prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Insikten härommåste som prägla åtgärdernainom arbetsmarknads- och regionalpolitiken. En vidare bearbetning ochanalys av del föreliggande materialet bör ligga till grund för detsysselsättningspolitiska reformarbetet. Övergång till programbudget för arbetsmarknadsområdet Arbetsmarknadspolitikens mål äratt åstadkomma och bevara full, produktiv och fritt vald sysselsättning. Denprimära uppgiften är härvid att genom stöd och service i olika former hjälpaden enskilde till meningsfullsysselsättning i ett fritt valt yrke. Den enskilde skall inte baraberedas sysselsättning i samband med arbetslöshet utan också ge- 1972:1 Bilaga 13 28 nomutbildning eller på annat sätt få en säkrare ställning på arbetsmarknaden såatt risken för att han blir arbetslös begränsas. Successivt har arbetsmarknadspolitikenfått aUl större betydelse som ett led i denekonomiska politiken. Den skall främja balansen på arbetsmarknaden ochdärmed bidra till ett effektivt utnyttjande av samhäUets resurser. Den skall i den enskildes och samhällets gemensamma intressesyfta till att bereda den enskilde så lönsamt arbete som möjligt. Enligt beslut avKungl, Maj:l tillhör demyndigheter som deltar i utrednings- och försöksverksamheten med programbudgeteringinom statsförvaltningen. Genom sin storlek och sin mångskiftande verksamhet kandetta verk sägas inta en särställning bland de myndigheter som omfattas avförsöken. Arbetsmarknadsverketsåtgärder har ofta stor betydelse även från andra synpunkter än dem som verket primärt skaU företräda. Det är sålunda inteovanligt att verkets arbetsmarknadspolitiska åtgärder behöver kompletteras medåtgärder av andra myndigheter för alt syftet med åtgärderna skall nås. Trotsdetta har det av praktiska skäl befunnits lämpligt att ge programbudgeten förnästa budgetår en sådan avgränsning, alt den i huvudsak omfattar de anslag somskall bekosta arbetsmarknadsverkets verksamhet, Programbudgeten blir härigenomväsentligen en budget för , som är centralförvaltningsmyndighet för arbetsmarknadsfrågor, och för den styrelsenunderställda offentiiga arbetsförmedlingeninkl, yrkesvägledningen och arbetsvärden. Dock inbegriper programbudgeten helaarbetsmarknadsutbildningen trots att omskolningskurserna administreras avskolöverstyrelsen. Härvidlag bör emellertid observeras att de investeringar somförekommer vid omskolningsverk-samhelen inte skall bekostas från det särskildautruslningsanslag, som jag kommer att föreslå i det följande. Vidare börnoteras alt centrala administration av omskolningenbekostas från anslag under åttonde huvudtiteln. För att förbereda övergångenlill programbudgel för arbetsmarknadsområdet tillsattes i samband med beslutetår en ledningsgrupp iinrikesdepartementet. I denna ingick representanter för inrikes- och finansdepartementen, arbetsmiarknadsslyrelsenoch . Vid har en särskild arbetsgrupp haft tiU uppgift att inom verket förberedaövergången. Förberedelsearbetetför övergång tiil programbudgel för arbetsmarknadsområdet redovisades närmareför i samband med mittförslag till ändrad organisation för arbetsmarknadsverket (prop, 1970: 1, bil, 13, s. 73-74). Jag anförde altarbetsmarknadsslyreisen om möjligtskulle redovisa en anslagsframställning i programfermer som komplementtill den ordinarie framställningen för /72. För budgetåret1972/73 skulle den ordinarie anslagsframställningen göras i programtermer, I enlighet härmed har i sin anslagsfram- Prop.1972:1 Bilaga 13 29 ställning för /73 lagt framförslag till programbudget för del arbelsmarknadspoliliska området. Förslagethar utarbetats på grundval av anvisningar som meddelades av Kungl. Maj:l i brevtill statsmyndigheterna saml kompletterande anvisningar somchefen för meddelade . De senare innehöllbl. a. en fullständig skiss till programindelning och anslagssystem medhittillsvarande verksamhetsområden som referensram. Efier samråd medinrikesdepartementets ledningsgrupp har i anslagsframställningen smärreförändringar gjorts jämfört med anvisningarna. Programbudgelens syfte.Syftet med programbudgetering kan sägas vara att skapa förutsättningar för ökadrationalitet i beslutsfattandet och bättre hushållning med knappa resurser.Beslul rörande målinriktning av verksamheten speciellt vad gällerprioritering mellan olika mål bör förläggas lill högre beslutsnivåer, medanbeslut rörande val av medel och metoder kan förläggas till lägre nivåer.Övergången till programinriktade anslag syftar till att effektivare styraverksamhetens inriktning och på bättre sätt än tidigare välja mellanalternativa insatser inom olika områden. Budgetprövningen blir målinriktad,vilket innebär att större uppmärksamhet ägnas åt verksamhetens resultat ochföljderna för medborgarna än i det traditionella budgetsystemet, somkarakteriseras av att i första hand skilda slag av kostnader prövas. Chefen förfinansdepartementet har tidigare denna dag vid sin anmälan av För flerahuvudtitlar gemensamma frågor (prop. 1972: 1, bU. 2, punkt 10) redovisatförsöksverksamheten med programbudgetering. Liknande redogörelser har sedan år1969 lämnats i varje års slatsverksproposilion. Jag kan därför inskränka miglill att här understryka några aspekter på programbudgelverksamhelen som enligtmin mening är särskUt betydelsefulla i fråga om arbetsmarknadsområdet. Som jag har betonatutgör arbetsmarknadspolitiken bäde som strukturellt och konjunklureUtinstrument ett viktigt inslag i den allmänna ekonomiska politiken. Den harmånga beröringspunkter också med socialpolitiken (arbetsvärd och handikappåtgärder)och utbildningspolitiken (framför allt arbetsmarknadsutbildningen). För attsamspelet med dessa angränsande områden skall bli effektivt är det av vikt allarbetsmarknadspolitiken delas in i klart urskiljbara verksamhetsområden.Programbudgeten kan medverka härtiU. Indelningen av detarbetsmarknadspolitiska området i avsnitt som möjliggör en nära samverkan medangränsande sektorer av samhällsverksamheten kan också uttryckas som ensträvan att formulera programmen i politiskt och åtgärdsmässigl relevantatermer. Hit hör t. ex. att i görligaste mån skilja konjunkturpolitisktmotiverade insatser från socialpolitiskt betingade åtgärder. Detta kommer tillullryck i del förslag 111 programindelning som jag lägger fram i det följande. I enlighet med vad jag har framhållit äravsikten att förlägga 1972:1 Bilaga 13 30 ansvaret för val av alternativa insatser där denkontinuerliga prövningen häravkan och bör ske. Strävan skall härvid vara alt insatserna väljs på sådant sättatt största möjliga måluppfyllelse nås inom given resursram. Normaltförutsätter delta att beslul inom vissa fastställda ramar delegeras från till Kungl. Maj:t resp.från Kungl. Maj:t lill myndigheten.Ofta innebär det en delegering också inom myndigheten. Förarbetsmarknadspolitikens del innebär vad jag här har sagt ingen nyordning. Jag vill erinra om attriksdagen på förslag av Kungl, Maj:t har beslutat om enomfattande ändring av arbetsmarknadsverkets organisation i riktning mot störrerörlighet och delegering av beslutsfattandet. Jag kommer i det följande altredovisa förslag tiU omorganisation avarbetsmarknadsstyrelsen efter samma huvudlinjer. Organisationsarbetet har löptparaUellt med programarbetet och har samordnats med detta. Redan f. n. ärbudgeten för arbetsmarknadspolitiken indelad i ett begränsat antal anslagsområden medbetydande möjligheter för Kungl. Maj:t ocharbetsmarknadsstyrelsen alt under löpande budgetår avpassa innehåU och innebördi åtgärderna efter vad förhållandena på arbetsmarknaden kräver. Delförslag till programbudget som jag förordar innebär i så måtto närmast enkodifiering och förstärkning av del befintiiga systemet med dess betydandeanpassningsförmåga. Förslaget innebär docken väsentiig teknisk omläggning och fogar program- och anslagsmässigt samman de arbetsmarknadspolitiskaaktiviteterna lill stora, sammanhängande åtgärdsområden. Programindelning.Vid beredningen av anslagsframstäUning bar del visatsig lämpligt all jämfört med arbetsmarknadsstyrelsensförslag göra vissa ändringar i indelningen i och benämningen av program ochanslag. Ändringarna berör främst grapperingen av programmen med hänsyn lillderas finansiering från olika anslag. Jagförordar alt följande programindelning tillämpas tills vidare. RehabiUterings-och stödåtgärder för svårplacerade Försvars-och beredskapsplanering 10. Programmet Arbetsmarknadsinformation omfattar upptagning, bearbetning och spridning avsådan information som underlättar för arbetstagare att efter sina behov ochförutsättningar finna lämpligsysselsättning, få vägledning vid val av yrke och utbildning eller 1972:1 BUaga 13 31 kännedomom åtgärder som är ägnade att förbättra vederbörandes möjligheter påarbetsmarknaden samt för arbetsgivare att finna erforderlig arbetskraft. I programmet ingårdelprogrammen Förmedling, Arbetsvärd och Yrkesvägledning. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet omfattar dels ekonomiskt stöd ål deltagare iarbetsmarknadsutbUdning samt verkels egna åtgärder och ekonomiskt stöd åt utomståendehuvudmän för tillhandahållande av arbetsmarknadsutbildning, dels ekonomisktstöd och praktiska åtgärder för flyttande arbetskraft. I programmet ingårdelprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, Flyll-ningsbidrag, Inlösen av egna hem och bostadsrätter ochBosläder för flyttande arbetskraft. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärderför arbetslösa omfattar planering och drift av arbetsmarknadsverketsegna arbeten, initiering av arbeten hos andra huvudmän och ekonomiskt stöd åtdessa. I programmet ingårdelprogrammen Allmänna beredskapsarbeten, IndustribestäUningar, Detaljplaneringsbidrag och StödliU lageruppbyggnad.Sistnämnda delprogram är av tillfällig natur. Programmet Regionalpoliliska stödåtgärderomfattar aktiviteter för att underlätta lokalisering av företag lill regionerdär en expansion bör främjas i enlighet med de riktlinjer som dragits upp i denregionala planeringen, ekonomiskt slöd i detta syfte saml påverkan av sysselsättningsulbudet genomreglering av investeringsfonder. I programmet ingårdelprogrammen Investeringsfonder, Lokaliserings-samråd, Lokaliseringsbidrag,Lokaliseringsutbildning, Sysselsättningsslöd och Lokaliseringslån. Programmet Rehabiliterings- och stödåtgärderför svårplacerade omfattaraktiviteter för lämplig rehabilitering avarbetssökande, tillhandahållande av ekonomiskt slöd åt huvudmän föranordnande av arbelsprövning och arbetsträning saml anordnande av särskilda kurser och ulbildningsformerför arbetssökande med handikapp i arbetslivet. I programmet ingår delprogrammenArbelsprövning, Arbetsträning och Utbildning av svårplacerade. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärderför svårplacerade omfattarplanering och drift av verkels egnasärskilda beredskapsarbeten, initiering av sådana arbeten hos andra huvudmänoch ekonomiskt stöd ål dessa, ekonomiskt stöd lill skyddad och halvskyddad verksamhet hos andra huvudmän,ekonomiskt stöd åt handikappade m. fl. för anskaffning av motorfordonoch igångsättning av eget förelag saml ekonomiskt stöd åt arbetsgivare föranpassning av Prop.1972:1 Bilaga 13 32 arbetsplats liU arbetstagares förutsättningarsaml arbetsbiträde. I programmet ingårdelprogrammen Arbetshjälpmedel åt handikappade, Näringshjälp, Särskildaberedskapsarbeten. Arkivarbeten, Halvskyddad sysselsättning. Skyddadsysselsättning och Hemarbete. Programmet Åtgärder förflyktingar omfattar överföring avflyktingar till och omhändertagande av flyktingar och vissa andragrupper av utlänningar tills de kan placeras på arbetsmarknaden. I programmet ingårdelprogrammen Överföring av flyktingar och Omhändertagande av flyktingar. Programmet Kontant stödvid arbetslöshet omfattar sådanverksamhet som syftar lill att ombesörja kontant slöd åt arbetslösa.Verksamheten avser tiUsyn av erkända arbetslöshetskassor, statsbidrag tillarbetslöshetskassor och kommuner saml omställningsbidrag till äldre arbetslösa. I programmet ingårdelprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor. Kommunalt kontantunderstödoch OmstäUningsbidrag. Programmet Försvars- och beredskapsplanering omfattaraktiviteter för kartläggning av behov och tUlgång på arbetskraft i krig,utformning och genomförande av arbetsmarknadsverkets krigsorganisation,personalplanVäggning för det ekonomiska försvaret och handläggning avansökningar om anstånd med militär tjänstgöring. Programmet indelas inte i delprogram. Programmet Vapenfria tjänsteplikligaomfattar aktiviteter för godkännande av utbildningsmöjUgheter för vapenfria,tjänstplacering av vapenfria, tillsyn över utbildning och tjänstgöring,registrering m. m. Inom programmet sker ingen uppdelning påsärskUda delprogram. Anslagsfrågor m. rn.Programmen Arbetsmarknadsinformation saml Yrkesmässig och geografisk rörlighet,som båda syftar lill att sammanföra utbud av och efterfrågan på arbetskraft,kan gemensamt ses som ett huvudprogram. De bör finansieras från ettförslagsanslag benäml Arbetsmarknadsservice. ProgrammenSysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa och Regionalpolitiskastödåtgärder kan också sägas utgöra ett huvudprogram, eftersom de har detgemensamma syftet att öka tiUgången på arbetstillfällen för arbetslösa ellerarbetslöshetshotade. Del förstnämnda programmet bör finansieras från ettreservationsanslag, Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa, medundanlag för delprogrammet Stöd lill lageruppbyggnad som på grund av sintillfälliga karaktär bör finansieras från ett särskilt förslagsanslag, benämntStöd lageruppbyggnad. ProgrammetRegionalpolitiska stödåtgärder bör finansieras från två anslag, etlförslagsanslag på driftbudgeten, benämnt RegionalpoUtiskt stöd:Bidragsverksamhet, och ett investeringsanslag på kapitalbudgeten, Prop.1972:1 Bilaga 13 33 benämnt RegionalpoUtiskt stöd: Lokaliseringslån,som finansierar delpro-gramm.el Lokaliseringslån, ProgrammenRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade, Sysselsättningsskapandeåtgärder för svårplacerade samt Åtgärder för flyktingar har det gemensamt attde innefattar särskilda åtgärder för arbetsanpassning av grupper, som möterspeciella svårigheter att hävda sig på den öppna arbetsmarknaden. Med dennautgångspunkt kan de tre programmen betraktas som ett huvudprogram. De bådaförstnämnda programmen bör finansieras från ett reservationsanslag medrubriken åtgärder för arbetsanpassning. Programmet Åtgärder förflyktingar bör finansieras från ett förslagsanslag, benämnt Åtgärder förflyktingar. Programmet Kontant stödvid arbetslöshet bör finansieras från ell förslagsanslag, benämnt Kontant slödvid arbetslöshet. Programmen Försvars- ochberedskapsplanering samt Vapenfria tjänstepliktiga, som båda avsertotalförsvarsuppgifter för arbetsmarknadsverket, kan på grand härav betraktassom ett huvudprogram. De bör finansieras från ett förslagsanslag, benämntTotalförsvarsverksamhet. Arbetsmarknadsverketsinvesteringar i utrustning bör finansieras från ett reservationsanslag.Arbetsmarknadsverket: Utrustning. Från detta anslag bör bestridas anskaffningav sådana mer kostnadskrävande objekt som bör ingå i arbetsmarknadsverketsutrustningskapilal. övrig utrustning bör anskaffas med anlitande av resp.programanslag. Kostnader för avskrivning och förräntning avulruslningskapitalet bör belasta de program som utnyttjar utrastningen. Medelmotsvarande dessa s. k. komplementkostnader bör - liU skillnad mot vad somförutsatts i anslagsframställning - inlevereras särskild inkomsttitel på riksstalen. I fråga om maskiner m. m.vid beredskapsarbetena innebär det föreslagna systemet ingen väsentligförändring jämfört med nuvarande ordning med ett särskilt förrådsanslag, somtillförs avskrivningsmedel från resp. sakanslag för finansiering av bl. Vid beräkningen av del föreslagna anslagetArbelsmarknadsservice innebär däremot det nya systemet en ändring iförhållande till vad som f. n. till-lämpas, eftersom några kapitalkostnader förförläggningsbyggnader inte har belastat motsvarande anslag. Iarbetsmarknadsstyrelsens anslagsframställning har komplementkostnaderredovisats under resp. program men har sedan frånräknats i sammanstäUningarna. Den av mig förordadeprogramindelningen framgår sammanfattningsvis av tablån på s. 35. Vid sidan av programmenlämnas i det följande en samlad redovisning av arbetsmarknadsverketsadministrationskostnader. Dessa kostnader bör fördelas på programmen. Medelsbehovet förprogrammet Regionalpolitiska stödåtgärder kommer jag i det följande attbehandla under avsnittet D. 1 saml Nr I. 1972:1 BUaga 13 34 m,m. Programmet Åtgärder för flyktingar redovisas under avsnittet C. Invandringm. Sambandet meUan de av mig förordadeprogrammen och anvisade medel på riksstalen för innevarande budgetår framgår avtablån på s. 36. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i ett särskilt avsnitt i sin anslagsframställning lämnat synpunkter påprogram- och anslagsulformningen och härvid föruisatt alt styrelsen skall fålångtgående befogenheter alt disponeramedel på ell för arbetsmarknadspolitikens bedrivande ändamålsenligt sätt. Medanledning av vad styrelsen har anfört anser jag mig böra betona att det somhittUls bör ankomma på Kungl. Maj:l att med tUlämpning av de riktlinjer förarbetsmarknads- och regionalpolitiken somriksdagen har lagt fast och inom de av anvisade resursramarna avgöra graden av delegering tiUverket resp. styrning av dess verksamhet. Chefen för finansdepartementethar vid sin förut berörda anmälan av För flera huvudtitlar gemensamma frågornärmare utvecklat de principieUaförutsättningarna för att delegera ansvar och befogenheter. Föreliggandeprogrambudgetförslag syftar till att i hög gradöverlåta åt att välja mellan alternativa åtgärderför att de olika medlen skall kunna utnyttjas så snabbt och effektivt sommöjligt. Jag vill understryka all den övergångtill redovisning i programlermer av budgetförslaget som jag förordar inteinnebär slutfasen i arbetet med att utveckla en programbudget förarbetsmarknadsområdet. I stället bör det steg som tas ses som en etapp påvägen mot ett mer utvecklat syslem. Arbetet med detta måste fortlöpande pågåunder kommande år och bl. a. syfta tiU attförbättra metoderna för prestations- och ef-feklivitetsmätning. Det nuframlagda förslaget är i huvudsak en programbudgel endast förarbetsmarknadsverket. Ett mera utvecklat programsystem för arbetsmarknadsområdetkan innebära alt detta omspänner även beståndsdelar av andra programområden. Att det steg som tas över till ettprogramsystem har begränsad räckvidd och inte infriar programtänkandets allaintentioner bör inte ses som enbart en nackdel. Arbetsmarknadsområdet är detförsta stora sakområde vid sidan av försvaret för vilket programbudget införs.De många svårigheter som redan en ny terminologi m. m. innebär bör inte underskattas. Den samtidiga övergången tillnytt system för kostnadsredovisningbyggt på ADB och utvecklandet av system för prestationsmätningunderstryker ytterligare svårigheterna. Jag betraktar det därför som angeläget att programsystemet utvecklasstegvis och all de erfarenheter som vinns kan utnyttjas i det fortsattaarbetet. Vad jag har anförti det föregående om programbudget för arbetsmarknadsområdet bör bringas tiUriksdagens kännedom. ca _2' 5 oJ t- c E5 C" ?? S c/l > *" 3 00 t3 ; ,£) i; :0 en E.S *- .fe is c .o a. t. c i. o :ca n ° S S? ca u cJS g jd jtf c '£ D-~ E = =3 -o " r £ - T3 c -a .D tV en en ert v5 00 00 00 ,S 60 > C C C3 60 c c c C -C -C 'C > C 00 g:c5 c r (u u lu 53 .S2 .' :S ;i! a i; "c « cci cc! 0) 0) n u a ca a o. ca , "03 o o ,C en 'ö t-1n 60 ca < Z w < .=;t3 ca OOtn i: 60 00 ca O !ö E !2 1 o S ei 0 b. Sambandriksstatanslag-program/utrustningsanslag Anvisade medel för /72(milj. ra «4_ « t, * O ti t ca 00 * -a a .S =3 g 60 2 ca ca r-en "ts ,;£ ca S E- ca L. ca *j :ca J) (t) c il dl C n- (1 c t." , ca c S D,ca -t-, S - ca,E = T3 OJ ca en ..- r\ f/i 'C " OJ -Se j >- -: 60 en B. a -E ca -.- Q !ca in ns en .-. ,;£ OJ ca '\n 60 b enJS O >>" -O > 5- en :0 C U 60-- :0 ca BÄ S.,- enr3r= 'ifC"x a '5':'; S :S o £ O b -a -n p;mP5P9pqpqmp:iffl«ncqpqUOU U> r vt osO Os vt m as Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa >n_oo rio" lo"o" Rehabiliterings- och stödåtgärder försvårplacerade Åtgärder för flyktingar Kontant stöd vidarbetslöshet Försvars- och beredskapsplanering Vapenfriatjänstepliktiga tN'o' t- cn'o"eo" ocT OCNr- vt -OOccNh'© tN T-H Ta- v-i VOr --* o vt o_ o' rf-iA o H HVO »o Prop.1972:1 Bilaga 13 37 Ma}:ts uppdrag hararbetsmarknadsstyrelsen i anslutning liU sinanslagsframställning lagt fram förslag lill ny organisation av styrelsen. Förslaget har utarbetats i samråd medstatskontoret och under en ledningsgrupp beslående av representanter förstyrelsen, statskontoret och . Till grund föröversynen har enligt vad framhåller legat de principer förorganisationen som statskontoret skisserade i sitt betänkandeArbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspoUtiken (SOU 1968: 6062). Vid anmälan av detta förslag i prop. 1970: 1 (bU. 74) framhöll departementschefenall det behövde modifieras med hänsyn till bl. a. attdecentraliseringen av uppgifter från central till regional nivå inte kunde drivas så långt som statskontoretförutsatte. Underöversynsarbetet har av personalen väckts frågan om personalrepresentation i en direktion ellermotsvarande. Denna fråga bör liksom andrafrågor om förvallningsdemokrati enligt styrelsens mening lösas i särskildordning. Med hänsyn till att försöksverksamhet inom detta område leds avdelegationen för förvaltningsdemokrati (DEFF) har styrelsen i detta sammanhang inte behandlat dessa problem. Vid översynen harjämförelser gjorts mellan de förslag till organisationsstruktur som tagits fram och deprogram, i vilka arbetsmarknadsverketsförvaltningsområde indelas som ett led i styrelsens försöksverksamhet med programbudgelering. En sådanstrukturering av styrelsens organisation att envar av dess organisatoriskahuvudenheter blir ansvarsområde för endast ett program anses dock inte varamöjlig. Nuvarande verksamhetoch organisation. beslår av tretton ledamöter, nämligengeneraldirektören, som är styrelsens ordförande, överdirektören, som ärstyrelsens vice ordförande, samt elva andraledamöter, som Kungl. Maj:t utser särskilt. Av de senare utses tre efter förslag av , tre efter förslag av i , två efter förslag av och en efter förslag av Sverigesakademikers centralorganisation. Chef för styrelsenär generaldirektören med överdirektören som ställföreträdare. Dessa utgörverksledningen, till vUken f. n. två avdelningschefer är knutna. Utöver styrelsen ochverksledningen förekommer inom ledningsorganisationen ett antal delegationeroch samverkansorgan för vissa särskilda frågor, bl. a.arbetslöshetsförsäkringsdelegationen och lokaliseringsdelegationen. Arbetsmarknadsstyrelsensverksamhet är under styrelsen och verksledningen fördelad på nio byråer, nämligen arbetsförmedlingsbyrån, Prop.1972:1 BUaga 13 38 arbetsvårdsbyrån, yrkesvägledningsbyrån,försäkringsbyrån, utredningsbyrån,lokaliseringsbyrån, tekniska byrån, kanslibyrån och kameralbyrån. Dessutomfinns en försvarssektion, som i administrativt hänseende är knuten tiU utredningsbyrån.Inom byråerna är verksamheten organiserad på ett antal sektioner. Sedan år 1967fungerar direkt underställd verksledningen en rationaliseringsenhet med uppgiften att samordnaarbetet med metodutveckling i förmedlings-, yrkesväglednings- ocharbetsvårdsverksamhelerna och vara kansliför styrelsens arbetsgrupp för arbetsförmedlingens kontorsorganisation.Den nuvarande organisationen i tablån på s. 39. Vidarbetsmarknadsstyrelsen tjänstgör ca 700 personer. uppgickpersonalstyrkan tiU drygt 450 personer. För styrelsensdrift av beredskapsarbeten och dess förrådsverksamhet uppgår personalstyrkan tUl ca 780personer jämfört med ca 250 vid 1960-lalets början. slutiigen uppgår personalen till ca 4 000 personer, av vilkadrygt 2 700 är verksamma inom förmedlings-, yrkesväglednings- ocharbetsvårdsverksamhelerna. OUka pågående eUer avslutadeutredningar behandlar frågor som kan få väsentlig betydelse för arbetsmarknadsverketoch därmed också förarbetsmarknadsstyrelsens organisation.