prop · FV03134 · 1972-12-31 00:00:00 — Centrala valmyndigheten fördelarmandaten i på grundval av protokollen från länsstyrelserna ochfastställer också vilka personer som skall erhålla mandaten som ledamöter ochvilka personer som skall vara ersättare för riksdagsledamot (14 kap. 9 §).Fördelningen av platserna vid kommunalval handhas helt och hållet avlänsstyrelserna (14 kap. 15-20 §§). 3.6 Det primärkommunala suppleantsystemet Propositionen innehåUer ändraderegler rörande det primärkommunala suppleantsystemet. Liksom hUtUls skallsuppleanter utses endasl om kommunfuUmäktige beslutar det. Enligt de föreslagnabestämmelserna skaU dock antalet suppleanter för varje parti motsvara en avfuUmäktige bestämd kvotdel, högst hälften, av det antal ordinarie fuUmäktigesom partiet (ått i kommunen eller, om denna är indelad i valkretsar, ivalkretsen. För vaije i fuUmäktige representerat parti skall dock alltid utsesminst en suppleant. Vid fördelningen av suppleantplatserna skall beaktas endastde valsedlar som har legat till grund för besättandet av ordinarie plats. Denya reglerna om suppleanter för kommunfullmäktige har tagits in i 5 a resp. 5 §i de i prop. 1972:105 framlagda förslagen till ändringar i kommunallagen ochkommunallagen för . Allmänt om förslaget till lag om kyrkofuilmäktigval Bestämmelser som rörkyrkofuilmäktigval finns f. n. dels i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse(FSL), dels i kommunala vallagen (1930:253 - KVL). Sistnämnda lag reglerarockså förfarandet vid val av landstingsmän och kommunfullmäktige. I prop.1972:105 har föreslagits atl förfarandebestämmelserna beträffande de treborgerliga valen, dvs. riksdagsvalen samt valen av landstingsman ochkommunfullmäktige, skall föras samman i en ny vallag. Kyrkofullmäktigvalen harsålunda lämnats utanför den föreslagna regleringen. 1 fråga om dessa val harförutsatts att bestämmelser i stället skall tas in i en särskild lag och atl enproposition med förslag lill sådan lag skall föreläggas i god lidföre val (jfr prop. 1972:105 s. 88). 1 enlighet med vad som sålundaförutsattes i prop, 1972:105 har, som förut nämnts, inom justitiedepartementetnu utarbetats förslag till lag om kyrkofuilmäktigval. Vid utformningen av dettaförslag har utgångspunkten varil att den ordning som f. n. tillämpas i frågaom sådana val skall behållas i sina huvuddrag. Det har emellertid ansettslämpligt att söka samordna reglema om kyrkofullmäktigvalen medreglerna i den föreslagna vallagen. En sådan samordning har setts som angelägenframför allt av det skälet alt de nuvarande reglema i KVL till övervägandedelen gäller såväl för de borgerliga kommunala valen som förkyrkofullmäktigvalen och att förfarandet i de olika valen därför tidigare i höggrad har överensstämt. Del har framstått som praktiskt att låta dennaöverensstämmelse i görligaste mån beslå, även när regleringen av förfarandetsker i olika lagar. 1 förslaget lill lag om kyrkofuilmäktigval har följaktligeni stor utsträckning hänvisats till eller tagits upp direkta motsvarigheter tillbestämmelsema i förslaget till vallag som utgångspunkten allhuvuddragen i nuvarande ordning skall behållas har föranlett att i det nuutarbetade förslaget har förts in flertalet av de särbestämmelser förkyrkofuilmäktigval som finns i KVL och därutöver andra särskUda regler omsådana val. De hänvisningar till förslaget tillvallag som tagits in i del nu föreliggande lagförslaget avser bl. a.valorganisationen och rösllängdsför-farandet. För alt kyrkofullmäktigvalenskall kunna genomföras så smidigt som möjligl har jag sålunda bedömt det somönskvärt atl ocksä i fortsättningen samma valorganisalion fungerar såväl vidsådana val som vid de val som regleras i förslaget till vallag. Enligt det nuutarbetade lagförslaget skall därför valnämnderna i kommunerna pä samma sättsom tidigare handha också kyrkofullmäktigvalen. Av praktiska skäl är det vidareangeläget alt den röstlängd som används vid de borgerliga valen liksom f. n.utnyttjas också vid val av kyrkofullmäktige. Vissa särbestämmelser beträffanderöstlängden som har samband med reglerna i FSL om rösträtt vidkyrkofuilmäktigval och som finns upptagna i KVL har emellertid förts in i förslaget till lag omkyrkofuilmäktigval (se 8 § i förslaget). Även när det gäller förfarandet vidsjälva röstningen är det angeläget att det så långt möjligt tillämpas sammaordning vid kyrkofuilmäktigval som vid de val som regleras i förslaget lillvallag. Redan nu finns det emellertid skillnader på vissa punkter, t. ex.beträffande tiden för röstning i vallokal och tiden för poströstningen. Dessaskillnader harjag ansett böra behållas ocksä i fortsättningen (jfr 23 § resp.30 § i förslaget). I den mån bestämmelser som hartagits upp i det nu föreliggande lagförslaget i sakligt hänseende helt ellerhuvudsakligen överensstämmer med bestämmelser som finns i förslaget till vallageller som redan nu gäller har jag inte ansett atl de behöver behandlasytterligare i detta sammanhang. Sådana bestämmelser avser jag att i stället vidbehov kommentera i specialmotiveringen. Jag vill emellertid redan i dettaavsnitt ta upp dels frågan om valkuvert och valsedlar vid kyrkofullmäktigvalensamt kostnaderna för dem, dels frågan om behandlingen och sammanräkningen avpoströster som avges vid sådana val. Valkuvert och valsedlar vid kyrkofullmäktigvalen Reglema om valkuvert i förslagettill vallag (8 kap. 4-9 §§) innebär att ett enhetligt kuvert skall användas föraUa de tre samtidiga valen och att såväl valkuverten som de innerkuvert somskall begagnas vid röstning med valsedelsförsändelse skall ha de två nedrehörnen avskurna. svarar för samtliga kostnader för dessa kuvert.När det gäller valsedlar föreskrivs i 6 kap. i vallagsförslagel alt de skallvara lika till storlek och material och att de skall ha ohka färg för de skildavalen. TiU valsedlar får endast sådana blanketter användas som tillhandahållsav centrala valmyndigheten. På begäran förser centrala valmyndigheten utankostnad valsedelsblanketterna med partibeteckning, kandidatnamn och annattryck. Parti som är eller genom valet blir representerat i den församling valetgäller har rätt att få ett vissl antal valsedlar gratis. De regler om valkuvert ochvalsedlar som sålunda har tagits upp i förslaget till vallag överensstämmer iallt väsentligt med de särskilda regler som infördes års borgerligaval. Införandel av dessa regler hängde samman med att det för förstagången hölls tre samtidiga val och att det gällde alt så långt möjligt bemästrade speciella problem som därvid kunde uppstå. Några motsvarande regler infördesinte för kyrkofullmäktigvalens del. Vid dessa val tillämpades sålunda år 1970samma bestämmelser om valkuvert och valsedlar som tidigare gällt. Enligt min mening finns del nu likaUtet som anledning atl när det gäller kyrkofullmäktigvalen införa enmotsvarighet till den i vissa avseenden komplicerade ordning i fräga omvalsedlar och valkuvert som skall gälla för de tre borgerliga valen och somframför alll är föranledd av att dessa hålls . 1 stället bör - med ettundanlag som jag strax skaU återkomma tUl - de regler på detta område som nufinns i KVL föras över oförändrade till den nya lagen om kyrkofuilmäktigval.Det sagda innebär, såvitt gäller valsedelsframställningen, attden även i fortsättningen helt och hållet bör ombesörjas av partierna. Det ärdärvid önskvärt atl partiernas valsedlar inle är av alltför skiftande sloriek.Cenlrala valmyndigheten kan vid behov utfärda rekommendationer beträffandevalsedlarnas format. När det i övrigt gäller valsedlarnas utförande ochinnehåll bör det i lagen om kyrkofuilmäktigval Uksom i KVL ställas upp krav påatt de är av vitt papper och upptar partibeteckning. 1 överensstämmelse medvad som har föreslagits i fråga om de borgerliga valen bör vidare rekommenderasatl valsedel skall uppta kandidatnamn. Det nuvarande kravet på att valsedelskall uppta giltigt namn bör alltså slopas även vid kyrkofuilmäktigval. Vidarebör, Ukaledes i överensstämmelse med förslaget lill vallag, rekommenderas alt valsedelskall innehålla uppgift om valkrets och vilket val som avses. Kostnaderna förvalsedelsframställningen, inklusive papperskostnaderna, bör liksom hittillsbetalas av partierna. Även i fortsättningen bör emellertid varje församUngkunna beslula alt parti som är eller genom valet blir representerat ikyrkofullmäktige skall få bidrag lill sina valsedelskoslnader. 1 KVL föreskrivs f. n. att väljarnai vallokal skall ha tillgång till blanketter till valsedlar. Denna regel börbehållas. Valsedelsblanketterna bör liksom tillhandahållas genomvalnämndens försorg. Om partierna hell och hållet skallsvara för valsedelsframställningen vid kyrkofullmäktigvalen, innebär detta inte vid dessa val kan använda valkuvert och innerkuvert med avskurna hörn,eftersom ett sådant system förutsätter att endast valsedlar med standardiseratformat får begagnas. Vid kyrkofullmäktigvalen måste man i stället användakuvert av traditionell typ, dvs. utan avskurna hörn. Självfallet är del en viss nackdelatl man inle kan använda samma kuverttyper vid de kyrkliga som vid deborgerliga valen. Det är emellertid endasl tvä kuverttyper som behöverframställas särskill till kyrkofullmäktigvalen. När det gäller andra kuvert änval- och innerkuvert, dvs. ylterkuvert vid poströstning och vid röstning medvalsedelsförsändelse, kan samma kuverltyper begagnas som vid de borgerligavalen. Enligt gällande regler får ikyrkofuUmäktigvalen användas endast sådana valkuvert som tillverkas avstatsverket. Denna ordning bör gälla även i fortsättningen. Däremoi finns detskäl att sätta i fråga om man skall behålla den nuvarande regeln attförsamlingama skall betala kostnaderna för kuvert som tillhandahålls dem.Enligt vad jag har inhämtat kan den sammanlagda kostnaden för framställning avde särskilda val- och innerkuvert som behövs vid kyrkofuilmäktigval i dagenspenningvärde beräknas komma alt uppgå lill ca . Om församlingarna äveni fortsättningen slutligt skall stå för kuvertkostnader, belastas statsverket(cenlrala valmyndigheten) med fakturerings- och bevakningskoslnader som uppgårtill ett inte obetydligt belopp. Det anförda leder enligt min mening till atlman på denna punkt bör awika från vad som gäller f. n. och i fråga om kyrkofullmäktigvalen liksom beträffande deborgerliga valen ha en ordning som innebär att statsverket helt och hålletsvarar för kuvertkostnaderna. Behandlingen och sammanräkningen av poströster vidkyrkofuUmäktigval har röstsammanräkningen isåväl borgerliga val som kyrkofuilmäktigval skett dels i vallokalerna, delshos länsstyrelserna. Sammanräkningen i vallokalerna har varit preliminär ochavsett endast de röster som har avgetts i vallokal medan sammanräkningen hoslänsstyrelserna varit slutlig och omfattat samtliga vid valet avgivna röster.Della har inneburit att röster som avgetts på postanstait har sänts avröstmottagarna lill länsstyrelserna. Det har ankommit på länsstyrelserna attgöra den erforderliga kontrollen av dessa röster och att därefter räkna demtillsammans med vallokalrösterna. Enligt förslaget till vallag (13och 14 kap,) skall sammanräkningen av röster vid de borgerliga valen också ifortsättningen ske i två etapper, dvs. dels i valdistrikten, dels hos länsstyrelserna.1 fråga om poströsterna har emellertid i vallagsförslaget tagits in nya regler.Enligt dessa skall sådana röster sändas till valnämnderna i de olika kommunernaför att distribueras ut till de olika vallokalerna och ingå i den preliminärasammanräkningen där. Om rösterna inte hinner sändas i lid till vallokalerna,skall de i stället räknas preliminärt hos valnämnden. Den ordning som har föreslagits ifråga om de borgerliga valen har framför allt föranletts av alt antalet röstersom vid sädana val avges på postanstalt är mycket stort. Vid valavgavs sålunda ca 694 000 poströster. Detta förde med sig att kontroUen avdessa röster blev mycket betungande för länsstyrelserna och att det slutligavalresultatet starkt fördröjdes. Del preliminära valresultatet blev ocksåotillförlitligt genom all elt så stort antal poströster lämnades utanför.Avsikten med de regler som tagits upp i vallagsförslaget är atl länsstyrelsernaskall befrias från den tidsödande kontrollen av det stora antalet poströster,varigenom den slulliga sammanräkningen påskyndas. vinns fördelen atlvalnattens preliminära valresultat också omfattar flertalet poströster och attett preliminärt valresultat omfattande samtliga röster kan föreligga någradagar efter valdagen. 1 fråga om kyrkofullmäktigvalenvisar tidigare erfarenheter atl antalet poströster vid sådana val ärförhållandevis litet. Sålunda var antalet poströster vid val endast 5375 eller någol under 0,av samtliga avgivna röster. Även om molsvarandesiffror vid val var inle oväsentiigt högre och uppgick tUl 32 460resp. , framstår anlalet poströster vid kyrkofullmäktigvalen som lågtvid en jämförelse med de borgerliga valen. Delta förhållande gör det enligt minmening obehövligt att vid dessa val tillämpa den nya ordning för behandling avpoströster som föresläs i fråga om de borgerliga valen. Poströsterna vidkyrkofullmäktigvalen kan sålunda inte antas komma att utgöra en sädan belastning på länsstyrelserna alt kontrollen av dem medförnågon mer påtaglig fördröjning av det slutliga valresultatet. Med hänsyn till det sagda anser jagatt man beträffande kyrkofullmäktigvalen bör behålla den hittillsvarandeordningen för behandling av poströster. 1 förslaget till lag omkyrkofuilmäktigval har följaktligen förts in regler som innebär attpoströsterna liksom skall sändas till länsstyrelsema för altkontrolleras där och därefter ingå först i den slutliga sammanräkningen. F. n, har såväl kommun somförsamling och kyrklig samfällighet möjlighet att bestämma att del skall finnassuppleanter för fuUmäktige. Några bestämmelser om hur många suppleanter somskall utses finns inte. På denna punkt föreslås emellertid i prop. 1972:105 (s.3436) ändringar såvitt gäller suppleanter för kommunfullmäktige. I enlighetmed vad som föreslagits av utredningen om den kommunala demokratin (se betänkandetDs C 1 97 1 :4) föreslås sålunda i propositionen ändringar i kommunallagen ochkommunallagen för som innebär att antalet suppleanter för varjeparti skall motsvara en av fullmäktige bestämd kvotdel, dock högst hälften, avdet antal ordinarie fullmäktigplatser som partiet fått i kommunen eller, omdenna är indelad i valkretsar, i valkretsen. För varje parti som ärrepresenterat i fuUmäktige skall dock alltid utses minst en suppleant. Enligt utredningen om den kommunalademokratin bör det system för utseende av suppleanter som föreslagitsbeträffande de borgerliga primärkommunerna gälla även i de kyrkligaförsamlingarna. Jag har redan i prop. 1972:105 (s. 110) anslutit mig till dennaåsikt. För atl den åsyftade överensstämmelsen skall åstadkommas bör nu ändringske i de bestämmelser i som handlar om utseende av suppleanter förkyrkofullmäktige. Rösträttsreglerna i lagen om församlingsstyrelse 1972:105 (s. 34-36) harföreslagils vissa ändringar i bestämmelserna om rösträtt i kommunallagen ochkommunallagen för . Ändringarna har samband med det nyarösllängdsförfarande som föreslås i propositionen och som innebär attröstlängden skall baseras direkt på kyrkobokföringen och inte längre påmanlalslängden (jh 4 kap. 2 § vallagsförslaget). I överensstämmelse därmedföreslås de nämnda röst-rättsbestämmelserna få det innehållet att rösträttskall tillkomma envar som är kyrkobokförd i kommunen, förutsatt atl hanuppfyller de övriga villkor som gäller för rösträtt. Jag har tidigare anfört som minmening att den röstlängd som används vid de borgerliga valen bör utnyttjasockså vid val av kyrkofullmäktige. Med hänsyn härtill bör i FSL;srösträttsbeslämmelser göras ändringar motsvarande dem som föreslagits ikommunallagarna. Det förslag till vallag som harlagts fram i prop. 1972:105 innehåller bestämmelsen att parti som är ellergenom valet blir representerat i den församling som valet gäller har rätt attgratis erhålla så många valsedlar som motsvarar fyra gånger antaletröstberättigade i valkretsen resp. valet (se 6 kap. 5 §). Som jag uttalade iden nämnda propositionen (s. 93) har bestämmelserna om gratisvalsedelstilldelning visst samband med reglerna om StatUgt partistöd. Enligt denuvarande reglerna om partistöd utgår sådant stöd lill parti som har deltagit isenaste val till och därvid vunnit mandat. Som jag påpekade i prop.1972:105 har emellertid partistödsutredning i ett avgivetbetänkande (SOU 1972:62) föreslagit alt parti som inte har blivit företrätt iriksdagen men vars andel av rösterna i hela landet är större än skall fåavtrappat partistöd. Enligt vad jag framhöll i propositionen är det naturiigtatl samma regler gäller i fråga om rätten alt vid riksdagsval få valsedlargratis som i fråga om rätten att få statligt partistöd. Ompartistödsulredningens nämnda förslag genomfördes, borde sålunda enligt min dåframförda uppfattning den ordningen gälla atl parti som vid lidigareriksdagsval har fått eller vid del aktuella valet får en sådan andel avrösterna i hela landet att det enligt de föreslagna reglerna blir berättigattill partistöd också ha rätt att gratis erhålla valsedlar upp till detförordade maximiantalel. I avbidan på ställningstagandet tillpartistödsutredningens förslag ansåg jag emellertid alt man t. v. borde behållade förutsättningar för fri valsedelstilldelning som tidigare gällt. Ställning har tagits tillpartistödsulredningens förslag. Sålunda har i prop. 1972:126 lagts fram förslagtill lag om statligt slöd till politiska partier. Lagen överensstämmer med vadpartistödsutredningen föreslagil och innehåller sålunda bl. a. en bestämmelseom avtrappat partistöd till parti som ej blivit företrätt i men somfått av rösterna i hela landet. 1 överensstämmelse härmed bör nudet nya vallagsförslagets bestämmelse om fri valsedelstilldelning vidriksdagsvalen ändras på sätt som jag har aviserat i prop. 1972:105.Bestämmelserna i vallagsförslaget om fri valsedelstilldelning vid de kommunalavalen bör däremoi lämnas oförändrade. 1 enlighet med del anförda har inomjustitiedepartementet upprättats, utöver förslag till lag omkyrkofuilmäktigval, förslag till 1. lag om ändring i lagen (1961:436)omförsamlingsslyrelse, 2. ändring i det förslag till vallag som har lagtsfram i prop. Det under 1 angivna förslaget har upprättats i samråd med föredra gande statsrådet för kyrkoärenden. 6 Specialmotivering till framlagda lagförslag 6.1 Förslaget till lag omkyrkofuUmäktigval Som jag har nämnt har iförslaget till lag om kyrkofuilmäktigval i stor utsträckning hänvisats tilleller lagits upp direkta motsvarigheter till bestämmelser i det genom prop.1972:105 framlagda vallagsförslaget. har emellertid förts inflertalet av de särbestämmelser om kyrkofuilmäktigval som finns i KVL ochdessutom andra särskilda regler om sådana val. Förslaget till lag omkyrkofuilmäktigval, som omfattar 50 paragrafer, följer i huvudsak sammadisposition som vallagsförslaget. 1 1-3 §§ finns inledande bestämmelser som harsin motsvarighet i 1 kap. vallagsförslagel. 2 och 3 kap, i vallagsförslagetmotsvaras av förevarande förslags 4-7 §§, som avser valkretsar, valdistrikt ochvalnämnd m. m. 1 8 § finns regler om röstlängd som kompletterar reglerna omallmän röstlängd i 4 kap. i vallagsförslaget. 5 kap. i vallagsförslaget, somhandlar om registrering av partibeteckning m. m., saknar motsvarighet iförevarande lagförslag. 913 §§ i förslaget innehåller regler om valsedlar ikyrkofuUmäktigval, dvs. sådana regler som i vallagsförslaget finns i 6 kap. 1reglerna i 1416 §§ om röstkort vid kyrkofuilmäktigval hänvisas i stor utsträckningtill 7 kap. i vallagsförslaget. Bestämmelserna om röstning i kyrkofuilmäktigvalfinns i 1740 §§. Dessa bestämmelser anknyter till bestämmelsema i 8-12 kap. ivallagsförslaget. Rösträkningsbestämmelser, som finns i 13 och 14 kap. ivaUagsförslaget, har tagits upp i 41-48 §§ i förslaget till lag omkyrkofuilmäktigval. Reglerom bevis och besvär över valutgången, som ivallagsförslagel behandlas i 1 5 kap., finns i 49 och 50 §§ i förevarandeförslag. Inledande bestämmelser (13 §§) 1 denna paragraf anges atl lagengäller vid val av kyrkofullmäktige. Lagen är tillämplig vid val av fuUmäktigeför såväl församling som kyrklig samfällighet. En bestämmelse härom,motsvarande 62 § första stycket KVL, har lagits in i andra stycket avparagrafen. 1 2 § första stycket förslaget tillvallag har föreskrivits att det för val enligt lagen skall finnas en cenlralvalmyndighet och all Kungl. Maj:l bestämmer vilken myndighet som skall vara cenlralvalmyndighet. En molsvarande bestämmelse har tagils in i första siycket iförevarande paragraf. Lämpligen bör samma myndighet förordnas all vara centralvalmyndighet enligt båda lagama, 1 paragrafens andra stycke harliksom i 2 § andra stycket förslaget till vaUag föreskrivits atl det ankommerpå centrala valmyndigheten att meddela tillämpningsföreskrifter. 1 paragrafens första stycke angesnär val i hela riket av kyrkofullmäktige skali äga rum. Jag har inte funnitskäl föreligga att nu förorda någon ändring i fråga om tidpunkten för dessaval. Bestämmelsen i detta avseende överensstämmer sålunda med vad som gällerenligt 1 1 § 1 mom. KVL. 1 fråga om kyrkofuilmäktigval som inte är allmänt,dvs. omval eller val i nybildad församling, gäller enligt 1 1 § 2 mom. KVL allsådant val skall äga rum på den sön- eller helgdag som sist trettiofemte dagenförut bestäms av . Beträffande församUng i gäller enligt13 § andra stycket FSL att valdag vid annat än allmänt val är den sön-ellerhelgdag som bestämmer. 1 överensstämmelse med vad somföreskrivits i 3 § förslaget till vallag beträffande val av landstingsmän ellerkommunfullmäktige som ej omfattar hela riket föreskrivs i andra stycket avförevarande paragraf att val av kyrkofullmäktige som ej omfattar hela riketalltid skall äga rum . Med hänsyn till att det kanförekomma kyrkofuilmäktigval i flera församlingar och i skilda län, har jag ansettdet lämpligt att föra in en bestämmelse om att skall samråda medcentrala valmyndigheten innan den bestämmer valdag. Regeln om valdag i andrastycket gäller församling såväl inom som utom , vilket medför att dennuvarande särregeln i FSL för församling i inte längre behövs. Valkretsar, valdistrikt och valnämnd m. m. (47 §§) Paragrafen innehåller en hänvisningtill FSL i fråga om församlings eller kyrklig samfällighets indelning ivalkretsar. Molsvarande hänvisning finns f. n. i 2 § KVL. De bestämmelser somavses med hänvisningen är 12 §och 33 § a FSL. I paragrafens första och andrastycken har tagits in de bestämmelser om valdistrikt som finns i 3 § 3 mom.KVL. Nämnda lagrum i KVL innehålleringen bestämmelse om när länsstyrelses beslul om valdistriktsindelning träderi kraft. 1 fråga om fuUföljd gäller all besvär får anföras i den ordning som ärbestämd för överklagande av länsstyrelses beslut i mål vilka bedöms efter FSL,dvs. För att överensstämmelse skall uppnås med vaUagsförslageti fräga om tid för ikraftträdande och fullföljd föreskrivs i tredje stycket avförevarande paragraf att 3 kap. 3 § tredje stycket och 6 § första stycketvaUagen skall äga motsvarande tillämpning beträffande länsstyrelses beslul omindelning i valdistrikt för kyrkofuilmäktigval. Sådant beslul skall aUtså gällafr. o. m. året efter det då beslutet vann laga kraft. Talan mot länsstyrelsensbeslut skaU föras hos kammarrätten genom besvär. En särskildövergångsbestämmelse som avser valet har tagils in i förslaget (punkt 3). Som en motsvarighet till 3 kap. 3 §andra stycket andra punkten i vallagsförslaget har i andra stycket avförevarande paragraf föreskrivits att skall bereda församlingentillfälle att yttra sig innan den fattar beslut om valdistriktsindelning.Dessutom har föreskrivits att valnämnden i berörd kommun skall höras. Som jag redan anfört i den allmännamotiveringen är det önskvärt att samma valorganisation fungerar vid bådeborgerliga och kyrkliga val. I 6 § första stycket anges i enUghet härmed att deuppgifter som enligt lagen om kyrkofuilmäktigval ankommer på valnämnd fullgörsav valnämnden i den kommun inom vilken valdistriktet finns.