prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:t tidigare denna dag beslutat delsatt föreslå att antaga de av lagrådet granskade lagförslagen med deändringar som vidtagits i dem och de övriga författningsförslag, för vilka hanlämnat en redogörelse till statsrådsprotokollet för , delsatt bereda tillfälle att avge yttrande över förslag till ändringar ivissa andra författningar för vilka han också lämnat en redogörelse tillsistnämnda protokoll. Författningsförslagen har fogats som bihang 2 till bilaga3. Jag hemställer nu att Kungl. att godkänna de riktlinjer förregionalpolitiken och för hushållningen med mark- och vattentillgångarna, förvilka jag lämnat en redogörelse till statsrådsprotokollet för den 29 september1972, 1. att godkänna de förslag till a. uttalande om de allmänna regionalpolitiska målen, b. ramar för planeringen av verksamheten i länen och c. plan för utveckling av den regionala strukturen, om vilka Kungl. Maj:t enligt utdragav statsrådsprotokollet för fattat beslut (bilaga 1,punkterna 1-3), 2. att besluta om ettregionalpolitiskt handlingsprogram i enlighet med det av Kungl. Maj:t enligtutdrag av statsrådsprotokollet för fattade beslutet(bilaga 1, punkt 4), att avge yttrande över det förslagtill riktlinjer för hushållningen med mark och vatten, om vilket Kungl. Maj:tenligt utdrag av statsrådsprotokollet för fattat beslut(bilaga 2), att godkänna det förslag tillriktlinjer för organisationen för en fysisk riksplanering, om vilket Kungl.Maj:t enligt utdrag av statsrådsprotokollet för fattatbeslut (bilaga 2), att antaga de på de angivnariktlinjerna grundade lagförslag, om vilka Kungl. Maj:t enligt bilagda utdragav statsrådsprotokollet fattat beslut (bilaga 3), att avge yttrande över de förslag till a. kungörelse om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) och b. kungörelse om ändring i allmänna ordningsstadgan(1956:617), om vilka Kungl. Maj:t enligtbilagda utdrag av statsrådsprotokollet fattat beslut (bilaga 3). Med bifall till vad föredragandensålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnarHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att till skall avlåtasproposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Go,.bo,g,o»svc..nAB.S,h,,jg3 1972:11 Bilaga 1 Regionalpolitiskthandlingsprogram m. m. Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen A UPPGIFTER OM DEN REGIONALA STRUKTUREN A.l Behov av ett enhetligt bakgrundsmaterial De ohka länsstyrelsernas förslagtill handlingsprogram enligt länsprogram 1970 utgör det material som har denstörsta betydelsen vid utformandet av ett regionalpolitiskt handlingsprogram.Detta gäller både för länsprogrammen som en källa för sakinformation och analyssamt för de prioriteringar inom länen som utgör väsentliga underlag vidlösandet av de nödvändiga avvägningsfrågorna på riksnivån. Länsprogrammen ärsammanställda mot bakgrund av för alla länsstyrelser gemensamma anvisningar.Trots detta är det i många avseenden svårt att göra direkta jämförelser mellanlänsprogrammen, vilket till en del speglar olikheter i angreppssätt vid deskilda länsstyrelserna men också beror på den starkt skiftande verklighet somlänen erbjuder. Behovet av enhetliga bakgrundsdata aktualiseras således avflera skäl. En indelning av kommunblocken iortstyper efter deras regionala funktioner utgör ett viktigt led i utformningenav ett program. En sådan indelning måste innebära att lika orter börklassificeras lika. Data som visar orternas placering i förhållande till varandrakan här tjänstgöra som ett underlag samt ge information i vad mån speciellaåtgärder kan krävas för att i oUka avseenden bringa upp en ort till entillfredsställande nivå. Olika typer av regionalaobalansproblem som inte sammanfaller med indelningen i ortstyper kanaktualisera samhällehga åtgärder. Vid bedömningen av vilka orter som främstbör komma ifråga för åtgärder och vilken omfattning dessa åtgärder bör få finnsett uttalat behov av jämförbara mått på hur orter förhåller sig till varandra ifråga om sådana problem. Vidare bör problem som har identifierats och påtalatsi ett län kunna identifieras också i andra län varigenom möjligheter skapas attföra en allmän diskussion mot bakgrund av realistiska mått på problemensomfattning. I ett regionalpoUtiskthandlingsprogram bör de regionala problemen betraktas under bortseende frånadministrativa indelningar. Det finns även anledning att uppmärksamma behovetav mellan olika län jämförbara data som belyser förhållandena inom de skildalänen, dels för att ge länsstyrelserna och länens invånare möjligheter att sede egna problemen i ett något vidare perspektiv, dels för att kommunblockensställning inom resp. län skall kunna påverka bedömningen av kommunblockens problem.Den sista synpunkten betyder att förhållanden inom länen bör påverkasträvandena efter likartade bedömningar av orter inom en och samma ortstyp.Redovisningen av bakgrundsdata måste av dessa skäl ske inte bara sakområdesvisutan också på sådant sätt att ortens betydelse i länet framgår någorlundaklart. Minsta planeringsenhet ilänsprogrammen utgörs av kommunblock samt i vissa fall av planeringsregionerbestående av flera block. Nr 111 Bilaga 1. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 2 få undantag väljs i denna framställning kommunblocket somregional redovisningsnivå. För invånarna i ett kommunblock kani många fall förhållandena inom en vidare region än den egna kommunen vara avintresse. Sä kan t. ex. den lokala arbetsmarknad inom vilken pendhng är möjligomfatta flera kommuner. På samma sätt kan den egna kommunens serviceutbud varaav mindre intresse om ett kvalitativt överlägset utbud finns lätt tillgängligti en angränsande kommun. Viss redovisning sker därför på lokala arbetsmarknadsområden(approximerade till att omfatta ett område med radie från centralorten).Vidare har i de tablåer över länen som finns i slutet av detta bihangeftersträvats att redovisa närbelägna kommunblock tillsammans, varvid det börbli möjhgt att för vissa variabler avläsa sambandet mellan kommunblock. Det kan således konstateras att deti den följande framställningen finns ett behov att gruppera landets kommunblockefter ortstyp. Länsstyrelserna har i sina förslag till länsprogram lämnatförslag till en sådan klassificering. En utförlig redogörelse för bakgrundentill och resultatet av denna klassificering lämnas i proposition 1972:111bilaga 1, avsnitt 9.3. Kommunblocken delas i länsstyrelsernas förslag in istorstäder, storstadsalternativ, regionala tillväxtcentra, serviceorter samtövriga orter, alla med skilda kriterier på serviceutbud och arbetsmarknadensstorlek. Med några mindre modifieringar kommer länsstyrelsernas indelning attanvändas i det följande. Modifieringarna av länsstyrelsernasförslag rör dels terminologin, dels vissa mindre justeringar för att åstadkommaen mera enhethg bedömning. Nästan alla länsstyrelser harutpekat ett eller flera storstadsaltemativ. De föreslagna storstadsalternativenär samtliga primära centra inom sina resp. län; denna term kommer att användasi fortsättningen. Länsstyrelsernas förslag till regionala tillväxtcentra utgöri de flesta fall länsdels-centra inom länet. I analogi med termen primäracentra används i det följande termen regionala centra. Övriga kommunblock ilänen har i länsstyrelsernas förslag antingen benämnts serviceorter ellerövriga orter. Skillnaden mellan de två typerna av kommunblock ligger närmast pååtgärdssidan varför denna distinktion ej bibehålhts här. Termen kommuncentraanvänds för båda dessa ortstyper. 1 några länsprogram har man vidortsklassificeringen utpekat två eller flera kommunblock som fått en gemensamklassificering. Vid redovisningen av bakgrundsdata har dessa orter i någrasammanhang samredovisats. A.2 Principer för urvalet av bakgrundsdata För att möjliggöra överblick avförhållandena i kommunblocken måste de data som presenteras i det följande varabegränsade till sin omfattning och komplexitet. Möjligheter till sådanöverblick har erhållits genom att på länstablån presentera regionalpolitisktintressanta data i s. k. minidiagram. Ambitionen har varit att på ett endauppslag ge den information som rör Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 3 Denna överblick har kunnat erhållas endast tillpriset av en minskad detaljrikedom. Vid valet av data har eftersträvatsen belysning av så många fält som möjligt. Huvudvikten har därvid lagts viddata som belyser förhållandena på arbetsmarknaden men även utbudet av servicehar kartlagts. Dessutom finns ett behov av att visa allmänna demografiskauppgifter om kommunblocken. Varje variabel som tas med skall på ettmeningsfullt sätt belysa regionalpolitiskt intressanta frågeställningar. 1 detföljande görs en punktvis genomgång av frågeställningar samt av mätare som kanbeskriva situationen i kommunblocken i dessa avseenden. Av de variabler somdiskuteras som möjliga mätare kommer endast ett urval att kunna redovisas pålänstablåerna. Detta urval presenteras i avsnitt 3. A.2.1 Den enskildes krav på arbetsmarknaden Regionala olikheter i ekonomiskstandard har varit föremål för uppmärksamhet i flera regionalpolitiska beslut. Inkomstnivå perinkomsttagare eller per invånare kan erhållas från inkomststatistiken. Med densenare mätaren beaktas yrkesverksamhetsgradens variationer. Inkomstnivån inomindustrin synes ha speciell betydelse på grund av att industrins sammansättningi viss utsträckning påverkas genom statUga åtgärder. Följande mätare ärmöjliga, nämhgen Arbetsmarknadens stabilitet eller robusthet Arbetsmarknadens stabihtet ellerrobusthet kan avläsas i dess större eller mindre konjunkturkänslighet ochgraden av känshghet inför strukturomvandlingar. Stabilitet kanåstadkommas på olika sätt. Stora lokala arbetsmarknader gerpendlingsmöjligheter som utjämnar slumpvariationer. Stor andel expansivanäringar minskar konjunkturnedgångarnas svårighetsgrad. En stor andeloffenthgt anställda ökar arbetsmarknadens stabilitet. Många små industrier iflera olika branscher minskar slumpvariationerna. Ett eller flera stora väletableradeoch välskötta företag kan dock ge mindre variationer. Följande mätare ärmöjhga, nämligen - den lokala arbetsmarknadens storlek Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 4 andel industrier med en förutsedd negativsysselsättningsutveckling andel sysselsatta inom jord- ochskogsbruk förädlingsvärde per sysselsatt inomindustrin andel sysselsatta i offentligtjänst. Härmed avses arbetsmarknadensmöjligheter att ge sysselsättning åt individer med olika utbildnings- ochyrkesspeciaUsering. Detta påverkar möjligheterna för framför allt kvinnor ochmera allmänt för yngre välutbildad arbetskraft att få sysselsättning inom enregion. Den regionalafördelningen på olika typer av utbildning är svår att belysa med offentligstatistik. Andelen sysselsatta inom offenthga tjänster ger ofta en goduppfattning om arbetsmarknadens möjligheter att bereda arbete åt de aktuellagrupperna. Även andelen förvaltningspersonal inom industri bidrar till att geen sådan bild. Ett mera indirekt mått ligger i flyttningsbilden i de lägstaåldersgrupperna ställd i relation till totalflyttningen. Möjligheten förfamiljemedlemmar med olika yrken till samtidig yrkesverksamhet skulle kunnamätas med specialiseringsindex och den kvinnhga yrkesverksamhetsgraden.Följande mätare är möjliga, nämhgen förvärvsintensitet, speciellt förkvinnor flyttningsbilden i åldersgruppen20-29 år ställd i relation till totalflyttningen flyttningen uppdelad på svenska ochutländska medborgare andel sysselsatta inom offentligförvaltning specialiseringsindex, för helanäringslivet och för industrin. Framför allt äldre och lokalt låstarbetskraft har intresse av att befinthga arbetsuppgifter bibehålls. En snabbstrukturomvandling blir, även när den i och för sig inte medför en minskning avdet totala antalet arbetstillfällen, en negativ faktor för dessa människor. Minskningen avantalet arbetstillfällen är huvudsakligen ett problem förknippat medsysselsättningsutvecklingen inom de areella näringarna. Även strukturelltbetonade problem inom industrisektorn kan i framför allt branschmässigtensidiga regioner leda till friställning av arbetskraft. Följande mätare ärmöjhga, nämligen andel sysselsatta inom jord- ochskogsbruk andel sysselsatta inom industriermed en förutsedd sysselsättningsminskning Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 5 A.2.2 Företagets krav på arbetsmarknaden Arbetsmarknadenselasticitet för företagen För företaget är det en fördel omarbetsmarknaden utan alltför stora svårigheter kan absorbera enskilda företags expansionoch kontraktion. Antal invånare inomden lokala arbetsmarknaden, dvs. Antalindustrisysselsatta ger möjligen en än bättre bild. Därvid bör det störstaföretagets andel uppmärksammas. För detta företag måste arbetsmarknadensstorlek ses i ljuset av den egna andelen. För övriga, mindre företag räcker detmed uppgifter om totalarbetsmarknadens storlek. Följande mätare är möjliga,nämligen antal industrisysselsatta i kommunblocket Förekomst av speciella och generella lokaliseringsfördelarför företagen Med lokaliseringsfördelar avses defördelar som följer för företag av att ligga i ett område med andra företaginom samma bransch resp. fördelen av att ligga i ett område med ettdifferentierat näringshv. Boråsregionen och vissa delar av Bergslagen harsannolikt utpräglade speciella fördelar att erbjuda företag inom textil- resp.stålbranscherna. och erbjuder troligen mera generella fördelar. Några direkta mättpå skillnaden i lokaliseringsförutsättningar mellan regioner finns inte. Detblir därför nödvändigt att göra indirekta mätningar. Speciellalokaliseringsfördelar erhålls genom branschensidighet. Generellalokaliseringsfördelar genom en omväxlande branschstruktur och genom ettallsidigt utbud av företagsservice. Följande mätare är möjliga, nämhgen branschensidighetens omfattning (ivissa fall gynnsamt för företag inom den dominerande branschen) arbetsmarknadens storlek, t. ex.antal invånare inom pendlingsavstånd företagens fördelning på storleksgrupper {ett stort företag kan ge obetydliga lokaliseringsfördelar förövriga mindre företag) förekomst av ett till vissa branscher specialiserat utbildnings- och forskningsutbud. Lokal rekrytering av arbetskraft med skilda specialiteter En differentierad arbetsmarknad därolika yrkesspecialiteter är företrädda bör öka rekryteringsmöjlighetema hksomett utbildningsutbud inom för företagen intressanta områden. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 6 Följande mätare är möjUga, nämligen den lokala arbetsmarknadens storlek specialiseringsindex (högspecialisering kan vara en fördel för företag inom den dominerande branschen) förekomst av olika typer avutbildning. Utbud av arbetskraft från tillbakagående näringsgrenar För värderingen av denna faktor ärförekomst av ett rekryteringsuppland, för vilket den aktuella ortenrepresenterar en naturhg boende-eller inpendlingsort, av betydelse. Storlekenav de tillbakagående näringarna torde också vara av intresse. Följande mätare är möjliga, nämligen andel inom jord- och skogsbruk inomkommunblocket eller i länet andel inom industri med enförutsedd sysselsättningsminskning sysselsättningsgapen enligtlänsplanering 1967. A.2.3 Allmänna samhällskrav på de lokalaarbetsmarknaderna 1 större eller mindre utsträckningutgör de ohka mål för arbetsmarknaden som har redovisats i det föregående ävensamhällets mål. Det finns dock vissa allmänna mål som knappast kan formulerassom individ- eller företagsmål. Undvikande av socialt ensidiga miljöer kan varaexempel på sådana mål. En arbetsmarknad som ställer små krav ikvaUfikationsav-seende kan leda till en social segregering på det regionalaplanet. Regionalt uppdeladesocialgruppsdata finns inte varför indirekta mätmetoder måste tillgripas.Följande mätare är möjliga, nämligen andel sysselsatta inom offentligservice utveckhngen i åldersgruppen 2029år i förhållande till totalbefolkningens sammansättning proportionen män/kvinnor i vissa åldrar andelen utländsk arbetskraft. A.2.4 Individens krav på service Individens krav på service kanlämpligen indelas i krav på samhällsservice (inkl. kommunikationer) och påkommersiell service. Utbudets innebörd för individen kan sägas bero av treegenskaper, nämhgen 1) nivån(kvaliteten) 3) stabiliteten(risk för förändring). Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 7 Krav på utbildningsmöjligheter och sjukvård Dessa serviceslag synes i varjefall för de regionala nivåer som är aktuella i ett handhngsprogram för landetvara av den största betydelsen. Beträffande den mest kvalificerade servicen böräven utbudet utanför det egna kommunblocket uppmärksammas. Följande mätare är möjhga, nämligen tillgång till universitet,universitetsfihal, regionsjukhus, länslasarett, systematiserad decentrahserad undervisning, kombinationsutbildning, 4-ärigt gymnasium, 3-årigt gymnasium, mindre lasarett, läkarstation, högstadium etc. rangordnade efter relativ sällsynthet - tillgången bör uppdelas i sådan service som finns inom eget kommunblock och inom t. ex. . Krav på kommersiell service Nivån (kvaliteten) på denna typ avservice varierar med antalet serviceslag som är representerade samt med antaletutbudspunkter för varje serviceslag. Hur starkt individerna uppleverolikheterna mellan olika servicenivåer är mycket oklart. Vidare skiftarserviceutbudets innebörd med tillgängligheten. Följande mätare är möjhga, nämhgen antal serviceslagföreträdda inom kommunblocket enligt telefonkata logen eller företagsregistret tillgång till kompletterande servicenivåer inomvisst avstånd antal sysselsatta inom t.ex. detaljhandel enligt folk- och bostadsräkning med nivåindelning i anknytning till någon typ av ortsklassificering andel sysselsatta inom t.ex. detaljhandel ställt i relation till motsvaran de andel inom länet vilket skulle kunna ge resp. kommunblocks "självförsörjningsgrad". Transportmöjligheterna har betydelsebåde för möjligheterna att nå service på olika utbudsnivåer och att nåarbetsställen inom en region. Det är då huvudsakligen frågan om lokala ochregionala transporter. Kontaktmöjligheterna med övriga landet bör vara avintresse för främst de sociala kontakterna. Mätarna bör iprincip ge information om hur snabbt, bekvämt och till vilket pris man från ettkommunblock kan nå ett visst antal individer, ett visst serviceutbud eller enarbetsmarknad av en viss strolek. En så ambitiös presentation av data kan inteerhållas i bakgrundsdata. En rimlig ambitionsnivå kan vara att notera förekomstav järnvägsstation och flygfält samt att karakterisera turtätheten pä dessasamt att klartlägga vägsystemets utbyggnad. Följande mätare är möjliga,nämligen Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 8 - folkmängd inom30 och - förekomst avjärnvägsstation (turtäthet) - förekomst avflygfält (turtäthet) - förekomst avbussförbindelser (turtäthet) - vägnätetsstandard inom kommunblocket - antal väglänkarpå riks- och länsvägnätet som berör kommunblocket. A.2.5 Företagens krav på service Företagens krav på servicenivånsammanfaller i stor utsträckning med individens krav. Speciellt för företag sombehöver personal med speciella kvalifikationer kan dessa personalgruppers kravvara av viss betydelse. Krav på mera specifik företagsservice kan indelas i tredelområden, för det första tillgång på service från specialister påföretagsservice, för det andra service från företag inom samma bransch eller iproduktionstekniskt sammanhängande branscher och för det tredjekommunikations-tekniskt betonad service, både vad beträffar persontransport ochgods. Den andra typen av service är närmast att beteckna som lokaliseringsfördelaroch har redan behandlats under A.2.2. Persontransporter behandlades underA.2.4. För specialisttjänster finns detliksom tidigare i fråga om service för individen anledning att varna föruppfattningen att det finns några enkla samband mellan uppmätt servicenivå ochupplevd servicenivå. För företagen inträder en ytterligare komplikation i ochmed att företagens beroende av extern service varierar med deras storlek; detstora företaget kan inom sig självt åstadkomma mycket av den service det Ullaoch medelstora företaget måste inköpa utifrån. Godstransporter bör med undantagför hamntjänster kunna täckas av i stort sett samma variabler sompersontransporter. Följande mätare är möjliga, nämligen - antal typer av företagsserviceföreträdda enligt företagsregistret (servi cenivån) - servicenivån iangränsande block - fördelningen av företag på storleksgrupper, vilket ger ett mått på behovet avföretagsservice - offentligtserviceutbud inom vissa delområden - förekomst avhamn med viss godsomsättning. A.2.6 Krav på produktivitet En stor del av de i det föregåendeberörda kraven kan formuleras också som krav på hög produktivitet. Detta gällerbåde för industrin och för övrig verksamhet. På grund av attproduktivitetsohkhetef f. n. knappast är mätbara utanför industrins områdetenderar diskussionen lätt att enbart uppmärksamma oHkhetema där. Den faktiskavariationen i produktivitet per investerad krona och/eller per sysselsattberor av ett flertal faktorer varav endast några är regionalt intressanta.Branschtillhörighet, Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 9 kapitalets ålder, anläggningarnas storlek,teknifieringsgraden, exportandel, lokaliseringsortens industriella miljö inkl.de anställdas kunnighet, transportkostnader etc. är några av de faktorer somspelar in. Anläggningarnas storlek och därmedindirekt teknifieringsgraden bör stå i ett visst samband med ortsstorleken,både för den faktiska situationen och för eventuella nyetableringar.Den lokala industrimiljöns betydelse är strängt taget vad som skulle utgöra denegentliga regionala effekten. De flesta undersökningar har visat att dennaeffekt, efter det man rensat för andra variationer i faktorutrustningen,tenderar att bli relativt liten. Ä andra sidan kan i själva rensningen fördessa faktorers betydelse ligga ett borttagande av faktiska regionala effekter.Låg teknifieringsgrad och omodern kapitalutrustning kan i sig vara konkretaeffekter av regionala ohkheter i produktionsförutsättningarna. Det liggeremellertid inte inom ramen för vad som i detta sammanhang är möjligt attåstadkomma, en total analys av produktivitetsfrågorna. Det måste mednödvändighet bli fråga om partiella analyser. Följande mätare är möjliga, nämligen förädlingsvärde per sysselsatt inomindustri efter branschnormalisering hkr/sysselsatt,förvaltningspersonalandel och företagens storleksstruktur är faktorer sompåverkar förädlingsvärdets storlek. A.3Använda bakgrundsdata A.3.1 Inledning På länstablåerna i slutet av dettabihang presenteras uppgifter om kommunblocken i s. k. minidiagram. Innehållet idessa diagram och de källor som har använts kommenteras i det följande. För deflesta variabler har uppgifterna ställts i relation till ett riksgenomsnitt.För några variabler har det befunnits meningsfullt att med färg markera omkommunblocken hör till de av landets kommunblock som har det högsta resp.lägsta värdet på variabeln i fråga. I avsnitt A.4 kommenteras länsvistablåernas uppgifter. Länstablåerna ger främst möjhgheter att jämföraförhållandena i ett kommunblock med övriga block inom länet. För att även geunderlag för jämförelser med kommunblock av samma typ i andra delar av landetges i samband med kommentarerna för några variabler sammanställningar som angerkommunblockens läge i förhållande till övriga block av samma typ. Därvid harlänsstyrelsernas modifierade förslag till ortsklassificering använts. Dennakommenteras i avsnitt A. För varje län lämnas ikommentarerna sex sådana ortsklassvisa sammanställningar. 1 dessa figurervisas kommunblockens fördelning efter befolkningsutveckling, andel ochäldre, näringsgrenssammansättning, industriutveckling, inkomstnivå och andelarbetslösa. Figurerna förklaras idet följande under kolumnerna 5,7,8, 11, 18och 19. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 3.2 Presentation av använda bakgrundsdata Kolumn I Folkmängden i kommunblockets centralortuttryckt i 1 000-tal Källa: Folk-och bostadsräkningen . Kolumn 2 Folkmängden i kommunblocket uttryckt Källa: Folk-och bostadsräkningen .