prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — /691971/72 ökade antaletanställda med i genomsnitt 260 personer . För långtidsbudgetperioden harresurser beräknats för tillkomsten av ett domstolsverk fr. o. m. budgetåret1973/74. Vissa smärre personalökningar för verksamheten i övrigt förutses. Underlångtidsbudgetperioden kommer en rättshjälpsreform att genomföras, vilketmedför en kraftig kostnadsökning främst för /74. Statensövertagande av lokalhållningsskyldigheten för tingsrätterna medför enanslagsuppräkning under långtidsbudgetperiodens första del. Kriminalvårdensvarar för ca 16 o/o av antalet sysselsatta inom rättsväsendet. Under perioden1968/691971/72 har antalet anställda ökat med i genomsnitt 165 personer perår. Den förskjutning från sluten till öppen kriminalvård som ägt mm under desenaste åren antas fortsätta. Viss utbyggnad av frivårdens resurser beräknaskomma till stånd. Inom anstaltsvården har personal beräknats för de nya häktensom tillkommer . kr., fasta priser) domstolar m. m. Införandet av ADB och ändrad distriktsindelning inomexekutionsväsendet beräknas medföra vissa personalminskningar under budgetåren1974/75 och 1975/76. 3.11 Utvecklingsbistånd m. m. Denna utgiftsgrupp innefattar anslagen tillinternationellt utvecklingssamarbete, bidrag till internationellaorganisationer och anslag till andra internationella ändamål. Anslagsgruppendomineras av utgifterna för utvecklingssamarbete. Enligt den proposition som låg till grund 1968 om den fortsatta utbyggnaden av utvecklingsbiståndet skulle enprocentmålsättningenkunna uppnås under /75 om anslagen för detta ändamåluppräknades med 25 o/q årligen.Det har emellertid blivit alltmera uppenbart att de 25-procentigaanslagsuppräkningar som tillämpats sedan 1968 års beslut inte kommer att räckatill för att föra upp anslagen till 1 o/o av bruttonationalprodukten under1974/75. De två, ursprungligen samstämmiga principerna för biståndetsutveckling nämligen dels de 25-procentiga anslagsökningarna, delsuppfyllandet av enprocentmålsättningen /75 har kommit att gealltmer divergerande resultat. För att ge ett underlag för bedömningen av vilkakonsekvenser till-lämpningen av de båda principerna har för anslagsutvecklingenhar i årets långtidsbudget biståndsanslagen blivit föremål för en alternativbehandling. I det ena alternativet (A) förutsätts anslagen öka som med25 o/q intill dess att 1 o/q av bruttonationalproduktenuppnåtts, vilket med de antaganden som här gjorts beräknas ske under budgetåret1975/76. I det andra alternativet (B) förutsätts anslagen öka så att enprocentmålsättningenuppnås under budgetåret Utvecklingen av anslagen för utvecklingsbistånd1972/731976/77 i löpande priser 1974/75. Gemensamt för bägge alternativen är attbiståndsanslagen efter enprocentmålets uppfyllande beräknas öka i samma taktsom den förväntade ökningen i bruttonationalprodukten, dvs. med ca 7 o/q i löpande priser. I tabell 3 presenteras utvecklingen av biståndsanslagen ilöpande priser enligt de båda alternativen. Enligt beslut om utvecklingssamarbetet skallanslagen räknas netto med avseende på ett eventuellt återflöde från u-ländernai form av räntor och amorteringar. Något hänsynstagande härtill har emellertidinte inrymts i beräkningarna då de aktuella beloppen är förhållandevis små ochberäkningarna ytterst osäkra. Beloppen kan till en del även komma attefterskänkas i samband med skuldkonsoliderings-aktioner på det internationellaplanet. Den omräkning i fasta priser, vars resultat presenteras iföljande tablå, har skett utifrån antagandet om 3 o/q årlig prisstegring. Utvecklingsbistånd m. m. kr., fasta priser) 191 Aj 1975/ + 654 + 86 + 314 -1-411 + 651 + 84 Underdenna rabrik har sammanförts utgifter som inte kunnat hänföras till någon avde tidigare behandlade ändamålsgrupperna. Här återfinns bl. a. anslag för attfrämja utvecklingen inom näringslivet, miljövård, kyrkliga och kulturellaändamål, idrotts- och friluftsvård, central och regional förvaltning samtstatsskuldräntor. Vidare har här beaktats förändringar ireservationsmedelsbehållningar och utnyttjande av rörliga krediter. Inomgruppen näringars främjande utgör stödet till jordbruksnäringen den störstautgiftsposten. Den beräknade utgiftsminskningen för gruppen vid periodens mittförklaras i huvudsak av att anslaget till ett fiske-riundersökningsfartygupphör samt av att det tidsbegränsade stödet till bl. a. textil- ochkonfektionsindustrin samt glasindustrin bortfaller. Anslagentill miljövård domineras av bidragen till kommuner och industrier förinvesteringar i reningsanläggningar. Utgiftsökningarna är huvudsakligenhänförliga till det förhållandet att en stor del av de statsbidrag sombeviljats i konjunkturstimulerande syfte kommer att betalas ut under budgetåren1972/731974/75. /75 minskar däremot utgifterna till följd avatt bidragen till miljövårdande åtgärder inom industrin enligt riksdagensbeslut upphör i och med utgången av /74. Utgiftsgruppencentral förvaltning omfattar anslagen till bl. a. stats-departementen utomförsvarsdepartementet, och dess verk samt vissa centrala ämbetsverk.Den beräknade utgiftsökningen vid periodens mitt förklaras bl. a. av anslag förkostnader i anledning av allmänna val. (Milj.kr., fasta priser) -0,9 -2,5 Prop.1972: 90 30 Posten statsskuldräntor bestäms av förändringarna istatsskulden samt av räntenivån för den statliga upplåningen. Förlångtidsbudgetperioden antas schablonmässigt en ökning av statsskulden med 1miljard kr. och en i stort sett oförändrad räntenivå. Underförändringar i reservationsmedelsbehållningarna har räknats med en förbrukningav ca 250 milj. kr. för /74, huvudsakligen under lånefonden förbostadsbyggande. För perioden därefter utgår kalkylen från att reservationsmedelsbehållningarnablir oförändrade. Dispositionen av rörliga krediter har antagits öka trendmässigtmed 150 milj. kr. Till "övrig-gruppen"förs även utgifter för byggandet av statliga förvaltningsbyggnader. Underförsta delen av perioden beräknas utgifterna härför ligga på en hög nivå, bl.a. för att finansiera lokaler vid omlokalisering av myndigheter. 1 tabell 4 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtligaanslagsgrupper som behandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningarnaskulle utgifterna i fasta priser ökamed i genomsnitt 2,3 o/q per åratt jämföra med en ökning på 4,7 o/o /671970/71. Denavsevärt lägre ökningstakten åren framöver förklaras framför allt av attkalkylerna baserats på oförändrad ambitionsnivå, medan ökningstalen under den gångaperioden avser faktiskt konstaterade utgifter. Eftersom bedömningarna avutgiftsutvecklingen blir allt mer osäkra under långtidsbudgetperiodens lopp ärdet av särskilt intresse att jämföra den beräknade förändringen till budgetåret1973/74 med den genomsnittliga årliga ökningen 1966/671970/71. Vid en sådanjämförelse framgår att utgiftsökningen till /74 till följd avredan fattade beslut beräknas till 3,2 o/q,dvs. lägre än den genomsnittliga ökningen underjämförelseperioden. Bland stora utgiftsökningar under /74 kanframför allt nämnas statens kompensation till kommunerna med anledning avskattereformen men också utgifter för folkpensioner ochutvecklingsbistånd. Dämpande på den totala utgiftsökningen detta budgetårverkar dels en beräknad anslagsminskning för lånefonden för bostadsbyggande,dels den antagna utvecklingen av förändringar i reservationsmedelsbehållningaroch dispositionen av rörliga krediter. Utgiftsberäkningarnaför /73 baseras på de anslagsberäkningar som redovisas i denreviderade finansplanen. För perioden fr. o. m. /74 redovisastvå olika kalkyler. Den ena beräkningen utförs i fasta priser (tabell 4) ochden andra i löpande priser (tabell 5). Vid den senare har förutsatts enprisstegring fr. o. m. bud- Utgiftsutvecklingen /731976/77 i fasta priser (Milj.kr.) Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och kommuner m. m. Utvecklingsbistånd m. m. Alt. A getåret1973/74 om 3 o/o . Denna förutsättning medför helt naturligt högre takti utgiftsstegringarna än fastprisalternativet, framför allt där utgifternasstorlek är direkt knuten till prisindex. Detta gäller t. ex. försvarsutgifternaoch folkpensionerna. Stigande priser medför också omkostnadsökningar m. m. iden statliga verksamheten. Vidare har beräknats att utgifterna för löner åtstatsanställda och personal i statsunderstödd verksamhet i stort kommer attutvecklas enligt antagandena om förändringar i totalproduktion och priser. Detförhållandevis låga tillägget för löneökningar till /74 har singrund i det tekniska avräkningssystem som gäller mellan staten och kommunernaför lärarlöner. På samma sätt är det tekniken i beräkningarna avfolkpensionerna som förklarar att utgifts-tillagget vid omräkning till löpandepriser av folkpensionerna /75 blir större än under de övrigaåren i perioden. I avsnitt 3.11 har redovisats beräkningar av utgifterna förutvecklingsbistånd, baserade på två alternativa förutsättningar. I alternativ Aförutsätts anslagen öka som med 25 o/o intill dess att 1 o/q av bruttonationalprodukten uppnåtts. I alternativ B förutsätts anslagen Utgiftsutvecklingen /731976/77 i löpande priser Omkostnader m. m. ökaså att enprocentmålsättningen uppnås /75. Gemensamt för bäggealternativen är alt biståndsanslagen efter enprocentmålets uppfyllandeberäknats öka i samma takt som bruttonationalprodukten. Anslagsutvecklingenhar sedan omräknats i fasta priser genom sedvanlig deflatering. I tabell 5 korrigering lagts in som återför anslagen för utvecklingsbiståndet tilllöpande priser. Slutligenhar för budgetåren fr. o. m. 1973/74 lagts in oförutsedda utgifter med 400milj. De återspeglar i grova drag de genomsnittligautgiftsökningar som med bortseende från konjunkturbe-tingade insatsererfarenhetsmässigt brukar belasta statsbudgeten i form av tilläggsstater. Detbör observeras att denna korreklionspost inte avser några beräknade utgifterför reformverksamhet. Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olikaändamål. För en samhällsekonomisk analys av utgiftsutvecklingen krävs enuppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer. Viden analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresse att skilja mellan å enasidan sådana utgifter som innebär att staten direkt efterfrågarproduktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidan sådanautgifter som endast påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genomsina effekter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorer av ekonomin. Denredovisning av långtidsbudgeten i realekonomiska kategorier som lämnas i detföljande bygger i huvudsak på SNA-systemet (System of National Accounts). Dockräknas här affärsverkens investeringar som en direkt statlig investering. Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger statens direkta efterfråganpå reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter för statligproduktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn, rättsväsendet ochförsvaret. Inemot 60 0/0 av konsumtionsutgifterna består av löner ochpensioneringskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten,hyror, försvarets mate-rielinköp samt reparationer och underhåll. I principskiljer sig inte det investeringsbegrepp som används i beräkningarna för denstatliga sektorn från det som används för den privata sektorn. Som statligainvesteringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköpför civila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid en strikt tillämpningav SNA-systemet räknas dock som nämnts även affärsverkens investeringarsom en direkt statlig investering. Det bör understrykas att av-gränsningenmellan konsumtion och investering från vissa synpunkter kan te sig missvisande.Det kan sålunda hävdas att delar av konsumtionsutgifterna för t. ex.utbildning och forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad somexempelvis inköp av datamaskiner. Den del av statens utgifter som endast indirekt påverkarsamhällsekonomin indelas i transfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare avinkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringar till hushållen.I denna grupp ingår de ur fördelningssynpunkt viktiga utgifterna förfolkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknasockså statens bidrag till kommuner, företag och organisationer samt utgifterför utvecklingsbistånd och för statsskuldräntor. Till gruppen finansiella transaktioner hänförs utgifterför utlåning inom landet, aktieteckning, markinköp, m. m. Denna utgiftskategorikan närmast uppfattas som en del av kreditmarknaden. 2 1972.1 saml. Itabell 6 har statens utgifter för konsumtion och investeringar redovisatstillsammans med transfereringar för motsvarande ändamål till kommuner. Denna redovishingsmetodhar valts för att i möjligaste mån eliminera effekterna av förändringar ihuvudmannaskap mellan staten och kommunerna. Därtill kommer att effekterna påden totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oavsett om statensvarar för verksamheten eller kommunerna driver den med statsbidrag. Dessautgifter för konsumtion och investeringar, vilka representerar statens och denstatsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor och tjänster, utgördrygt 50 o/o av de totala statsutgifterna. Utgifterna beräknas stiga med 1,2 o/q /74 och med igenomsnitt 1,0 o/o under hela långtidsbudgetperioden, vilket är enavsevärt lägre ökningstakt än för jämförelseperioden /67 1970/71. Dettaberor framför allt på att utgifterna rymmerutgifter för reformer medan beräkningarna för perioden framåt baseras påantagandet om oförändrad ambitionsnivå. Konsumtionsutgifternasökningstakt dämpas påtagligt. Driftbidragen till kommunerna ökar någotsnabbare än den statliga konsumtionen men betydligt svagare än underjämförelseperioden. Det något ojämna utvecklingsmönstret har bl. a. sin förklaringi utvecklingen av bidragen till driften av . Investeringarnavisar en förhållandevis svag ökning sett över hela perioden. De statligainvesteringarna visar en minskning under budgetåren 1975/76 och 1976/77, vilketbl. a. förklaras av beräknade mindre utgifter under dessa budgetår förbyggnadsarbeten för den statliga för- Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1966/67 1970/71 1972/73-1976/77 + /,/ + 1,7 + 6,4 16 728 8 124 + 0,9 + 1,0 + 0,5 + 3,0 + 0,5 + 1,9 + 0,7 + 1,9 -1,6 -0,9 + 07 + 3,1 5 064 1 211 + 1.1 + 0,9 + 0,9 + 0,9 1,1 -0,3 + 0,1 + 0,5 Summa konsumtions- och investeringsutgifter valtningen.Den avtagande trenden för investeringsbidragen till kommunerna beror framförallt på utvecklingen av bidragen till kommunala avloppsreningsverk. Utvecklingenav transfereringar och finansiella transaktioner m. m. framgår av tabell 7.Dessa utgiftskategorier beräknas visa en snabbare tillväxttakt än konsumtions-och investeringsutgifterna. Transfereringarna ökar sålunda med i genomsnitt4,2 o/q . Bidragande tillden snabba ökningen är bl. a. den förutsatta utvecklingen av utvecklingsbiståndetsamt utbetalningar av skattebortfallsbidrag till kommunerna. Transfereringarnatill hushällen beräknas växa med 2,6 o/o . Folkpensionerna som beloppsmässigtdominerar denna realgrupp ökar dock snabbare. Definansiella transaktionerna har ökat mycketstarkt. Den beloppsmässigt mest expansiva komponenten utgör utlåningen förbostadsändamål. Den framförliggande periodens förändringar domineras också avutlåning från lånefonden för bostadsbyggande. För utvecklingen underbudgetåren 1973/74 och 1974/75 spelar också antagandena om storleken påreservationsmedelsförbrukningen och ianspråktagandet av rörliga krediter enviktig roll. Utvecklingen av transfereringar m. m. (Milj.kr., fasta priser) Till hushållen (inkl. so- muner m. m. m. m. -0,9 Prop.1972: 90 36 Redovisningenavser personal inom statlig verksamhet samt inom det statsunderstödda kommunalaskolväsendet. Här inkluderas inte bara personal som avlönas frånmyndighetsanslag utan även anställda som avlönas t. ex. av forskningsråden ochpersonal sysselsatt i uppdragsverksamhet. Statliga bolag ingår inte iredovisningen. AB Atomenergis personal har dock inräknats, eftersom bolagetsutgifter i stort sett bestrids genom anslag över budgeten. De statligaaffärsverken ingår inte i långtidsbudgetens personalkalkyl men redovisasseparat i det följande. Personalredovisningen avser den personalorganisationsom myndigheterna beräknas ha enligt anvisade anslag, varför även vakanta tjänsteringår. Redovisningen sker i hela årstjänster. Det bör framhållas attstatistiken har många svagheter, varför uppgifterna får betraktas som relativtosäkra. Denpersonalutveckling som följer av redovisade utgiftsberäkningar framgår avtabell 8. En uppdelning har skett på de områden, som personalmässigt vägertungt. Förden framförliggande perioden är den beräknade personalökningenväsentligt lägre än ökningen till /73. svararpersonalen inom skolväsendet liksom tidigare för huvuddelen av ökningen ellerdrygt 90 "/q av den totalapersonalökningen som beräknas till närmare 4 700. Underperiodens första år ökar personalen inom rättsväsendet bl. a. på grund av den beslutadereformen av rättshjälpen. Personalminskningen under de tre följande åren berorpå förändringar inom kronofogdemyndigheterna genom omläggning till ADB, ändraddistriktsindelning och omfördelning av personal. Vadgäller totalförsvaret har överbefälhavaren givits i uppdrag att minskapersonalstyrkan inom det militära försvaret med ca 2 500 personer underlångtidsbudgetperioden. beräknas personal med stabs- ochförvaltningsuppgifter kunna frigöras för uppgifter inom värnpliktsutbildningsverksamheten. Dentidigare höga ökningstakten inom området högre utbildning ochforskning förväntas övergå till en lugnare utveckling. Detta förklaras främstav gjorda antaganden rörande antalet närvarande studerande vid de fria fakulteterna. Inomkommunikationsväsendet förutses fortsatta personalminskningar främst inom vägväsendet. Personalökningen inom skolväsendet med vuxenutbildningen beror Personalutvecklingen /691976/77 förändring 1971/72 Hälso-, sjuk- och social- (exkl. skolväsendet och främstpå att elevantalet i fortsätter att öka framför allt påmellanstadiet och mot slutet av perioden även på högstadiet. Utbyggnaden avvuxenutbildningen fortsätter att ställa krav på ytterligare lärarresurser. Sammanfattningsvisberäknas personalökningarna ligga på enväsentligt lägre nivå än . Den årliga ökningenförutses sjunka från ca 5 500 till ungefär 1 200. Det bör understrykas attlångtidsbudgetens personalredovisning inte återspeglar den statliga sektornstotala efterfrågan på arbetskraft, eftersom redovisningen inte omfattarförändringar i vakansläget. Affärsverkensefterfrågan på personal förutses fortsätta att minska. Utvecklingen underjämförelseperioden påverkas av arbetstidsförkortningen. och fortsätter den omfattande rationaliseringsverksamhetsom pågått under en följd av år. Personalomfattningeninom beräknas bli i stort sett oförändrad beroende på att efterfrågeökningenfår mötas av fortsatt rationalisering. Prop.1972: 90 38 Personalutvecklingen vid affärsverken 1968/691976/77 förändring 1971/72 Beräkningenav inkomstutvecklingen baseras på antagandet om oförändrade skatteregler underhela långtidsbudgetperioden. Avgörande för statsinkomsternas förändringar bUrhärvid de antaganden som görs om skatteunderlagels (lönesummans) utveckling.För åren 1972 och 1973 beräknas i följande kalkyl, liksom i den revideradefinansplanen, den totala lönesumman komma att stiga med 10 resp. 8 o/o. För dedärpå följande åren antas lönesumman öka med 7 o/o . Detta antagandebaseras på en beräknad tillväxt av den totala produktionen med 4 o/q och en årlig prisstegring med 3o/o. Denna antagna tillväxt av lönesumman ligger till grund för beräkningarnaav inkomsterna av inkomstskatt och mervärdeskatt. Övriga statsinkomster har iflertalet fall framskrivits med hjälp av andra metoder. De beräknade förändringarnai statsinkomsterna under angivna förutsättningar framgår av tabell 10. Enligtkalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt att minska från 9,5 o/q under perioden1966/671970/71 till 7,8 o/q perår /731976/77. Avgörandeför statsinkomsternas utveckling är förändringarna under inkomstskattetiteln.Inkomsterna på denna titel bestäms av nettot mellan statens bruttouppbörd avfrämst preliminär A- och B-skatt samt inbetalningar av kvarstående skatt ochfyllnadsbetalningar å ena sidan och utbetalningar, i första hand avkommunalskattemedel och överskjutande skatt, å den andra. /72 uppnås full effekt av den beslutade skattereformen,vilket medför att inkomstskattens ökning detta budgetår beräknas bli lägre änden genomsnittliga ökningen /671970/71. Detta inträffartrots att en annan inkomstpost under inkomstskattetiteln, inkomster från direktdebiteradearbetsgivaravgifter, visar en synnerligen stark tillväxt under budgetåret Statsinkomsternas utveckling /731976/77 ilöpande priser (Milj.kr.) Genomsnittlig procentuell förändring 1966/67 1970/71 1972/73 Förändring till Procentu- Genom eli föränd- snittlig ring 1972/ procentuell 731973/ förändring 74 1972/73 Inkomstskatt +9,8 21 200 Mervärdeskatt +12,0 13 000 inkomster + 8,6 21 640 Summa + 9,5 55 840 + 3 000 +2 600 +3 200 +3 400 +14,1 +12,0 + 800 + 900 + 900 + 900 + 6,2 + 6,1 +1 025 + 900 +1 000 + 990 -|- 4,7 + 4,2 + 4 825 +4 400 +5100 +5 290 + 8.6 + 7,8 1971/72. Inkomstskattens ökning är även under budgetåret1972/73 lägre än den normala. I huvudsak finns två förklaringar till detta. Fördet första kvarstår under detta budgetår en eftersläpande effekt civskattereformen i form av snabb ökning av utbetalningen av överskjutande skattoch en minskad kvarstående skatt. Förhällandet kan uttiyckas så att effekten avskattereformen av främst uppbördstekniska skäl utsträcks över tre budgetår.För det andra sker slutavräkning till kommunerna under /73 avde kommunalskatter som staten för kommunernas räkning uppburit budgetåret1970/ 71. Eftersom statsinkomsterna beräknas med utgångspunkt i relativt storaökningar av lönesumman , innebär detta attutbetalningarna till kommunerna blir ovanligt höga under /73. Fr. o. m. /74 ökar inkomsterna påinkomstskattetiteln väsentligt snabbare. En bidragande orsak härtill är atteffekterna av skattereformen på statsinkomsternas ökningstakt då upphört. Mervärdeskatten är beroende av den antagna stegringen avden totala lönesumman. Med hänsyn till bl. a. den statliga skatteskalans pro-gressivitetförutses den totala köpkraften och därmed inkomster från mervärdeskatten öka inågot långsammare takt än hushållens nominella inkomster. Bland större inkomstposter under övriga inkomster kannoteras att inkomsterna av allmän arbetsgivaravgift beräknas öka med ca 175milj. Fordons-, bensin- och brännoljeskatt beräknas tillväxa med ca130 milj. kr. Skatt på sprit och vin beräknas trendmässigt öka med ca65 milj. kr. Slutligen kan nämnas att inkomsterna från statenskapitalfonder beräknas öka med 250300 milj. kr. Bostadslåncfondensvarar för den större delen av ökningen. Tullinkomster ingår i övriga inkomster och har beräknatsutan hänsyn till den successiva avveckling av tullar gentemot EEC-området somkan bli aktuell. Om denna skulle genomföras enligt nu föreliggande Prop.1972: 90 40 planerberäknas detta leda till en gradvis minskning av tullinkomsterna. Förlångtidsbudgetperiodens slutar beräknas inkomstbortfallet till ca 600 milj. kr. Syftetmed långtidsbudgeten är, som inledningsvis framhållits, att ange konsekvensernaför den statliga budgetutvecklingen under den framförliggande fyraårsperiodenav de beslut statsmakterna redan fattat och de åtaganden som gjorts förframtiden. Långtidsbudgeten utgör på utgiftssidan en beräkning av de resursersom krävs för att den statliga och statsunderstödda verksamheten skall kunnabedrivas i enlighet med dessa beslut och åtaganden. Beräkningarna avstatsinkomsternas utveckling utgår från nu gällande skatteregler samt frånvissa antaganden om skatteunderlagets tillväxt. Långtidsbudgeten innefattaralltså inga försök att förutse konsekvenserna av de beslut statsmakterna kankomma att fatta .