgen eUer av oaktsamhet bryter häremot dÖmes tiU böter eller fängelsei högst , Alhnänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet tUlåtal eUer åtal är påkaUat från allmän synpunkt. 8§ Den som uppsåtUgen eUer av oaktsamhet verkstäUer ingrepp som avses i 4 § istrid med denna lag dömes tUl böter eUer fängelse , om ejgämingen är belagd med sttaff i . Dennalag ttäder i kraft den 1 juU 1972, Lagom ändring i lagen (1941:282) om sterilisering Härigenomförordnas, att 1 och 3 §§ lagen (1941: 282) om sterUisering skaU ha nedanangivna lydelse. Kannågon med skäl antagas konuna att genom arvsanlag på avkom-lingar överförasinnessjukdom eUer sinnesslöhet eUer ock svårartad sjukdom eUer svårt lyte avannat slag, må han sterUiseras enUgt denna lag, såvida han samtyckt därtiU, Sammalag vare, där någon prövas på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eUer annanrabbning av själsverksamheten eUer ock på grand av asucialt levnadssätt varaför framtiden uppenbart olämplig att handhava vårdnaden om bam. Arpå grund av sjukdom, kroppsfel eller svaghet hos kvinna påkaUat att honsteriUseras för att förebygga havandeskap som skuUe medföra aUvarlig fara förhennes liv eUer hälsa, må ock med hennes samtycke SterUisering enligt denna lagföretagas å henne. Sterilisering må även företagas å den som avser att söka fastställelseenligt 1 § lagen (1972: 000) om fastställande av könstillhörighet i vissafall. Medsterilisering företås i denna lag icke kasttering. Ej heller äger lagen tUlämpningå sådant mgrepp i könsorganen av beskaffenhet att medföra steriUtet, som pågrund av sjukdom i dessa organ är påkaUat av terapeutiska skäl. 1972: 6 4 3 §1 SterUisering må, där ej nedanSterUisering må, där ej nedan annorlunda stadgas, företagas al- atmorlunda stadgas, företagas al lenast efter tUlstånd av socialsty- lenast efter tUlstånd av socialsty relsen. Sådant tUlstånd må icke reisen. Sådant tUlstånd må, i fall länmas för någon, med mindre tUl- som avses i 1 § första, andra eller fålle att yttra sig, där så kan ske, tredje stycket, icke lämneis för beretts, om han är underårig den någon, med mindre tillfäUe att ytt- som har vårdnaden om honom, om ra sig, där så kan ske, beretts, om han är omyndigförklarad hans för- han är underårig den som har myndare, om han är gift hans ma- vårdnaden om honom, om han är ke samt om han är intagen å all- omyndigförklarad hans förmynda- män anstalt dennas läkare och re, om han är gift hans make samt föreståndare. om han är intagen å allmän an- staltdennas läkare och föreståndare. / fall som avses i 1 § fjärde stycket måtillstånd lämnas endast om förutsättningar i övrigt föreligga förfastställelse enligt 1 § lagen (1972:000) om fastställande av könstillhörigheti vissa fall. Åden som är i stånd att lämna gUtigt samtycke må dock, utan hinder av vad iföreta stycket sägs, på grund av kroppsUg sjukdom eller kroppsfel SterUiseringenUgt 1 § ttedje stycket företagas, därest den läkare som utför ingreppet samtannan läkare i den , i skriftiigtutiåtande, med angivande av granden för åtgärden på heder och samvete förklaratföratsättningama för densamma vara för handen. Dennalag ttäder i kraft den 1 juU 1972. Lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmämiahandlingar Härigenomförordnas, att 14 § lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar skall ha nedan angivna lydelse. >Senaste lydelse 1971: 587, Handlingar vilka av läkareeller hos eUer på läkares eller styrelsens föranstaltande upprättatstUl utredning i mål eUer ärende hos domstol eller i ärende som avses i ;handlingar i ärenden rörande kriminologisk undereökning för forskningsändamål;handlingar vUka upprättats vid psykologisk undersökning som utförts förforek-ningsändamål eller i samband med inskrivning av vämpliktiga elleryrkesvägledning, arbetsvård eUer omskolning eller i ärende om anstäUning ellerupphörande av anstäUning hos myndighet eller i ärende om utlagning av anställdhos myndighet tUl viss utbUdning eller tjänstgöring; läkarutlåtanden i ärendenom statiig personalpensionering; handlingar i ärenden rörande hälsovård,sjukvård, so-ciaUijälp, underetödvid bamsbörd, samhäUets bamavård och ungdomsskyddeUer eljest och bamavårdsmäns verksamhet, sådanfamUjerådgivning som drives av kommun, landstingskommun, föreamling eUerkyrklig samfällighet, rätt för enskUda att inköpa alkoholhaltiga drycker, behandlingav alkoholister eller eljest nykterhetsnänmds verksamhet folkpensionering eUereljest pensionsstyrelsens eller pensionsnämnds verksamhet, försäkring förolycksfaU i arbete eUer eljest riksförsäkringsanstaltens eller försäkringsrådetsverksamhet, tUlsyn å underetödsföreningar, hjälpverk-sanUiet vid arbetslöshet;så ock handlingar i ärenden rörande kontroll å utlänningar, som här i riketvistas eUer hit söka tUlträde, må, i vad de angå enskUds personligaförhållanden, icke utan hans samtycke tiU annan utlämnas tidigare än sjuttio årefter hand- Senaste lydelse 1971:198, Handlingar vUka av läkareeller hos eller på läkares eller styrelsens föranstaltande upprättatstUl utredning i mål eller ärende hos domstol eller i ärende som avses igiftermålsbalken; handlingar i ärenden rörande kriminologisk undersökning förforeknmgsändamål; handlingar vUka upprättats vid psykologisk undersökning somutförts för forskningsändamål eUer i samband med inskrivning av vämpliktigaeller yrkesvägledning, arbetsvård eller omskolning eller i ärende om anstäUningeller upphörande av anställning hos myndighet eUer i ärende om uttagning avanställd hos myndighet tUl viss utbUdning eUer tjänstgöring; läkaratiåtanden iärenden om statlig personalpensionering; handlingar i ärenden enligt lagen(1972:000) om fastställande av könstillhörighet i v«-sa fall; handlingar iärenden rörande hälsovård, sjukvård, socialhjälp, underetöd vid bamsbörd,samhäUets bamavård och ungdomsskydd eller eljest ochbamavårdsmäns verksamhet, sådan famUjerådgivning som drives av kommun,landstingskommun, föreamling eUer kyrkUg samfällighet, rätt för enskUda attinköpa alkoholhaltiga drycker, behandling av alkoholister eUer eljestnykterhetsnämnds verksamhet, folkpensionering eller eljest pensionsstyrelsenseller pensionsnämnds verksamhet föreäkring för olycksfaU i arbete eller eljestriksförsäkringsanstaltens eller försäkringsrådets verksamhet, tiUsyn åunderstödsföreningar, hjälpverksamhet vid arbetslöshet; så ock handlmgar iärenden rörande kontroll å utiänningar, som här i riket vistas eUer hit sökatUlträde, må, i vad de angå enskUds per- Även utan sådant samtycke skaU dock handling som sagts utiämnas, om,med hänsyn tiU det ändamål för vilket utlämnande åstundas och omständighetemai övrigt, trygghet kan anses vara för handen, att det ej kommer att missbrakastiU skada eller förklenande för den vUkens personUga förhåUanden i handlingenavses eller för hans nära anhöriga. Vid utiämnande böra erforderliga förbehållgöras. sonligaförhåUanden, icke utan hans samtycke tUl annan utlämnas tidigare än sjuttio årefter handlingens datum. Även utan sådant samtycke skaU dock handling som nusagts utiämnas, om, med hänsyn tUl det ändamål för vUket utlämnande åstundasoch omständighetema i övrigt trygghet kan anses vara för handen, att det ej kommeratt missbrakas tiU skada eller förklenande för den vilkens personligaförhåUanden i handlingen avses eUer för hans nära anhöriga. Vid utiänmandeböra erforderliga förbehåll göras. Angår handling, somi första stycket avses, någons intagning, vård eUer behandling å anstalt eUerinrättning eUer någons vård eUer behandling av läkare annoretädes än åanstalt, och finnes grundad anledning antaga att genom handlingens utiämnandeändamålet med vården eUer behandlingen skulle motverkas eUer någons personligasäkerhet sättas i fara, må utiämnande vägras, ändock att enUgt bestämmelsema iföreta stycket utlämnande bort ske. Likaledes må utbekommande av handling,utvisande vem som gjort anmälan i ärende rörande samhäUets bamavård ellerungdomsskydd eUer rörande behandling av alkohoUster eUer vem som eljest lämnatupplysningar i sådant ärende, vägras, om grandad anledning finnes att antagaatt den, om vUken anmälan gjorts eller upp-lysningama lämnats, skuUe missbrakakännedom i berörda hänseende tiU skada för annan pereon. Vad i denna paragrafstadgas har icke avseende å myndighets beslut som särskUt utfärdats eUer iprotokoU upptagits, där fråga ej är om ellei nykterhetsnänmdsbeslut eUer om beslut i ärende som rör tiUämpning av lagen angående åtgärdermot utbredning av könssjukdomar, lagen om avbrytande av havandeskap, lagen omsterUisering eUer lagen om kastrering. Vad i denna paragrafstadgas har icke avseende å myndighets beslut som särskUt utfärdats eUer iprotokoll upptagits, där fråga ej är om bamavårdsnänmds eUer nykterhetsnänmdsbeslut eUer om beslut i ärende som rör tiUämpning av lagen om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall, lagen angående åtgärder mot utbredning avkönssjukdomar, lagen om avbrytande av havandeskap, lagen om steriliseringeller lagen om kastrering. Uppgifteroch anteckningar, vUka tUlhöra de i kommunema förda socialrcgistten, må ejutiämnas i vidare mån än som följer av lagen om socialregister. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsmmistern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom lagstiftning angående intersexuellas könstillhörighet och anför. Medstöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkaUades sakkunnigaför att utteda vissa frågor angående ändrad könstillhörighet. De sakkunnigaavlämnade betänkandet (SOU 1968: 28) IntersexueUas könstUlhörighetmed förelag tUl bl, a, lag om faststäUande av könstUlhörighet i vissa faU,Lagförelaget torde få fogas tiU StatsrådsprotokoUet i detta ärende som bilaga1. Efterremiss har ytttanden över betänkandet avgetts av riksåklagaren, hovrättsocialstyrelsen, centtala folkbokförings- och uppbördsnämnden (CFU),domkapitlen i , och , universitetskanslersämbetet,patent- och registreringsverket, länsstyrelsema i , samtGöteborgs och län, , ,Svenska läkaresäUskapet, . Riksåklagarenhar bifogat yttranden från överåklagama i och Göteborgsåklagardistrikt, länsåklagama i , HaUands, Ålvsborgs och Kopparbergslän samt chefsåklagaren , A, i åklagardistrikt.Socialstyrelsen har bifogat yttranden från professom och numeraprofessorn , har överlämnat yttranden frånde medicinska fakultetema, tUl vUka ämbetet för egen del har hänvisat.Domkapitlen har överlämnat yttranden från kyrkobokföringsinspektörema i resp,stift och länsstyrelsema yttranden från länsläkarorganisationema i resp, län. 1Hovrättsrådet , ordförande, kanslirådet , professornRolf Luft och docenten , 1972: 6 8 Länsstyrelseni har dessutom bifogat yttrande från förste stadsläkaren i , Fråganom en persons könstiUhörighet har rättslig betydelse i åtskiUiga hänseenden.Som exempel kan i första hand nänmas äktenskapslagstiftningen som utgår frånatt endast en man och en kviima kan ingå äktenskap med varandra. Även iföräldrabalken anknyter vissa bestämmelser till könstillhörigheten, bland demreglema om talan angående äktenskapUg börd i 2 kap, och om faststäUande avfaderskap tUl bam utom äktenskap i 3 kap. Frågan om ansvar för brottslig gämingär enligt i vissa faU beroende av om gärningsmannen eUer den motvUken gämingen riktas är man eUer kvinna. Sålunda är bestämmelsen om baraadråpi 3 kap, 3 § tiUämplig endast på gäming som begås av kvinna, och ansvar förvåldtäkt enligt 6 kap, 1 § kan komma i fråga bara för gäming som förövas av manmot kvinna. 6 kap. 4 och 8 §§ om otukt med ungdom resp, förförelse av ungdomrymmer olika fall beroende på om handlingen sker meUan pereoner av samma ellermotsatt kön, I författningar som reglerar oUka former av frihetsberövande finnsåtskiUiga specialbestämmelser som gäller för kvinnor. Som exempel kan nämnasatt enUgt 39 § lagen (1964: 541) om behandling i fångvårdsanstalt kvinna vidttansport skall åtföljas av kvinnlig befattningshavare och att enligt 28 kap,13 § visitation eUer kroppsbesiktning av kviima inte fårutföras eUer bevittnas av annan än kvinna eUer läkare. Värnplikt gäUer enligtvämpliktslagen (1941: 967) endast män, Arbetarekyddslagstiftningen innehållerfortfarande vissa särbestämmelser för kvinnUga arbetstagare. Närdet gäUer att ange föratsättningama för att manligt eUer kvinn-Ugt kön skaUanses föreUgga, saknas vägledande uttalanden i lagstiftning och rättspraxis,TiU hjälp vid en persons identifiering som tillhörande visst kön tjänaranteckning om kön i kyrkobokföringen, födelsenummer och förnamn,Folkbokföringsuppgiftema utgör en presumtion för att vederbörande har denuppgivna könstiUhörigheten, Om det visas att uppgiftema mte överensstämmer meddet verkUga könet, kan de i princip ändras, Ikyrkobokföringen införe uppgift om kön på grundval av den anmälan om bamsfödelse som enligt 30 § folkbokföringsförordningen (1967:198) skall göras tUlpastoreämbetet. Om bamet föds på sjukhus eUer sjukhem skaU anmälan göras avinrättningen, i annat fall av bam-moreka eller, om bammoreka inte biträder vidförlossningen, av bamets värdnadshavare. Frågan i vilka kyrkoböcker och påvUket sätt anteckning skaU göras regleras i de anvisningar som meddelas och deformu- 1972: 6 9 lärsom faststäUs av med stöd av 2 § folkbokföringskungörelsen(1967: 495), Enligt 14 § folkbokföringskungörelsen kan pastorsämbetet beslutaom rättelse i kyrkobok eUer annat register med undantag avföreamUngsregistret, Är den felaktighet som skaU rättas föranledd avanteckning i ministerialbok som förs hos annat pastorsämbete, beslutarämbetena i samråd. Talan mot pastorsämbetes beslut i dessa fall förs genombesvär hos . Dettas beslut kan överklagas hos kammarrätten (45 och49 §§ folkbokföringsförordningen). EnUgt7 § folkbokföringsförordningen skaU för varje person fastställas pereonnummersom identitetsbeteckning, Personnunmier anger födelsetid samt innehåUer vidarefödelsenununer och kontroUsiffra. Födelsenumret är udda för man och jämnt förkvinna. faststäUer pereonnummer för bam, när bamet upptas ilänsstyrelsens register på grund av uppgift från pastoreämbetet om bametsfödelse. beslutar om fastställelse av pereonnummer i övrigafall samt om ändring av personnummer. Verket kan uppdra åt attmeddela sådant beslut, Bestämmelsemaom folkbokföring bygger på att bedömningen av vilket kön en person tiUhör ärokompUcerad, Den möjUghet tiU rättelse av anteckning i kyrkobok som ges i 14 §folkbokföringskungörelsen torde avse endast fel som beror på förbiseende. Någoni lag eUer annan författning reglerad möjlighet för personer som företer dragav båda könen (intersexueUa) att få anteckning om kön ändrad finns inte. Dockhar i ett flertal faU formlös ändring av könsanteckningen skett för sådanapersoner. Härvid har utlåtande från medicinalstyrelsen numerasocialstyrelsen förelegat angående lämpUgheten av den begärda ändringen. Rörandeförnamn finns bestämmelser i andra avdelningen av namnlagen (1963: 521), BamskaU ges fömamn efter födelsen (23 §), Vissa möjlighetertinns att senare erhåUa ytterUgare för-nanm (24 §), Om synnerUga skälföreligger, kan efter ansökan hos nanmmyndigheten, dvs, patent- ochregistreringsverket den som har förvärvat fömamn erhålla annat fömamn i ställetför detta samt förklaring, att han inte längre skaU bära visst fömamn (25 §),Med stöd av denna bestämmelse har i flera faU beslutats om byte av fömamn tUlnamn som betecknar motsatt kön, I vissa sådana faU har folkbokfö-ringsmyndighetemasedermera avslagit begäran om byte av könsanteckning och därmed avfödelsenummer. Personersom viU leva i en könsroU motsatt den under vUken de har upptagits ikyrkobokföringen önskar ofta inte bara få könsanteckning, födelsenummer ochfömamn ändrade utan också genom operativa ingrepp uppnå att könsorganensutseende ändras tiU bättre överensstämmelse med det motsatta könets. Det ärtveksamt i vUken mån sådana ingrepp är tiUåtna, Vad gäUer ingrepp som medförsterUitet eller inne- 1972: 6 10 bärkastrering finns särekUda bestämmelser i lagen (1941: 282) om steriliseringoch lagen (1944:133) om kasttering. Enligt dessa lagar får ingrepp som inte ärpåkaUade av kroppsUg sjukdom företas endast på särskUt angivna indikationeroch i princip endast efter tiUstånd av . Detta gäller även omsamtycke från patienten föreligger, SterUiseringfår enligt steriUseringslagen ske på vissa eugeniska, sociala eUer medicinskaindikationer. Sålunda kan den som med skäl kan antas komma att genom arvsanslagöverföra sinnessjukdom eUer sinnesslöhet eUer svårartad sjukdom eUer svårtlyte av aimat slag på av-komlingar steriliseras. Detsamma gäUer den som pågrand av sinnessjukdom, smnesslöhet eller annan rabbning av själsverksamheteneller på grund av asocialt levnadssätt bedöms för framtiden uppenbart olämpUgatt handha vårdnaden om bam. Slutligen kan sterUisering ske av kvinna, om dettapå grund av sjukdom, kroppsfel eUer svaghet hos henne är påkaUat för attförebygga havandeskap som skulle medföra aUvarUg fara för hennes Uv eUer hälsa. Deindikationer som gäUer för kastrering enligt kastreringslagen är avkriminalpolitisk och humanitär art. Kasttering får ske dels av den som med skälkan antas komma att på grund av sin könsdrift begå brott som medför aUvarUgfara eUer skada för annan, dels av den som på gnmd av könsdriftens abnormariktnmg eller styrka åsamkas svårt själsUgt Udande eUer annan aUvarUgolägenhet. Avvad som har anförts torde följa att ingrepp i könsorganen med det omedelbarasyftet att ändra könstUlhörigheten inte är tiUåtiigt enUgt gäUande lag, omingreppet innebär sterilisering eUer kastrering. Kasttering på den humanitäraindikationen i kastreringslagen kan dock givetvis komma i fråga även förintereexueUa, Uksom sådana ingrepp som görs på grund av kroppsUg sjukdom. Vidvissa former av inter-sexualitet förekommer t. ex. avlägsnande av könskörtiamaför att undvika tumörbUdning. Motbakgnmd av en redogörelse för den normala könsutvecklingen lämnar de sakkuimigai betänkandet en kortfattad medicinsk beskrivnmg av störd könsutvecklinginnefattande en kartiäggning av intersex-uaUtetens olika former. Betänkandetinnehåller i dessa delar bl. a, följande. Deväsentiiga faktorer som präglar könet är av genetisk, somatisk och psykosocialart. Med genetiskt kön avses en viss uppsättning ärftliga anlag, i detta faUkönskromosomkonstitutionen. Människans celler innehåUer normalt 46 kromosomer,av vilka två kaUas könskromoso- 1972: 6 11 mer.Kvinnan har två morfologiskt lika könskromosomer, benämnda X-kromosomer,medan mannen har en X-kromosom och därtUl en Y-kro-mosom, som morfologisktavviker från aUa andra kromosomer. Det somatiska könet hänför sig tiU det slagav könskörtiar (testikel eUer ova-rium) som föreUgger och tiU inre och yttregenitalias utseende. Med psykosocialt kön avses könsroUen, Denna utgöre av etttill stor del inlärt beteende, vars utveckling och inriktning i hög gradpåverkas av samhäUets normer. Inlärningen börjar redan under företa levnadsåretoch innebär att egenskaper, attityder och värderingar adderas tUl de givnaanatomiska och fysiologiska förhållandena. Det finns skäl att anta attkönsrollen under normala förhåUanden är etablerad under de tidiga bamaåren ochinte kan ändras utan allvarliga psykiska men. Köns-roUens vidare utvecklingpågår ända upp i ungdomsåren. Attavgöra om en pereon är man eller kvinna bereder i aUmänhet inte någrasvårigheter, I åtskiUiga fall ger emeUertid de olika faktorer som brakarkänneteckna manUgt resp, kvinnligt kön inte något entydigt utslag åt någotderahållet. Individen företer både manUga och kvinnliga drag. Man talar i dessafall om intereexuaUtet, Denna har olika former och brukar indelas i tvåhuvudgrapper aUteftersom det är fråga om somatiskt eUer icke-somatisktbetingade förändringar. Vidsomatisk intersexualitet är genitalia missbUdade och kan inte hänföras tillrent manUga eUer kvinnUga, En pereon med somatiska kännetecken från båda könenkaUas hermafrodit eUer pseu-dohermafrodit beroende på om intersexualitetenomfattar könskörtlar-na eUer om den endast avser övriga könskaraktärer, Hermafroditismkännetecknas av att det hos samma individ finns såväl äggstocks- somtestikelvävnad. Yttre och inre genitalia är missbUdade och av mycketvarierande utseende, I en del sådana fall kan kromosomavvikelser påvisas,Eftereom genitalorganens utseende visar så stora variationer hos dessa pereoneruppfosttas en del som flickor och andra som pojkar. VidmanUg pseudohermafroditism är könskörtiama underutvecklade testiklar, medanövriga genitalorgan visar olika grad av feminisering. Vanligen finner man ensynbarligen normal manlig kromosomuppsätt-ning. En speciell form av manligpseudohermafroditism är testikulär feminisering. Vid detta tiUstånd finner mantestiklar. Livmoder och äggledare saknas, Vagina slutar blint men i stort settföreligger normala kvinnliga yttre genitalia.