prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — ' Procent av antalet 16-åruigar 1972 (= 108509). " Med linjeanknutna specialkurser avsessådana specialkurser vUkas läroplaner antingen svarar mot utbildningar igymnasieskolans linjesystem eller har utbildningsmål som nära ansluter tillviss linje i gymnasieskolan. * Elevplatser för detma linje ingår i de platsersom redovisats för konsum- tionslinje resp. vårdlinje. Skolöverstyrelsensbedömning av antalet intagningsplatser (helårsplatser) /73 påsådana specialkurser i gymnasieskolan som är kortare än eller vilkafordrar tidigare gymnasial utbildning eller viss ålder framgår av följande tabell. Ekonomisk specialkurs (Ek) om tre terminer 3750 Teknisk specialkurs (Te) 660 Vård, A 4000 Vård, B' 6000 Kurser inom jordbrak, skogsbruk och lanthushåU 2315 Värdkurser som beräknas bli avvecklade ochersatta av linjer. " övriga specialkurser inom vårdområdet t.ex. assislenlkurser, landsköterske- kurser samt korta introduktions- ochkomplelteringskurser. Skolöverstyrelsensbedömning av antalet intagningsklasser i gymnasieskolan /73framgår av följande tabell. Slag av utbildning Klasser E H N S T 1085 Ek So Te 749 Be Ba El Fo Li Pr Tr Ve 503 Vd 155 (30 elever) Vd 55 (16 elever) a) direkt grundskolanknutna 170 b) övriga 235 Handel och kontor a) direktgrundskolanknutna 100 b) övriga 132 Prop.1972:1 Bilaga 10 214 Service inklusive husUg utbildning a) direkt grandskolanknutna 153 b) övriga 145Vård a) kurser under aweckling 250 b) kurser som beslår 375 övriga a) direkt grandskolanknutna 160 b) övriga 108 Skolöverstyrelsenkonstaterar att den tendens till minskning av antalet sökande till de tre- ochfyraåriga linjema av gymnasieskolan som kunde iakttagas vid intagningen våren1970, har varit märkbar även innevarande läsår. Antalet behörigaförstahandssökande till dessa Unjer gick ned från 36 004 /71 tiU 34404 /72. TotaU behövde endast av de behörigaförstahandssökande till någon av dessa Unjer i gymnasieskolan avvisasinnevarande läsår. Även efterfrågan påutbildning på de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjema minskade.Antalet behöriga förstahandssökande gick ned från 28 508 /71 tiU 24979 /72. Totalt behövde endast av de behörigaförstahandssökande tiU någon av dessa linjer avvisas innevarande läsår. Efterfrågan på utbUdningpå övriga tvååriga linjer i gymnasieskolan varierade starkt. Vårdlinjen fick t.ex. vid första ansökningstUlfället ca 15 000 förstahandssökandetill ca 4 500 platser, den el-teletekniska Imjen ca 7 200 förstahandssökandetUl ca 3 100 platser som t. ex. distributions- och kontorslinjenendast fick ca 5 300 förstahandssökande till ca 10 000 platser ochVerkstadstekniska linjen ca 2 500 förstahandssökande tUl ca 4 900 platser. Inför nästa läsårföreslår en mindre ökning av antalet elevplatser på detvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna samt på de tre- ochfyraåriga linjerna. Ökningen bör enligt överstyrelsen främst faUa på deekonomiska och tekniska linjerna. Som framgår av överstyrelsens förslag tiUdimensionering av gymnasieskolan motsvarar elevantalet i nybörjarklassema på detre- och fyraåriga av en årskuU 16-åringar och på de tvåårigaekonomiska, sociala och tekniska linjerna av en årskull 16-åringar.Överstyrelsen framhåller att detta i stort sett innebär oförändrad frekvensför dessa grapper av linjer. Beträffandedimensioneringen av övriga tvååriga linjer föreslår enmindre ökning av antalet elevplatser på de el-teletek-niska, processtekniskaoch Verkstadstekniska linjerna. Intagningskapaciteten på vårdlinjen planeraröverstyrelsen att öka med ca 1 000 elev-platser som en motsvarandeminskning får ske inom vissa specialkurser inom vårdområdet.Försöksverksamheten med tvåårig musiklinje föreslås slutligen öka med enklass. 1972:1 Bilaga 10 215 I fråga om de direkt grundskolanknutnaspecialkurserna föreslår överstyrelsen ensuccessiv minskning av kursema inom områdena distribution, kontor ochkonsumtion samt en viss ökning av antalet elevplatser på de ej Unjeanknutnaspecialkurserna. För övriga studievägar inom den direktgrundskolanknutna delen av gymnasieskolan beräknar praktiskttaget oförändrad intagningsfrekvens. Totalt innebär den av överstyrelsenberäknade organisationen att antalet elevplatser i gymnasieskolans direktgrundskolanknutna del ökar från ca 99 800 /72 tUl ca /73. Därvid har inräknats utbildning inom jordbrak, skogsbrukoch trädgårdsnäring. Kostnaden för utbildning inom de tre nämnda områdenabelastar dock inte detta anslag utan har även för nästa budgetår beräknatsunder särskilda anslag. Ökningen av antalet elevplatser är i första handhänförUg tiU de direkt yrkesutbildande studievägarna. Det totala antaletintagningsplatser i gymnasieskolans direkt grundskolanknutna del motsvarar iöverstyrelsens förslag av antalet 16-åringar 1971. För övriga specialkurser beräknarskolöverstyrelsen i stort sett oförändrad total intagnmgskapacitet. En vissökning av antalet elevplatser på sådana specialkurser som ingår iförsöksverksamheten med kombination avgymnasieskol- och universitetsutbildnuig föreslås emellertid. Totaltinnebär överstyrelsens förslag att ca 28 500 elever kommer att kunna följaundervisningen på någon av dessa kurser /73. framhöll ianslagsframställningen för innevarande budgetårnödvändigheten av att gymnasieskolans organisation är flexibel ochsnabbt kan anpassas tiU skiftningar i efterfrågan på gymnasial utbildning.Erfarenhetema visar också att det med hänsyn lUlarbetsmarknadssituationen samt i viss utsträckning med hänsyn till elevernasval måste finnas en viss beredskap att ändra gymnasieskolans organisation ocht. ex. inrätta fler elevplatser än man ursprungligen tänkt sig. Överstyrelsenifrågasätter därför om någon totalram för hela gymnasieskolan bör anges. Om ensådan ram emellertid anges bör det ske i form av antal elevplatser,överstyrelsen bör därjämte få bemyndigande att utöka antalet platser omarbetsmarknadssituationen så erfordrar. Liksom innevarande läsår bör överstyrelsendessutom bemyndigas att göra viss omfördelning av elevplatser mellan Unjereller grupper av linjer om det visar sig nödvändigt. Enligt beslut av1971 års rUcsdag (prop. 1971: 1 bU. 10, UbU 1971: 1, rskr 1971:58) får 215 klasser av deneftergymnasiala utbildningen ekonomisk specialkurs anordnas i gymnasieskolanunder innevarande läsår. Utbildningen omfattar tre terminer. Terminskurs 3anordnas försöksvis och är av påbyggnadskaraktär. Intagning i terminskursernasker både . /72 anordnas termmskurserna 1 och 2 på 21orter i landet och terminskurs 3 på 19 orter. 1972:1 Bilaga 10 216 all utbildningen fyller en viktig uppgift som ettalternativ tiU universi-tetsutbUdning.överstyrelsen föreslår att sammanlagt 250 klasser av den ekonomiskaspecialkursen, inklusive sådan kurs som ingår i kombinerad gymnasieskol- ochuniversitetsutbildning, får anordnas nästa läsår. På vissa orter ilandet anordnas f. n. s. k. tekniska specialkurser. Dessa kurser är två- eller treåriga och främstavsedda för elever med grandskolutbildning eller motsvarande som efter praktikönskar återvända tiU studier. Innevarande läsår har medgettatt 22 intagningsklasser av ifrågavarandeutbUdning anordnas. Överstyrelsen räknar med att intagningen nästa läsårskall bU av ungefär samma omfattning som /72. Försöksverksamhetmed kombination av gymnasieskol- och universitetsutbildning, s. k. kombinationsutbildning, har anordnatssedan läsåret 1969/70. Utbildningen erbjuder en kortare, mer yrkesinriktadutbildnuig som skall kunna vara ett altemativ tiU sedvanliga universitetsstudier.EnUgt beslut av Kungl. Maj:t får nyintagning av eleverinnevarande budgetår omfatta 25 undervisningsgrupper om vardera 30 studerande.Inför nästa budgetår föreslår en ökning av intagningen ikombinationsutbildningen. Beslut om fortsatt ölcningbör, enUgt överstyrelsen, ankomma på styrelsen själv inom ramen förgymnasieskolans resurser och i samråd med universitetskanslers-ämbetet. Beslutom lokalisering av utbildningen till nya orter liksom införande av nyakombinationstyper bör dock enligt överstyrelsen även i fortsättningen fattas avKungl, Maj:t. /69 pågår i Lundförsöksverksamhet med pedagogiskgymnasieskolklinik. I den vid kliniken bedrivna undervisningen deltar delselever från , dels elever med anpassningssvårigheter från Lunds gymnasieregion. Enligtskolöverstyrelsen har erfarenhetema av verksamheten varit goda. Undernästa läsår beräknas sammanlagt ca 40elever ges undervisning vid kliniken. Överstyrelsen uppskattarkostnaderna för verksamheten tiU . Fr. o. m. läsåret1969/70 bedrivs en begränsad försöksverksamhet med särskild gymnasialundervisning i glesbygder (prop. 1969: 1 bU. 10 s. 229, SU 1969: 35, rskr 1969: 103).Utbildningen bedrivs i form av lärarhand-Icdda självstudier jämteett avslutande år vid gymnasieskolan.Under innevarande läsår finns denna särskUda gymnasiala undervisning i ,och . Korrespondensundervisning på gymnasial nivå finnsf. n. i , , och . Kommunema har möjUghet attövergå till särskUd gymnasial undervisning i glesbygd. görunder innevarande läsår en utvärdering av ifrågavarande gymnasiala utbildningi glesbygd. I avvaktan på resultatet av denna utvärdering räknar överstyrelsenmed att varken UtbUdningen per korrespondens eller den särskUda gymnasialautbUd- 1972:1 Bilaga 10 217 ningen i glesbygd tiU /73 skall utvidgas tiUatt omfatta nya studievägar. EnUgtskolöverstyrelsen kommer kommunerna och ungdomsorganisationerna att fåstort behov av heltidsanställda fritidsledare. Detta har bl. a. dokumenteratsav överstyrelsens ungdoms-ledarutredning (SULU), som också redogjort för denförsöksverksamhet med ungdoms- ochfritidsledaratbUdnmg som ägt rum . Överstyrelsen finner detangeläget att en vidgad försöksverksamhet kommer till stånd och beräknar underförevarande anslag det ökade medelsbehovettiU . Kostnaderaa hänför sig lill höjda statsbidrag för ledarinstitutenvid gymnasieskolan, resekostnader för lärare och handledare, deltagamaskostnad för resor under praktikanttjänstgöringen samt till ett behov av ökadlärartUldeUiing. Reguljär gymnasialutbildning för gravt hörselskadade anordnas sedan den 1 juU 1971 iÖrebro kommuns gymnasieskola. Utbildningen är öppen för elever från hela riket. Inför läsåret1972/73 föreslår alt ytterligare en speciallärare för denenskilda talträningen med eleverna knyts fast till verksamheten. För arvode m,m, lill annan personal än studierektor och lärare föreslår överstyrelsen attytterligare , anvisas. Ökningeninnefattar medel till en tjänst som yrkesvägledare, en tjänst somhörselingenjör, en tjänst som hörseltekniker, en och en halv tjänst somteckenspråklolk, en tjänst som kurator, en halv tjänst som psykolog, tvåtjänster som kontorist samt ersättning för det merarbete verksamheten medförför annan personal inom kommunen. Försöksverksamhetmed gymnasial utbUdning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappadeanordnas vid Ingemundskolani kommun. Genom Kungl, Maj:ts beslut har en särskildstyrelse styrelsen för vårdartjänst inrättatsmed uppgift bl, a. att i samråd med planera den framlida,mer permanenta utformningen av nämnda verksamhet. Genom Kungl, Maj:ts beslutden har getts i uppdrag att inkomma med förslagliU de bestämmelser om organisation m, m, som erfordras för verksamheten underförsöksperioden. föreslår en radåtgärder som syftar lill att anpassa utbildningeni gymnasieskolan till invandrarelevers behov. Vid ett antal gymnasieskolor anordnas f,n, på försök en yrkes-inriktande grandkurs med individuell läroplantillrättalagd för invandrarelever. Syftet med kursen är att få elevemaöverförda till reguljär utbildning ellerplacerade på arbetsmarknaden. Enligt överstyrelsen bör utbildningenanordnas även under nästa budgetår på ett antal orter. I särskild skrivelse haröverstyrelsen gjort ytterligare framställning i frågan. Överstyrelsen föreslår vidare attstödundervisning för invandrarelever får anordnas i gymnasieskolan medtillämpning av samma regler som Prop.1972:1 Bilaga 10 218 Kostnaden för en sådanstödundervisning skuUe utgöra ca . om antalet invandrarelever igymnasieskolan skulle vara ca 2 000 som överstyrelsen antar. Vid gymnasieskolan iVästerås anordnas under innevarande läsår på försök en särskild klass förinvandrare. Utbildningen bedrivs enligt en modifierad tim- och kursplan förtvåårig social linje. Elevema har bl. a. möjlighet att läsa sitt eget modersmåloch att få svenskundervisningen förstärkt. Överstyrelsen hemställer om att vidbehov få utöka verksamheten tUl flera gymnasieskolor. I särskild skrivelse den26 juU 1971 har därjämte bl. a. hemställt om generelltbemyndigande att i gymnasieskolan få medge utbyte av främmande språk motinvandrarelevers modersmål. För förstärkning avskolledningen i kommuner med invandrarelever begär överstyrelsen slutligen . I särskUd skrivelse den 3februari 1971 bar i anhåUit om attfuiska språket i vissa hänseenden ges en förbättrad ställning i gymnasieskolan. 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 Anslag 1102 000 000 -(-176 000 000 -t-167000 000 Den av överstyrelsenföreslagna anslagsberäkningen framgår av följande sammanställning, a) gymnasieskolans linjeroch specialkurser 982877 000 b) föreståndare, biträdandeföreståndare och fritidsledare vid elevhem av rikskaraktär 206000 c) kommunala,landstingskommunala samt vissa enskilda sjukskölerskeskolor 29160 000 d) utbildning avtandsköterskor vid 134000 e) fackutbUdning avprogrammerare och systemmän 6704 000 f) särskilda kostnader vid heltidskurser förindustri och hantverk av verkstadsskolkaraktär 18900 000 g) särskilda kostnader förvissa inbyggda kurser 12000 000 Bidrag till pedagogiskstödpersonal 14312 000 Bidrag tiU personal förstudie- och yrkesorientering 3420 000 Kostnader förATP-avgifter 72719 000 Kostnader förarbetsgivaravgift 18403 000 Kostnader förlönekostnadspålägg 115900 000 Tekniska stödåtgärder m.m. ål handikappade elever 525000 Särskildgymnasial utbUdning i glesbygd samt korrespondensundervisning på gymnasialnivå 2 740 000 1 278 000 000 1972:1 Bilaga 10 219 Av framställning inhämtas bl. 1 a). Överstyrelsen föreslår att 274 000kr. anvisas för provisorisk förstärkning av skolledningen vid vissagymnasieskolor /73. 1 b). Överstyrelsenberäknar medel för bidrag tiU avlönande av två föreståndare, två biträdande föreståndare och tvåfritidsledare vid elevhem av rikskaraktär. 1 c). Överstyrelsen räknar med 1 030terminskurser i grundutbildning och 220terminskurser i vidareutbUdning av sjuksköterskor. 1 e). Överstyrelsen räknar läsåret1972/73 med 15 terminskurser i fackutbildningen av programmerare och systemmän,vilket innebär en ökning med fem kurser i förhåUande tiU innevarande läsår.Ökningen faller helt inom den s. k. kombinationsutbildningen. Överstyrelsen föreslår bidrag med . tUI omkostnader för den gymnasiala utbildningen för gravthörselskadade i , vilka medel fr. o. m. /73 föreslåsberäknade under 1 a) Lärarlönebidrag m.m., och . för övriga tekniskastödåtgärder åt handikappade elever. Överstyrelsen föreslår dessutom att 25 000kr. anvisas för att hörselskadade elever,som deltar i gymnasial utbUdning som inte ingår i den gymnasialautbUdningen för gravt hörselskadade i , skall få s, k, pedagogisk tolkassistans. Med skrivelse den 27januari 1970 överlämnade yrkesutbUdningsbe-redningen (YB) betänkandet Yrkesteknisk högskolutbildning(SOU 1970: 8), Betänkandet harremissbehandlats. En bred majoritet av remissinstanserna tiUstyrker i principYB:s förslag om s, k. yrkesteknisk högskolutbildning. När detemellertid gäUer att ta stälhiing till hur förslaget skall genomföras gåråsikterna isär. Detta torde delvis bero på att en rad utredningar vidtidpunkten för avlämnandet av yttrandena över YB:s betänkande arbetat medlikartade eller angränsande frågor. Delta gällert, ex. utbildningsutredning (U 68), lärarutbildningskommittén() och kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX). I flera yttranden samt i särskUdaskrivelser tiU från bl. a. arbetslagar- ocharbetsgivarorganisationer betonas det angelägna i att åtgärder vidtas så snabbtsom möjUgt för att yrkesteknisk högskolutbildning skall kunna komma tillstånd. En grupp remissinstanser, bl. a. ,universitetskanslersämbetet,och , framhåller att bl. U 68:sutrednmgsarbete har direkt betydelse för frågor som behandlas i YB:sbetänkande och att därför U 68 bör få i uppdrag att fortsätta behandlingen avYB:s förslag. Några remissinstanser bl. a. ochuniversitetskanslersämbetet anser att försöksverksamhet i anslutning tUlförslagen i betänkandet bör komma till stånd. Prop.1972:1 Bilaga 10 220 Genom beslut av Kungl. Maj:t den 8 juU1971 utfärdades tiUäggs-direktiv tUl U 68. Enligt direktiven skall U 68 vidutformningen av det eftergymnasiala utbUdningssystemet närmare överväga behovetav sådan utbUdning som YB föreslagit underbenämningen yrkesteknisk högskolutbildning. I direktiven konstaterasvidare att praktisk försöksverksamhet bör föregå det slutligaställningstagandet till utformningen av nya utbUdningslinjer. Vid utformningenav förslag till sådana försök bör U 68 främst uppmärksamma områden som f. n.inte tiUgodoses genom några motsvarande utbildnmgsmöjligheter. Förslagen bör iförsta hand avse utbildningslinjer med inriktning mot industriyrken, särskiltinom verkstadsindustrin. Vissmedicinsk och farmaceutisk yrkesutbildning framladehösten 1964 i betänkandet Farmaceutisk utbUdning och forskning (SOU 1964: 48)bl, a, ett förslag tiU reformering av receptarieutbildningen. Enligt dettaförslag skulle UtbUdningen anordnas inom ramen för ett under den farmaceutiskafakulteten lydande, men från denna organisatoriskt avgränsatreceptarie-institut. Dåvarande departementschefen förklarade med hänvisningtill UtbUdningen av laboratorieassistenteroch apotekstekniker att det fanns skäl överväga om inte ocksåreceptarieutbildningen borde inrymmas i yrkesskolorganisationen, I juni 1966fick YB uppdraget att utreda förutsättningarna för detta. Med skrivelse den 23 september 1970överlämnade YB betänkandet Viss medicinskoch farmaceutisk yrkesutbildning (SOU 1970: 50), Betänkandetinnefattade förslag till helt nya utbildningar för receptarier,laboratorieassistenter och apotekstekniker, YB tänkte sig att receptarieutbildningenskulle bedrivas som en s, k, kombinationsutbUdning,dvs, en kombination av utbildning vid gymnasieskola och universitet.Utbildningen skulle omfatta fyra terminer. Den nuvarande ordningen med entvåårig praktik på apotek skulle försvinna. Den praktiska utbildningen skulleförläggas till ett s, k, modellapotek. För laboratorieassistenternas ochapoteksteknikernas del föreslog YB att man skulle inrätta ytterUgare en linje(laboratorielinjen) i gymnasieskolan. skulle vara gemensamtför laboratorieassistenter och apotekstekniker. skulle enuppdelning ske på två grenar, en för medicinska laboratorieassistenter och enför apotekstekniker. Under ett tredje år skuUe laboratorieasisstenter kunnavälja ytterUgare speciaUseringar. Förslaget från YB har remissbehandlats.Yttranden har därvid avgetts av , statens farmaceutiskalaboratorium, statskontoret,universitetskanslersämbetet, , arbetsmarknadsstyrelsen.Svenska kommunförbundet. , sjukvårdsstyrelse, , skolsty- 1972:1 Bilaga 10 221 reisen i , i ,, ,akademikers centralorganisation, ,, , , , för klinisk fysiologi, Kemiska Industrikontor, ,, och Sverigeselevers centralorganisation. Remissmyndigheterna har i det stora helaanslutit sig lill huvudprinciperna i YB:sförslag liU ny receptarieutbildnuig. Utbildningen bör huvudsakUgen ligga påeftergymnasial nivå, den tvååriga praktiska utbildningen på apotek börförsvinna och den teoretiska utbUdningen förstärkas. Ett fåtalremissmyndigheter ansåg emellertid att förslaget kunde läggas tiU grund för en ny utbildning för receptarier.Bl. a. universitetskanslersämbetet, ochskolöverstyrelsen ansåg att ytterUgare utredning var nödvändig på flerapunkter. YB:s förslag attlaboratorieassistenlutbUdningen även i fortsättningen skuUe tUlhöragrundskolans kompetensområde föranledde stark kritik från de flestaremissmyndigheter. Man hävdade att utbildningen i stället borde bygga på lägst genomgången utbUdning påtvåårig linje i gymnasieskolan i med vad kompetensutredningenföreslagit för gruppen medicinsk-tekniska assistenter. Dessutom påpekademan att grundutbildningen av laboratorieassistenter omarbetades så sent /69 och att de första elevema som följer den omarbetade läroplanenintogs 1969. Någon utvärdering av den nya utbildningen har därför inte kunnatske. Vidare framhåller man att det föreUgger föga samhörighet meUan utbUdningen av laboratorieassistenter ochutbildningen av apotekstekniker. Yrkesutbildning och arbetsliv: samverkan ochansvarsfördelning EnUgt Kungl, Maj:tsbemyndigande har yrkesutbildningsberedningen (YB) haft attverkställa utredning rörande yrkesutbUd-ningens uppgifter, innehåll ochorganisation, YB har avlämnatsitt åttonde och sista betänkande Yrkesutbildning och arbetsliv: samverkan och ansvarsfördelning (SOU 1970:58), 1 betänkandet föreslås bl. a. inrättandeav arbetsmarknadens lokala och regionala yrkesråd samt av ett centraltyrkesråd. Vidare föreslås alt statsbidrag skaU utgå till branscheraas egnautbildningskonsulenter, att vid 30 årstjänster förfackinspektörer inrättas samt att ensamrådsgrapp skapas för den arbetslivsinriktade läraratbUdningen.Merkostnaderna för staten blir för dessa och vissa andra förslag enUgtberedningen 21 milj. kr. Dessutom föreslås nya statsbidragsbestämmelserför inbyggd undervisning. Beredningen redovisar dock inte 1972:1 Bilaga 10 222 detotala kostnadema härför men anser att de föreslagna nya statsbidragen skaU kunna ersätta alla hittUlsvarande bidragav statsmedel. YB föreslår att i landets ca 120gymnasieregioner inrättas arbetsmarknadens lokala yrkesråd (), som knyts till skolstyrelsen i gymnasieskolkommun. skaU bestå av minst tre representanterför arbetsgivare och arbetstagare vardera samt som regel en representant förskolstyrelsen. Rådet skall även ha skyldighet att adjungera företrädare förandra intressenter, när frågor av särskilt intresse för dessa behandlas. Nuvarande yrkesråd enUgt 17 § skollagen skall avvecklasefterhand som inrättas. Vid behov kan dessa srkesråd även kvarstå somreferensorgan, YB förutsätter vidare att organisationer som har etableradeorgan för lokal samverkan omprövar denna verksamhet i syfte att möjUggöra ettökat samarbete med . YB föreslår att inrättas successivt under periodenden tUl . skaU vidare knytas en heltidsanstäUd arbetsmarknads-konsulent.Denne skall vara anställd vid skolstyrelsen/skolkansliet med i instruktioninskriven uppgift att vara verkställande tjänsteman åt rådet. På det regionala planet föreslår YB attett arbetsmarknadens regionala yrkesråd(), inrättas i varje län. anknyts tiU länsskolnämnden och har en fastkäma av representanter för arbetstagare (3), arbetsgivama (3) samt förlänsstyrelsens enhet för samhällsplanering,länsskolnämnden, länsarbetsnämnden och utbildningsavdelning.Till varje regionalt råd knyts en arbetsmarknadskonsulent, anstäUd vidlänsskolnämnden och med i instruktionen inskriven uppgift alt varaverkställande tjänsteman åt rådet. skall inrättas med början den 1 juU 1972. I samband härmed föreslås att länsskolnämndemasnuvarande tekniska råd avvecklas. Övriga regionala samverkansorgan förutsätts ompröva sin verksamhet i syfteatt möjUggöra ökat samarbete med . YB föreslår vidare att ett centraltsamverkansorgan, arbetsmarknadens centralayrkesråd (ACY), inrättas. T. v. föreslås att nuvarande arbetsmarknadensyrkesråd får fungera som denna centrala instans. YB:s förslag avser inte attersätta nuvarande centrala samverkansorgan, men beredningen anser det vara ettmål för framtiden att mera samla det centrala arbetet och menar därför att enökad representation bör eftersträvas i rådet. YB föreslår att statsbidrag skall utgåtill 50 årstjänster som branschkonsulenter.Arbetsuppgifterna bör ses över och samordnas med andra insatser som görs förutvecklingen av den yrkestekniska utbildningen. Vidare föreslår YB att i enförsta omgång 30 årstjänster inrättas för fackinspektörervid . Genom att flertalet av dessa får korta förordnanden tre tUl blir det verkliga antalet inspektörer under varje årbetydUgt större. Prop.1972:1 Bilaga 10 223