prop · FV0322 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om skattefrihet vid pre-miering avsparande, m. m., given . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagenatt bifaUa de förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen föreslås en statlig premiering avsparande. Förslaget tar sikte i första hand på löntagare och därmed jämställdagrapper fysiska personer. Sparandet skall enligt förslaget vara regelbundetoch företrädesvis ske vid källan. Sparat belopp sätts in på särskilt konto ibankinstitut eller i KF:s eUer HSB:s sparkassor. Insättning på kontot skall skemed . På det sparade beloppet utgårbankränta efter den högsta räntesats för inlåning som bankinstitutet ellersparkassan tillämpar. Den som uppfyller sparsystemets villkor får dessutomdelta i en av statsverket bekostad vinstutlottning. Vinsterna i lotteriet ärskattefria. Utlottning äger mm närmast efter varje sparar.Vidare får den, som haft pengar från ett sparar innestående , enskattefri premie om 5 o/o på dessa pengar, dock högst . Denna premiebekostas till hälften av statsverket och till hälften av sparinstitutet. Sparsystemet, som föreslås träda i kraft snarastefter riksdagsbehandlingen av propositionen, är avsett att ersätta denuvarande sparformerna ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet. Dessaföreslås upphöra vid utgången av . Vinstutlottningen i dessa sparsystemskall dock äga rum på vanligt sätt . Deltagare i ungdomenslönsparande och allmänna lönsparandet ges rätt att flytta över sparat belopptill det nya systemet /1973. Vidare begärs bemyndigande för Kungl.Maj:t att, om konjunkturläget motiverar det, besluta om premiering avfrivilligt sparande av överskjutande preUminär skatt i huvudsakligöverensstämmelse 1 1972.1 saml. 1972: 22 2 medreglerna i lagen (1970: 616) om premiering av visst frivilligt sparande. Slutiigenföreslås, med hänsyn till den likhet som föreligger mellan det nya sparsystemetoch svenska statens sparobligationer, att bonus på sådana obligationer, somtillhör utgivna eller förlängda lån, skall vara fri fråninkomstskatt. Lagom skattefrihet vid premiering av sparande Härigenomförordnas som följer. 1 §Sparpremie som helt eller delvis bekostas av staten utgör ej skatte pliktig inkomst vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928: 370) och förordningen (1947: 576) om statiig inkomstskatt. Första stycket äger motsvarande tillämpning påsådan bonus som lägges till ränta på svenska statens sparobligationer vilkautges eller . Detsamma gäller om obligationen utgivitsdessförinnan men dess löptid förlänges eller . I sådantfall medges dock skattefrihet endast för bonus som utgår efter löptidensförlängning. 2 §På vinst i lotteri som anordnas och bekostas av staten i samband med sådant sparande som avses i 1 § första stycket äger förordningen (1928: 376) om särskild skatt å vissa lotterivinster ej tillämpning. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga ompremiering av sparande och anför. För att stimulera det frivilliga sparandetgenomfördes en statlig premiering av friviUigt banksparande avöverskjutande preliminär skatt enligt taxering. Bestämmelser om dennasparform, det s. k. Strängaspelet, meddelades i lagen (1970: 616) om premieringav visst frivUligt sparande. Lagen medgav rätt för fysisk person eller oskiftatdödsbo att, som skatteåterbäringen kvitterades ut, sätta in beloppethelt eller delvis på ett särskilt premiesparkonto hos bankinstilut. Försparbelopp på högst . utgick vid spartidens slut, vid utgången av år1971, en sparpremie med 5 "/o på innestående medel. Desssutom utgick på sparbelopp, för vilket rätt till sparpremieförelåg, ränta efter den högsta räntesats för inlåning som bankinstitutettillämpade. Kontoinnehavare som hade . innestående på kontot fickockså delta i två vinstutlottningar. Den ena ägde rum och den andra idecember 1971. Vinsterna var fria från lotterivinstskatt. Riksgäldskontorethade hand om administrationen av Strängaspelet och ombesörjdevinstutlottningarna. Sedan åtskUliga år finns två typer av lönsparandesom båda syftar till att premiera ett regelbundet sparande. Den ena sparformen,ungdomens lönsparande, tUlkom och bygger på ett avtal mellanlöntagaren, hans arbetsgivare och ett sparinstitut. Enligt avtalet fårarbetsgivaren rätt att vid varje avlöningstUlfälle under en viss sparperiod draav ett visst belopp, lägst 10 "/o, av löntagarens bruttolön. Beloppetsätter arbetsgivaren in på sparinstitutet på ett för löntagaren upplagtsärskilt lönsparkonto. Sparperioden omfattar tiden t. o. m. det år, dåspararen fyller , dock minst tre kalenderår. Sparperioden kan förlängast. o. m. det år då lönspararen fyUer . Medel som insatts på lönsparkontotär bundna . I vissa fall får dock förtidsuttag ske, t. ex.vid giftermål eller andra särskilda förhållanden. Engång utlottas av statsmedel vinster bland dem som deltar 1972: 22 5 Utlottningen sker efter en plan som fastställs avriksgäldskontoret. Varje ungdomslönsparare, som av närmastföregående kalenderår (kvalifikationsåret) gjort avtalade insättningar pålönsparkontot och har behållning på detta , har rätt att delta ivinstutiottningen. Den åriiga vinstutiott-ningssumman uppgår tUl ett belopp sommotsvarar 1 "/o av insättningarna på lönsparkontona underkvalifikationsåret. Den andra lönsparformen, det aUmänna lönsparandet,tillkom som en påbyggnad av ungdomens lönsparande. Anslutning till detallmänna lönsparandet får ske tidigast under det kalenderår under vilketspararen fyller . Deltagande sker enligt avtal på motsvarande sätt somgäller beträffande ungdomens lönsparande. Överenskommelse kan också ske direktmellan deUagaren och sparinstitutet. Det allmänna lönsparandet sker genomregelbundna insättningar direkt av deltagaren eller genom löneavdrag påett för deltagaren upplagt lönsparkonto. Lägsta sparbelopp är vid insättningargenom löneavdrag . för månadsavlönade, . per för 14-dagarsavlönade och . ikvartalet vid direkta insättningar. Medel som satts in på allmänt lönsparkontoär inte bundna. Även inom det aUmänna lönsparandet anordnas en avstatsverket bekostad årlig vinstutlottning enligt vinstplan som fastställs avriksgäldskontoret. Rätt att delta i sådan vinstutlottning tillkommer delslönsparare med löneavdrag, om han under minst sju kalendermånader av närmastföregående år (kvalifikationsåret) gjort överenskomna insättningar på sittlönsparkonto, dels lönsparare som gör direkta insättningar, om han underkvalifikationsåret gjort minst tre kvartalsinsättningar på lönsparkontot.Förutom nu angivna villkor gäller dessutom i båda fallen att lönspararen underkvalifikationsåret skall ha ökat behållningen på sitt lönsparkonlo med minst500 kr., ränta oräknad. Vinstsumman vid årlig vinstutlottning utgör ett beloppmotsvarande 1/2 "/o av nettoökningen på samtliga allmänna lönsparkonlon(insättningarna minskade med uttagen) under kvalifikalionsårel, dock minst ettbelopp motsvarande . för varje lönsparkonto som under kvalifikationsåretökat med , utöver påförd ränta. I skrivelse från lönsparkommitténtill riksgälds-fullmäktige har kommittén framhåUit, att lönsparandet på senareår visat en allt kraftigare tendens till stagnation och t. o. m. tillbakagång.Efter en närmare undersökning av de tänkbara orsakerna härtill föreslårkommittén en omläggning av de två lönsparandeformerna i syfte att tillvaratasamhällsintresset att öka hushållssparandet och att åstadkomma ett meralångsiktigt och målinriktat sparande. Förslaget framgår närmare av en vidskrivelsen fogad promemoria. Kommittén föreslår att regelbundet lönsparande sombinds för av premieras med ett årligt skattefritt statligtsparbidrag motsvarande 20 "/o av 1972: 22 6 denav sparinstitutet tilllgodoförda årsräntan. Sparbidraget får inte överstiga 300kr. per konto och kalenderår. Dessutom föreslås spararen premierad genom årligvinstutlottning motsvarande 10 Vo av den av sparinstituten under resp. årkrediterade räntan på samtUga lönsparkonton. Vinstbeloppen skulle utgå avstatsmedel. I vinstutlottningen avses alla de lönsparare få delta som under kvalifikationsåretgjort minst sju insättningar på sitt konto, varav minst en före , ochsom ökat sin kontobehållning med , ränta och ev.sparbidrag oräknat. Av den vid skrivelsen fogade promemorian framgår ifråga om ungdomens lönsparande att en minskning skett både beträffande antaletsparare och sparat belopp. Antalet anslutna ungdomar nådde sitt maximum år1964 med ca 172 000 men har successivt nedgått tUl 131 000 vid slutet av år1970. Det totalt sparade beloppet visar en liknande utveckling. Uttagen harunder åren 19681970 överstigit insättningarna. Genom räntekrediteringar hardock t. o. m. kunnat redovisas ett stigande totalsaldo. För det översteg uttagen insättningarna med 30 milj. kr. Dåräntorna inte uppgick tUl mer än 18 milj. kr. blev resultatet för förförsta gången en nedgång av den sammanlagda behållningen (med 12 milj. ).Orsakerna till den negativa utvecklingen anges vara främst de hårdabindningsvUlko-ren som gör det svårt att få disponera de egna sparade pengarnasamt den relativt blygsamma stimulans utöver räntan som det statliga lotterietger. Man pekar i detta sammanhang på de höjda räntesatserna för bankinlåningoch på de relativt sett sjunkande insättningssiffrorna. Den favör som spararnafår genom utlottningen har alltså, anförs det i promemorian, successivtförlorat i värde. Den kraftigt ökade tendensen till längre skolgång och högreutbUdning har vidare medfört att antalet förvärvsarbetande inom de aktuellaåldrarna nedgått betydligt. Det framhålls vidare, att den statistik, som försinom riksgäldskonloret i samband med lönspardragningarna, visar att av antaletungdomslönsparare numera i genomsnitt endast 40 »/o uppfyller de villkor somkvalificerar till deltagande i utiottningen, dvs. att man underkvalificeringsåret gjort minst sju avtalsenliga månadsinsättningar och attkontot fortfarande uppvisat behållning. Av de vid utgången av år1970 rapporterade 131 000 spararna torde sålunda endast ca 50 000 vara kvalificeradeför deltagande i lotteriet. Det aUmänna lönsparandet har visserligen sedanstarten visat kraftigt ökade anslutningssiffror. Vid utgången av år1970 fanns ca 903 000 konton anslutna till sparandet med en totalkontobehållning av 2 448 mUj. En analys av deltagandet visar emellertid enmindre ljus bild. har på mindre än en tredjedel av dessa kontonpresterats det minimisparande som kvalificerar till deltagande i vinst- 1972: 22 7 utlottningarna,dvs. att spararen gjort de föreskrivna sju månadsinsättningarna (eller trekvartalsinsättningar) och dessutom ökat sin kontobehållning med 500kr. (exkl. ränta). Utvecklingen belyses av att hade 274 000 konton avtotalt 336 000 ökat sitt åriiga lönsparande med . Är 1970 hade trotsatt antalet konton ökat till 903 000 endast 296 500 presterat en 500kr.-ökning, alltså praktiskt taget lika många som . Denna utvecklinganses till övervägande del bero på utvecklingen av de olika lönekontosystemen.I och med att möjlighet skapades för kontoinnehavarna att ansluta sitt lönekontotill allmänna lönsparandet utan att allvarligt överväga sitt spar-beslut, synessparformen ha kommit att få en inte önskad inriktning. Förhållandet belyses bl.a. av de senaste årens sparandesiffror. De 296 500 sparare, som under år 1970ökade sitt sparande med , måste ha ökat sitt nettosparande med minst150 milj. kr., förmodligen avsevärt mera. Då nettoökningen för året (exkl.ränta) utgjorde endast 128 milj. kr. innebär detta att de resterande drygt 600000 allmänna lönspararna minskade sitt sparande med sammanlagtminst 25 milj. kr. Vinstsumman per deltagare uppgår sparande tUlmindre än en promille av det genomsnittliga sparbeloppet. Den nu angivna utvecklingen i fråga om lönsparandetvisar enligt min uppfattning sådana negativa tendenser, att anledning finns attgenomföra ett system för premiering av sparande som i fråga om utformningen påväsentliga punkter skiljer sig från de nuvarande lönsparsystemen. Vid utformningen av ett nytt system bör målet varaatt stimulera till ett långsiktigt och regelbundet sparande. Systemet börvidare avvägas så att det om möjligt leder till ett nysparande, dvs. ettsparande som annars inte skulle ha kommit till stånd. Föratsättningarna att nådetta mål anser jag öka, om reglerna utformas så att sparandet sker regelbundetoch i första hand vid källan, dvs. i samband med utbetalning av lön eller annanperiodisk ersättning. Man kommer härvid in på den väsentliga frågan vilka sombör omfattas av den nya sparformen. Det enskilda sparandel är fortfarande en viktigbeståndsdel i den enskildes ekonomi och spelar en betydelsefull rollför den nödvändiga investeringsutvecklingen. Mot dennna bakgrund är det avvärde att en så vid krets personer som möjligt bereds tillfälle att delta i dennya sparformen. Den begränsningen bör dock genast göras att endast fysiskapersoner bör få delta. Jag har anfört att sparandet i första hand börutformas som ett regelbundet sparande vid källan. Därigenom erhåUs de störstagarantierna för att det i rimlig utsträckning är fråga om ett nysparande. Löntagarna,speciellt de yngre åldersgrupperna, utgör givetvis den viktigaste gruppen.Sparandet bör lämpligen kunna ske genom att löntagaren kommer överens medarbetsgivaren eller den bank som ombesörjer utbetalning av lönen, att viss delav denna månatligen skall sättas in på ett särskilt sparkonto för löntaga- 1972: 22 8 ren.Kan överenskommelse inte träffas med arbetsgivaren, bör löntagaren hamöjlighet att själv, efter överenskommelse med sparinstitut, sättain ett visst belopp på kontot. Att avsättningen tUl kontot sker i enlighet medden överenskommelse som träffats mellan partema bör kontrolleras avkontoförande sparinstitut. En annan viktig grupp för sparsystemet ärlantbrakarna. Dessa uppbär ofta regelbundet likvider från ekonomiskaförenmgar, andelsföretag eller liknande sammanslutningar för försäljning avkött, mjölk, skog osv. På motsvarande sätt som , anförts beträffandelöntagare bör lantbmkaren kunna träffa överenskommelse om att viss del avlikviden skall avskiljas före utbetalningen till honom för att sättas in på ettsparkonto för honom. Också andra än de nu angivna bör kunna komma i fråga förden nya sparformen. Kan sparandet därvid inte ordnas som ett sparande vidkällan, får överenskommelser träffas med sparinstitutet om personliga månatligainsättningar. Det bör också i sådana fall ankomma på institutet attkontrollera att inbetalningarna till sparkontot sker i enlighet medöverenskommelsen. Det sparande som enligt förslaget kan premierasskall ha formen av insättning av sparmedlen på ett särskilt konto hos något avbankinstituten, dvs. postbanken, affärsbank, sparbank eller jordbrakskassa,eller på konto i KF:s eller HSB:s sparkassor. Ingen sparare får ha mer än ettsådant konto. Innehar en person flera konton, skall denne inte ha rätt attdelta i sparpremieringen. För den nya sparformen bör i övrigt gälla följande. Kontot får användas endast för sådana insättningarsom är tillåtna i sparsystemet. Insättning på sparkonto sker med . På det sparade beloppet skall utgå bankräntamotsvarande högsta inlåningsränta enligt villkoren för kapitalräkning med tolvmånaders uppsägning. De på sparkontot innestående medlen skall inte varaspärrade utan kunna disponeras när som helst av spararen. Men om denne tar utmedel från kontot, får han eventuellt vidkännas den uttagsprovision somtillämpas av sparinstitutet vid uttag från kapitalräkning. Den som deltar i det föreslagna sparsystemet och iövrigt uppfyller de för detta gällande villkoren har rätt att delta i envinstutlottning. Utlottningen, som bekostas av staten, bör äga rum närmast efter spararet. Med spararet avses kalenderår. Som villkor fördeltagande i lotteriet skall gälla att spararen under spararet ökat sinkontobehållning med . inkl. ränta och att saldot vid slutet avspararet inte underskridits vid något tUlfäUe fram till en viss dagstrax före vinstutlottningen (avstämningsdagen). Vinstsumman i utlottningen bör beräknas till 2 o/oav saidoökningen inkl. ränta under spararet på samtliga sparkonton. 1972: 22 9 densammanlagda saidoökningen skall på de enskUda kontona endast saidoökningarinkl. Vinstsumman skalldock inte understiga 2 milj. kr. Vinsterna, som skall vara fria frånlotterivinstskatt, utbetalas av statsmedel. Liksom i Strängaspelet skall huvuddelen av vinstsummandisponeras så att vinstchanserna står i förhållande till det antal helahundrakronors-belopp med vilka spararen ökat sin kontobehållning under spararetoch det totala antalet sådana belopp på samtliga konton. Detta innebär att densom är berättigad att delta med exempelvis . skall ha sex gånger så storvinstchans som den som är berättigad att delta med . Det högsta antalethundrakronorsandelar med vilka man kan delta i lotteriet skall vara 50. På det sparande som sker under första spararet 1972(inkl. ränta för ) får spararen (första spararet inräknat)en sparpremie om 5 o/o av den del av sparbeloppet som fortfarande står inne påkontot vid utgången av åren 19731976. Premiering sker på samma sätt av detsparande som sker 1973, 1974 och följande år i den mån resp. sparbeloppfortfarande står inne på kontot vid utgången av åren 19741977, resp. 19751978etc. Premien skall inte utgöra skattepliktig inkomst. Sparbelopp sompremierats får jämte femårspremien tas ut från sparkontot utan att dettainverkar på rätten att delta i senare vinstutlottningar eller premieringar. Premie utgår vid varje tiUfäUe med högst 300 kr.per konto. Premie som är . Premien bekostas tillhälften av staten och till hälften av vederbörande sparinstitut. Rätten till och deltagande ivinstutlottning går förlorad, om överlåtelse eller pantsättning sker avsparkontot. Avlider deltagare, bör dödsboet ha rätt att träda i stället fördeltagaren såvitt gäller rätt till vinstutlottning och . Det nya sparsystemet är avsett att avlösa ungdomenslönsparande och allmänna lönsparandet. Dessa sparformer bör upphöra vidutgången av men vinstutlottning sparande bör på vanligtsätt ske . Möjlighet bör därför erbjudas deltagarna i denuvarande sparformerna att gå in i det nya systemet. Härvid bör gälla att dedeltagare som vUl gå över lUl det nya sparsystemet får till det nya sparkontotföra över hela sin /1973 på lönsparkontona inneståendekontobehållning eller del därav. Sådana överföringar skall godtas sominsättningar på det nya kontot. Det av mig förordade nya sparsystemet böradministreras av . Därjämte bör tillse attsparsystemets bestämmelser efterlevs. som avser att medverka idet nya sparsystemet bör innan institutet startar verksamheten anmäla sin avsikthos . Planläggning och genomförande av propagandakampanjerför det nya sparsystemet bör under riksgäldsfullmäk- Prop.1972: 22 10 tige handhas av lönsparkommittén på samma sätt somhittills skett i fråga om ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet. Jagberäknar medelsbehovet för information m. m. i samband med sparkam-panjer till1,5 milj. kr. för /73. Jag föratsätter därvid att sparinstitutensjälva är beredda att bekosta en väsentiig del av den totala sparpropagandan. Vinstutlottningen bör anordnas inära anslutning till redan prövade former. Jag syftar härvid på Strängaspelet.I det nu föreslagna premiesparandet bör det åligga sparinstituten att på sätt(exempelvis krav på databehandling) och tid som riksgäldskonloret föreskrivertillställa kontoret uppgifter om personnummer på de personer som inneharpremiesparkonton, kontonummer och övriga uppgifter som riksgäldskontoretbegär. Det nya sparsystemet bör träda ikraft möjligt efter riksdagsbehandlingen. En uppskattning av statens kostnaderför det nya sparsystemet är självfallet svår att göra, eftersom hållpunkterpraktiskt taget saknas. Om man emellertid som exempel antar att så mycket somen mUjard kr. skulle sättas in netto på sparkontona och stå kvar , skulle femårspremierna sammanlagt utgöra ca 50 milj. kr., varav hälftenbekostas av staten, medan vinstutiottningen kan beräknas medföra en kostnad förstaten av ca 20 milj. kr. Jag avser att återkomma i annat sammanhang när detgäller medelsanvisning för ändamålet. Det nya sparsystemet syftar, somnämnts, i första hand till att åstadkomma ett långsiktigt sparande. Avkonjunkturella och andra skäl kan det dessutom finnas anledning att stimuleratill kortsiktigt sparande så som skedde i Strängaspelet. För denna sparform harjag redogjort i det föregående och jag hänvisar till den där lämnaderedogörelsen. Också i framliden kan det bli aktuellt att genom stimulerandeåtgärder fånga upp utbetalning av överskjutande preliminär skatt i sparande.Eftersom ett sådant sparsystem bör kunna sättas i kraft i relativt god tid föreutbetalningen, bör Kungl. Maj:t begära bemyndigande att, dåkonjunkturläget föranleder lill det, förordna om statlig premiering avfrivilligt banksparande av överskjutande preliminär skatt i huvudsakligöverensstämmelse med de regler som finns intagna i lagen (1970: 616) ompremiering av visst frivilligt sparande. Jag vill i detta sammanhang erinra omall förmånerna i denna lag som reglerade Strängaspel var generösttilltagna. Detta var motiverat med hänsyn till de speciella förhållanden som dåförelåg. För att kunna möta förhållanden av liknande slag även i fortsättningenbör bemyndigandet avse rätt för Kungl. Maj:t att bestämma en årspremie omhögst 5 o/o av det ifrågavarande sparbeloppet samt att besluta alt kostnademaför vinstutiotlning, administration och beräknad lotterivinstskatt fär uppgåtill högst 6 "/o av det sammanlagda beloppet av inne- Sparat överskjutande preliminärskattebelopp skall sättas in på ettför spararen särskilt upplagt sparkonto. Därigenom undviks sammanblandning medkonton som avser den nya spårformen. I anslutning till det av mig nu förordade förslagetvill jag ta upp följande spörsmål. Ar 1960 bildades på mitt initiativ och isamråd med fullmäktige i en arbetsgrupp den s. k.obligationskommittén med representanter för bl. a. kreditinstituten ocharbetsmarknadens parter med uppgift att föreslå lämpliga åtgärder ägnade attöka intresset för långfristigt sparande, främst genom placering i långfristigaobligationer. På rekommendation av obligationskommittén gav riksgäldskontoretsamma år ut en ny form av sparobligationer speciellt avpassade för den bredaallmänheten. har emit-terats ytterligare fem sparobligationslån. Påde sex lånen har tecknats sammanlagt ca 1 500 milj. kr. fördelade på mer än 400000 köpare. För två av lånen 1960 och lån har den urspmngliga tidenlöpt ut och i samband därmed har obligationsägarna erbjudits en förlängning avlöptiden. lån löper ut och även beträffande detta lånerbjuds en förlängning av löptiden. Sparobligationernaär utställda och registrerade på viss man. De får köpas endast av fysiskapersoner. Varje persons innehav är maximerat till visst belopp för varje lån.Lägsta obligationsvalör är . Obligation får inte överlåtas ellerbelånas. Den löper med bunden ränta som läggs till kapitalet ochbetalas ut först i och med inlösen. Obligationen kan lösas av ägaren även förelånets förfallodag. För att stimulera innehavaren att behålla obligationenunder lånets hela löptid läggs på den slutliga inlösendagen tiU en bonus,varigenom en högre effektiv ränta erhålls för . Erfarenheten visaratt den övervägande delen av ägama har kvar sina obligationer . Låneskulden för utelöpande sparobligationer inkl. upplupna räntorberäknas uppgå till ca 1600 milj. kr.