prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Ersättning för flyttningskostnader och resor Bidrag till estniska gmndskolor Förändring till 1972/73 2 903 926 000 278 091000 +573 974 000 + 42 809 000 + 5 000 + 37 000 + 19 000 3 184 525 000 + 616 844 000 Av överstyrelsens framställning inhämtas bl, a, Lärarlönebidrag m.m. Posten kommer enligt gällande bidragsbestämmelser att under budgetåret1972/73 belastas med dels slutreglering av lärarlönebidraget /72, dels förskott på bidraget för /73,vUket senare motsvarar av lärarlönebidraget för /72.I posten mgår även kostnaderna för statsbidrag lill avgifter för tilläggspensionoch allmän arbetsgivaravgift, Kostnadema förslutregleringen för /72 är lika med skillnaden mellan detslutligt beräknade statsbidraget för detta budgetår och det belopp, som undersamma år utbetalats i förskott. Detta senare belopp motsvarar i sm tur avlärarlönebidraget avseende /71, För beräkningen avanslagsbehovet för /73 måste en uppskattning göras avlärarlönebidraget avseende /72 på grundval av de senastkända faktiska bidragskostnaderna, nämUgen för /71, Enligtfrån länsskolnämnderna inhämtade uppgifter uppgick lärarlönebidraget inklusivestatsbidraget tiU skoldirektörer avseende /71 till 2 646,3milj, kr. Årslönebeloppet för motsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgiftertill 2 676,7 milj. kr. för /71. Prop.1972:1 Bilaga 10 192 överstyrelsensberäkningar av årslönebelopp och lärarlönebidrag framgår av följande sammanställning.Beloppen anges i mUj. Enligtlänsskolnänmdemas uppgifter för budgetåret1970/71 Nya tjänster igrundskolan 1.7.71 (1971/72 årslön) Löneomräkning (från1970/lön tiU 1971/72) Löneomräkning avUp-tjänster (frän 1970/lön tiU 1971/72) Lönegradsändringarför smäskollärare och övningslärare(motsv.) Kostnader för vissaövergångsåtgärder i sambandmed Lgr 69 Summa för /72 Med utgångspunkt i de sålunda beräknadeårslönebeloppen och lärar-lönebidragen samt med beaktande av kostnader förstatsbidrag till avgifter för tilläggpension och för lönekostnadspålägg iövrigt, inberäknat statsbidrag till allmänarbetsgivaravgift, beräknar överstyrelsen medelsbehovet under punkten 1enligt följande. Beloppen anges i milj. kr. Förskott på lärarlönebidraget 2 621,0 Slutreglering av bidraget /72 530,2 StatsbidragtUl ATP-avgifter (8,av bidragsunderlagel för 1971/72) 244,3 Lönekostnadspälägg (10,av bidragsunderlaget för 1971/72) 320,9 Arbetsgivaravgift (1,av bidragsunderlaget för1971/72) 55,9 StatsbidragtUl undervisning på grundskolenivå för vuxna, personell assistans åt handikappade elever m. m. Stödundervisning åt invandrarbam 21,0 övriga kostnader för undervisning av invandrare 1,2 Det ökademedelsbehovet tiU lärarlönebidrag m. m, enligt sammanstälbingen ovan uppgår alltså till (3798,83 182,0)= 616,8 milj. kr. anordnas i ett antal av detvåspråkiga kommunema i lekskolekurser för finskspråkiga barn.Kursema pågår tre tUl och är avsedda för barn somskall börja i påföljande höst. Medelsbehovet beräknas vara oförändrat.Från anslagsposten utgår också bidrag till kommuner i medfinskspråkiga barn för anskaffande av speciella hjälpmedel för att överbryggaspråksvårigheterna. Överstyrelsen räknar med oförändrat medelsbehov. Ur anslaget bekostas vidare undervisningpå grundskolenivå av ungdomar och vuxna som fått ofullständig eller ingenskolundervisning. Vidare bekostas undervisning av vuxna zigenare vad avserlärarlöner, Prop.1972:1 Bilaga 10 193 elevtransportersamt i vissa fall utrastning av lokaler och anskaffning av hjälpmedel.Överstyrelsen räknar med oförändrat medelsbehov. Från anslagspostenfår - efter överstyrelsens prövning i varje särskilt fall bestridas kostnader för personellassistans åt handikappade elever i obUgatoriska skolor. Bidragen utgår i deflesta fall efter direkt kontakt med skolkonsulenten för rörelsehindradeelever. Överstyrelsen räknar med en öknmg avmedelsbehovet med . under denna punkt. Den ökade invandringen ställer krav påsärskilda åtgärder inom skolväsendet. Stödundervisning åt icke-svenskspråkigaelever kan utgå med högst . Överstyrelsen, som räknar med att cahälften av in-vandrarelevema behöver stödundervisning, uppskattar detgenomsnittliga behovet av stödundervisningtill . Medelsbehovet beräknas till 21 milj. kr., vilketskulle innebära en ökning jämfört med innevarande budgetår med 3 milj. kr. Introduktionsåtgärder för invandrareleveri högstadieålder kan kräva betydande ingrepp i timplanerna, I årskurs 9 kanöverstyrelsen enligt bestämmelsema i p, 12till timplanen för högstadiet medge vissa jämkningar, medanmöjligheterna tUl effektiva introduklionsåtgärder i årskurserna 7 och 8 är mer begränsade. Samläsning i tillvalsgrupp mellansvenskspråkiga och icke-svenskspråkiga elever kan få ogynnsamma effekterför båda grupperna, varför överstyrelsen hemställer om bemyndigande att medgeatt tillvalsgrupp får bildas på högstadium för lägst tre icke-svenskspråkiga elever, för tillvalsgruppär annars fem. Kostnaderna för detta beräknas till . Överstyrelsen har ur anslag under XI:ehuvudtiteln begärt medel för uppsökande verksamhet bland hemarbetandeinvandrarkvinnor samt för barnpassning i samband med svenskstudier. Det vore avvärde om barnen i samband med detta kunde ges möjUghet till svenskspråkträning och samhällsorientering. Denna språkträning bör omfatta högst enlektionstimme under vaje cirkelsammankomst. Kostnaderna för detta beräknas till , I de fall därskolstyrelse är huvudman för barnstugeverksamheten torde detbU allt mer önskvärt att skolan går in iförskolan med språkträning och avpassad samhällsorientering införskolstarten. För denna verksamhet beräknas ett meddsbehov av . Undervisningen av invandrarbarn med desärskilda krav detta ställer har lett till administrativt merarbete förskolledningen. Överstyrelsen har i skrivelse hemställt attstödundervisning för invandrarbarn skall få inräknas i poängtalet för skola.Därutöver föreslår överstyrelsen att särskUda resurser ställs tUl förfogandeför kommuner med visst antal invandrarelever för att täcka kostnadema för 1 saml Nrl. Prop.1972:1 Bilaga 10 194 t.ex. kuratorer och tolkar, överstyrelsen beräknar medelsbehovet för dessaändamål tUl . Under har bidrag beviljatsför anordnande av lägerskolor för finskspråkiga barn i . Förlägerskolorna svarar Riksförbundet Finska föreningar i Sverige.Skolöverstyrelsen har med skrivelse överlämnat redogörelseför erfarenheterna av denna verksamhet. Överstyrelsen, som menar attlägerskolverksamheten kan ha stort pedagogiskt värde, anser det angeläget attden finskspråkiga lägerskolan i tillämpUga delar anordnas enUgt riktlinjernaför lägerskolverksamhel. Överstyrelsen påtalar behovet av bidragtill kommuner för vissa funktioner rörande läromedelsorganisationen. Manräknar f. n. inte med något ytterUgare slag av tjänster inom ;handhavandet av läromedelsfrågorna måste ske inom de ekonomiska ramar, somredan finns. Med avseende på läromedelsfrägorna utgör dessa resurser denmöjlighet tiU nedsättning av tUlsynsläraresundervisningsskyldighet jämte arvoderingen till denna personal, vilkenbestrids av statsverket, samt av arvodena tiU skolbibliotekarier, för viUcakommunerna svarar. Nedsättning avimdervisningsskyldigheten för skolbibliotekarierna bestrids helt eUer delvismed statsmedel. Överstyrelsen föreslår, att de statsbidrag som f. n. utgårtill skolbibliotekarier och tiUsynslärare fortsättningsvis skall utgåschablonmässigt och att kommunerna fritt får utforma organisationen efterlokala förhållanden. En tillsynslärarfunktion bör finnas kvar påicke-rektorsskolor. Kommunerna bör erhålla ett schablonmässigt bidrag ienlighet med normerna för driftbidraget tUl med totalt 24,3 milj,kr,, varav 4,3 milj, kr, avser sociala kostnader. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget tiU lag angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördaframhöUs, att särskolans lokaler i så stor utsträckning som möjUgt bordeförläggas i anslutning tiU den vanUga skolan (prop, 1967: 142, 2LU 1967: 67,rskr 1967: 400), Sedan den nya lagen trätt i kraft har särskolans verksamhetgenomgått en betydande expansion. Elevantalet har i det närmaste fördubblatsfrån 6 000 till närmare 12000 . Ökningen gäUer huvudsakUgenundervisningen vid vårdhem för de utvecklingsstörda barn och ungdomar,för vUka tidigare inte gällde skolplikt. Denna ökning av elevantalet har intemotsvarats av en lika omfattande nybyggnad av särskolor;överstyrelsen finner inte heller en sådan önskvärd med hänsyn tUlintegreringssträvandena, I dagens läge är ca 1/3 av särskolans ochträningsskolans elever integrerade i vanliga skolor. Erfarenheterna av dennaintegrering är genomgående positiva. Integreringen orsakar dock vissapraktiska administrativa problem på grund av det skilda huvudmannaskapet försärskolan resp, grundskola och gymnasieskola. Sålunda krävdesförfattningsändringar för att stats- 1972:1 Bilaga 10 195 bidrag skaU kunna utgå vid uppförande och utnyttjande avgemensamma skollokaler.Liknande författningsändringar är nödvändiga för att integreradesärskolklasser skaU kunna inräknas i poängtalet i arbetsområdet för skolledare vid grandskola och gymnasieskola.Då integreringen självfaUet medför att rektor i berört rektorsområdefår ökad arbetsbörda, bedömer överstyrelsenen sådan ändring av gällande bestämmelser för poängberäkning önskvärd och i Unje med tidigare beslut. Överstyrelsenföreslår därför att integrerad särskolklass fär tUlgodoräknas med 1 poäng inomsystemet för bedömning av skolväsendets omfattning. Den förstärkning avskolledarorganisationen, som detta på sina håll kan komma att leda tiU genomatt det så framräknade högre poängtalet berättigar tUl ytterligare tjänster,kan leda till ökade kostnader för statsverket. De exakta kostnadsökningarnakan inte anges, men överstyrelsen bedömer dem som jämförelsevis små, då deintegrerade särskolklassema endast finns i större tätorter och endastimdan-tagsvis kan tänkas påverka skolledarorganisationen där. Ersättning för flyttningskostnader ochresor. Statsmedel härför utgår enUgtkungörelsen (1962: 696) om statsverkets bestridande av vissa kostnaderpå skolväsendets område (ändrad senast 1971:258). Överstyrelsen uppskattarmedelsbehovet tUl oförändrat . 46.Skolöverstyrelsen överlämnar framställningar av vederbörande huvudmän om statsbidrag tiU de estniskagrundskolorna i och samt till ochHillelskolan i . I fråga om de estniska grundskolorna förordaröverstyrelsen en ökning av statsbidragetmed . Överstyrelsen har därvid räknat medoförändrad organisation vid skolorna i och och en viss ökning av verksamheten vid de s,k, kompletterings-skolorna, I dessa senare skolor, som f, n, finns på 17 orter,ges kompletterande undervisning i nationella ämnen till estniska eleveri , EnUgt av Kungl, Maj:t utfärdadebestämmelser får vid fastställande av bidragsunderlaget för Kristofferskolandenna beräknas omfatta högst 600 elever fördelade på 21 klassavdelningar, däravhögst 3 avdehiingar i årskursema 1012, För /72 beräknaselevantalet uppgå tUl ca 565, StiftelsenKristofferskolan har i skrivelse till hemstäUt om godkännande av en vidgad organisationmed två paraUeU-avdelningar i årskurserna 10 och 11. Stiftelsenframhåller därvid, att elevantalet i årskursema 79 nu blivit så stort, att detnödvändiggör paraUeUklasser även i de trehögsta avdelningarna, om dessa elever skaU beredas möjlighet att avslutasina studier inom . En sådanutbyggnad skuUe enligt stiftelsen möjliggöra värdefulla pedagogiska landvinningarbl. a. beträffande konstnärlig-praktisk utbildning. /72 har enparallellklass i årskurs 10 upprättats, till vilken statsbidrag ej utgår. 1972:1 Biba 10 196 överstyrelsen anser sig inte hatUlräckligt underlag för bedömning av behovet av en utvidgning av . Ett ställningstagande i denna fråga kräver bl. a. utredning omde lokalmässiga investeringar en sådan utvidgning kan komma att kräva,överstyrelsen utgår därför från oförändrad organisation /73 ochberäknar en öknuig av statsbidraget med . i , vilka liksom ärskolor för Waldorfpedagogi-ken, har iskrivelser tUl ansökt om statsbidrag för budgetåret1972/73. Överstyrelsen har inte funnit skäl att tillstyrka bidrag. För HUlelskolan beräknas oförändradorganisation. Överstyrelsen finner dock att elevantalet f.n, 112 gerunderlag för en special-lärartjänst och har i sin anslagsberäkning tagit uppmedel för detta. Poslen föreslås öka lill . Jag vill först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet m, m. Den nya läroplanen för blirfullt genomförd i samtliga årskurser fr, o, m, /73, Jag vill erinraom att en särskild utredning arbetar med frågor rörande skolansinre arbete. har denna utredning bl, a, påbörjat vissförsöksverksamhet med specialundervisningens organisation, varifrån de förstarapporterna beräknas föreligga , Jag vUl i detta sammanhang ävenhänvisa till vad jag anfört under anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet. Sedan läsåret1967/68 (prop, 1967: 1 bil. 10, SU 1967: 8, rskr 1967: 8) utgår statsbidrag tUl personell assistansför vissa handikappade elever i obligatorisk skola. Medel beviljas avskolöverstyrelsen efter prövning i varje särskilt fall. Belastningen på dennaanslagspost uppgick /71 enligt uppgift från tiU1,1 milj. kr. Med hänsyn tiU detta finner jag att medelsbehovet för budgetåret1972/73 bör beräknas till 1,5 milj. kr. Ur förevarande anslag har /67 (prop. 1966: 1 bil. 10, SU 1966: 8, rskr 1966: 8) bestriditskostnaderna för undervisnmg på grundskolenivå för vuxna zigenare.Undervisningen äger rum på ett femtontal orter i landet. Maj:t har den 1oktober 1971 gett i uppdrag att komma in med en redovisningav utbildningens resultat och mot bakgrund av denna lämna förslag tillriktlinjer för vilka utbildningsinsatser, som fortsättningsvis kan varaaktueUa. Då riktpunkten för överstyrelsens arbete är att de nyautbildningsinsatserna skall ersätta grundskolutbildnmgen i dess nuvarande formfr. o, m, /73, beräknar jag inga medel för denna verksamhetunder förevarande anslag, Kungl, Maj:t bör få bemyndigande att falla beslut omde fortsatta utbildningsinsatser, som kan anses erforderliga. Prop.1972:1 Bilaga 10 197 Jag finner det angeläget att åtgärdervidtas inom skolans ram för att underlätta invandrarbarnens situation. Jag äremellertid inte beredd att utan ytterUgare organisatoriskt underlag biträdaförslaget om särskild tiUvalsgrupp för invandrarbarn. Såväl de ekonomiskakonsekvenserna som effekterna i Övrigt för barnens skolgång måste tas med ibilden. Jag räknar därför inte nu med några medel för denna verksamhet. Förslagetom förberedande språkträning för invandrarbarn i förskolåldern bör prövas ianslutning till barnstugeutredningens förslag. Frågan om särskilda insatser avkuratorer och tolkar inom skolan bör prövas i anslutning tillinvandrarutredningens förslag. I enlighet med vadsom anfördes i prop. 1968: 67 (SU 1968: 129, rskr 1968: 303) bör statsmedel kunna utgå föranskaffande av läromedel för undervisning i minoritetsspråk. för detta ändamål. Som bidrag till lägerskolor för finskspråkiga barn iSverige beräknar jag . Det bör ankomma på att meddelanärmare föreskrifter för denna verksamhet. Överstyrelsen har föreslagit att de statsbidrag, som f.n. utgår för skol-bibUotekariearbete och till nedsättning av tillsynsläraresundervisningsskyldighet,fortsättningsvis skall utgå schablonmässigt och att kommunerna fritt fåranvända dessa resurser för organisation av läromedlens handhavande. har hemställt, att statsbidraget vid en sådan omvandlinguppräknas lill alt täcka även kostnaderna för biträdespersonal, som anställsför uppgifter inom läromedelsorganisationen. Merkostnaden härför utgör 17milj, kr. Jag är i detta läge inte beredd att tillstyrka en utgiftsökning avdenna storlek. Nuvarande regler för statsbidrag för skolbibliotekariearbete resp,nedsättning av tillsyns-lärares undervisningsskyldighet bör därför kvarståoförändrade. Jag finner i likhet med överstyrelsen attsärskolklass som förlagts lill skolenhetmed grundskola bör få medräknas vid tillämpningen av det poängsystem somgäller för bedömningen av skolväsendets omfattning i kommunen. Jag avser att iannat sammanhang lägga fram förslag till sådana ändringar i skolstadgan (1971:235) som detta kräver. Jag finner däremot inte skäl att tillstyrka förslaget omatt stödundervisning för invandrarbarn skaU få inräknas i poängtalet förskolenhet. Jag beräknarmedelsbehovet för lärarlönebidrag m. m. med utgångspunkt i beräkningaroch efter en viss justering med hänsyn tUlstatistiska centralbyråns senaste beräkningar av befolkningsstorlekentiU 3 811 milj, kr, (I2), I detta sammanhang vill jag anmäla vissa frågor som har samband med arbetskonflikteninom undervisningsområdet . Denna konflikt har medförten minskning i lönekostnaderna för , högre kommunala skolor ochvissa privatskolor, viUcen dock delvisuppvägs av andra kostnader, som genom konflikten orsakats skolornashuvudmän. De minskade lönekostnaderna avspeglas dock inte automatiskt i enmotsvarande minskning av drift- Prop.1972:1 Bilaga 10 198 bidragettill följd av konstruktionen av statsbidraget. En speciell reglering av dessafrågor erfordras därför. Vissa överläggningar har i detta syfteredan ägt rum med , varvid utgångspunkten varit attkommunerna varken skaU vinna eller förlora på konflikten. Statsbidraget tilllärarlöner bör minskas med det lönebeloppsom avser konfliktperioden, som kommunernas extra kostnader ianledning av konflikten bör beaktas. Vad jag i det föregående anfört omstatsbidrag till kommuner bör i huvudsak gälla även för berörda privatskolor. Maj:t bör bemyndigas att meddelaerforderliga bestämmelser om minskning av statsbidraget till driften avnyssnämnda skolformer på grand av konfUkteninom undervisningsområdet. Vid avvägningen av avdragsbeloppen bör hänsyntas till de eventuella extra kostnader för undervisningen som kommunema kan haåsamkats genom konflikten. Statsbidrag tUl svensk undervisning iutlandet bör fr. o. m. nästa budgetår beräknas under det nya anslaget Bidragtill svensk undervisning i utlandet m. m., vilket jag kommer att anmäla. I fråga om överstyrelsens medelsberäkningi övrigt har jag ingen erinran (3). I fråga om de estniska grundskolorna,och HiUelskolan ankommer det på Kungl. Maj:t att besluta ombidragsbeloppens storlek. Anslaget bör i enlighet med vad jaganfört beräknas till avrundat 3 814,0 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att meddelasärskilda bestämmelser om statsbidrag för /71 tilldriftskostnader för , högre kommunala skolor samt vissa privatskolori enUghet med vad jag förordat i det föregående, 2) bemyndiga Kungl, Maj:t att fatta beslut om de fortsattautbildningsinsatser för vuxna zigenare, som kan anses erforderliga, 3) till Bidrag till driften av grundskolorm. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av 3 . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. Nytt anslag (förslag) 5 535 000 EnUgt beslut av riksdag (prop,1968: 67, SU 1968:129, rskr 1968: 303) utgårstatsbidrag tUl svensk undervisning i utlandet och tiU kommun, somsvarar för undervisning av utlandssvenskars bam. Statsbidrag utgår enUgt kungörelsen (1968: 321) om undervisning för utlandssvenskarsbarn (ändrad : 206) bl, a, tiU kostnader för lärarlöner och förpensionskostnad, som påförts huvudman för statsunderstödd utlandsskolaför lärare, på vilka statens allmänna tjänstepensionsreglemente ägertillämpning. Om synnerliga skäl föreUgger, får efter medgivande avskolöverstyrelsen därjämte utgå statsbidrag till hyra av lokaler för svenskullandsskola. Till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielutgår statsbidrag med belopp som bestämmer. Enligt tidigare prognoser rörandeundervisningen av utlandssvenska bam skulle verksamheten vara slutligt utbyggdsenast , Utvecklingen av organisationen har emellertid skett betydligtsnabbare. /71 omfattade verksamheten 850 elever fördelade på 31skolor. Medelsberäkningen för /73 utgår från i huvudsak oförändradorganisation i enlighet med uttalande i prop, 1971: 1 bil, 10 (UbU 1971: 1,rskr 1971: 58), Överstyrelsen har dock räknat med att två nya skolor skall fåstatsbidrag. Antalet lärartjänster vid utiandsskolomaberäknas till 30 smäskollärare, 39 för foUcskollärare och 16 för adjunkter, 4tjänster har därvid beräknats för de föreslagna nya skoloma. Till detta kommerkostnader för handledd korrespondensundervisning för utlandssvenska bam och förkompletterande svensk undervisning. Till löner och arvoden beräknas ensammanlagd kostnad av . För statsbidrag lill rese-ochflyttningskostnader för lärare föreslås oförändrat , Löne-ochprisomräkning beräknas till . Läroböcker och annatundervisningsmaterial tillhandahålls elevema gratis. Överstyrelsen räknar medett medelsbehov av , för detta ändamål, I detta belopp ingår ävenfraktkostnader. För statsbidrag till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel räknar överstyrelsen med oförändrat . Överstyrelsen har /71medgett bidrag lill lokalhyra för utlandsskola med sammanlagt . Ettökat medelsbehov under denna punkt kanförutses, då sådana synnerUga skäl som enligt kungörelsen 1968: 321krävs för hyresbidrag kan anföras av flera utlandsskolor. Överstyrelsenföreslår att , beräknas för detta ändamål. För undervisning vid internationell skolaföreslår överstyrelsen ett belopp av . Kostnadema för statsbidrag till kommun,som svarar för undervisning av utiandssvenskars barn, har varit lägreän beräknat. Överstyrelsen räknar därför med ett medelsbehov för detta ändamålav . Av den föreslagna totala ökningen underanslaget utgör . en kvarvarande underbudgetering från verksamhetensförsta år, då expansionen blev snabbare än väntat. Prop.1972:1 Bilaga 10 200 överstyrelsen avser att i annatsammanhang inkomma med redogörelse för erfarenhetema av svensk undervisning iutlandet. Kostnadsökningenför utlandsundervisningen har varit snabb och mycket kraftig. Från /69 t.o, m, /72 har de statliga kostnadema tredubblats. För attmöjliggöra en bättre kontroll av medelsutvecklingen har jag funnit skäl attföreslå att bidraget till svensk undervisning i utlandet m, m, bryts ut uranslaget Bidrag till driften av grundskolor m, m,, där det tidigare ingått somen delpost, och fortsättningsvis beräknas under ett särskilt reservationsvisbetecknat anslag, TiU detta anslag har vidare överförts . från anslagetBidrag tiU byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. De kostnadsökningar som i fortsättningenkan följa av centralt träffade löneöverenskommelser bör fr, o, m, nästabudgetår bestridas från förslagsanslaget till täckning av beräknademerkostnader för löner och pensioner m, m. under sjunde huvudtiteln. Jag beräknar medelsbehovet på grund avtidigare underbudgetering och ökadeomkostnader till . och löneomräkningen tiU . Jagräknar därvid med oförändrad organisation. Anslaget bör under här angivenrabrik för /73 föras upp med . Jag hemställer attKungl, Maj:t föreslår att till Bidrag till svensk undervisningi utlandet m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 4 401767 1971/72Anslag 4 956 000 1972/73Förslag 5 207 000 Enligt de i prop,1962: 51 (SU 1962: 141, rskr 1962: 319) uppdragna riktlinjerna för nomadskolväsendetsorganisation skulle samerna för sina bam fåvalfrihet meUan vanliga kommunala skolor och särskilda nomadskolor. Föratt ge denna valfrihet en reell innebörd borde nomadskolorna i olika avseendenha en med övriga skolor likvärdig standard. Med de modifikationer som kundevara befogade med hänsyn till skolomas samiska karaktär borde principerna förden nya genomföras även i nomadskolorna. Nomadskolor upprätthålls innevarandebudgetår i , Lanna-vaara,GälUvare, , , och Ange, Vid samtliga skolorförekommer undervisning i årskurserna 16 och vid skolan i även iårskurserna 79, Sistnämnda årskurser är samordnade med högstadiumi kommunen. Totala antalet elever be- /72 till 236 och /73 till 244. Verksamheten regleras inomadskolstadgan (1967: 216, omtryckt 1971: 390). Vidnomadskolan sker undervisning på svenska och samiska språken. Ämnet samiskaförekommer i samtliga årskurser. Beräknad ändring 1972/73 +278 400 of. + 2 000 - 83 300 + 2 000 + 32 000 - 8 000 + 43 000 +251 200 +251 000 1, Löne-och prisomräkning , 2, Kostnaderna förelevers inackordering m, m, beräknas öka meJ ,