prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — På motsvarande sättsom vid registrering av partibeteckning bör begreppet parti i delta sammanhangbedömas med utgångspunkt från den bestämning som finns i I 6 § RO. 1 6 § kommunallagen resp, kommunallagen för Stockholmföreskrivs atl rösträtt tUlkommer envar inom kommunen mantalsskriven svenskmedborgare som uppnått senast under nästföregående kalenderår ochsom inte på grund av domstols förklaring är eller efter uppnådd myndighetsålderskall förbli omyndig. Denna koppling mellan mantalsskrivning och rösträtt är enföyd av den nuvarande ordningen enligt vilken röstlängden upprättas på grundvalav mantalslängden. Går man, som har förordals i den allmänna molivermgen (jfr6,1,5) över lill ett direkt pä kyrkobokföringen baserat röstlängdsförfarande,bör delta komma tUl ullryck i de nämnda paragraferna på det sättet all därföreskrivs att rösträtt tillkommer envar som är kyrkobokförd i kommunen,förutsatt alt han uppfyller de övriga viUkor som gäller för rösträtt. De nämndaparagraferna har utformats i överensstämmelse härmed. Som närmare har utvecklalsi den allmänna motiveringen bör den konsekvensen av den här föreslagna regelnkunna accepteras all det nuvarande sambandet mellan rösträtt ochkommunmedlemskap därigenom kan komma alt brytas. Det nuvarande sista stycket i de sistnämnda paragrafernaom röstlängd och längdens bindande verkan har ändrats för att överensstämma medmolsvarande beslämmelse i 16 § RO, Hänvisning har därvid gjorts lUl den Prop,1972:105 144 Hänvisningen i 70 i ifrågavarande lagar tUl KVL harändrats tUl att avse den föreslagna vallagen. har paragraferna bragtsi saklig överensslämmelse med den införda regeln alt ny suppleaniskall ulses när suppleant inkallats tUl ordinarie fullmäktig eller annarsavgått som suppleant (se 53 a § 2 mom, KVL och 14 kap. 23 § andra stycket i dennya vallagen), 8,3 Förslaget till ändring i landstingslagen (1954:319) 7 § sista slyckel har utformats påsamma sätt som motsvarande bestämmelse i 6 § kommunallagen och kommunallagenför Slockholm och alltså ändrats för att överensstämma med motsvarande beslämmelsei 16§R0, I 18 § har lagits in bestämmelser som motsvarar dem som ges i 10 §kommunallagen. föreslås 22 § första stycket bli upphävt. 8.4 Förslaget till lag om antalet landstingsmän ochvalkretsindelningen i landstingskommun för valperioden19741976 Av den allmänna motiveringen (jfr 6,4)framgår atl den nuvarande, till begränsade särskilda lagenom antalet landstingsmän och valkretsindelningen i Slockholms länslandstingskommun bör gälla även under den valperiod som böar den 1 januari1973. Den föreslagna lagen, som helt överensstämmer med den nu gällande, tordeinte kräva någon särskild kommentar. Av hänsyn främst till intresset av attbeslut om valkretsindelningen föreligger , bör lagen trädai kraft redan i och med promulgalionen. Jag hemställer atl Kungl. Maj:t föreslår altantaga förslagen till 1, vallag, 2, lag om ändringi kommunallagen (1963:7 53), 3, lag om ändringi kommunallagen (1957:50) för , 4, lag om ändringi landstingslagen (1954:319), 5, lag om antalet landstingsmän och valkretsindelningen i länslandstingskommun för , Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. Till Konungen () Utredning om förfarandet i vissa avseenden vid 1973 årsallmänna val Med anledning av Kungl, Maj:ls uppdrag i ämbetsskrivelse5,5,1972 har () genomfört den begärda uiredningen omförfaran-del i vissa avseenden vid allmänna val, RSV får härigenom överiämnade därav föranledda förslagen, RSV har under utredningsarbetet haft överläggningar medrepresentanter för , postverket, länsstyrelserna i Slockholmsoch saml valnämnderna i Slockholms, , ,, , , , , och Älmhulls kommuner. Till denna skrivelse fogas särskill utlåtande frånpostverket. Enligt utredningsuppdraget skall antagas att aUmännaval genomförs på i princip samma sätt och med användande av valsedlar av sammaslag som vid allmänna val, 1 uppdraget ingår all utreda möjligheten 1, alt förenkla och underlätta i första handlänsstyrelsemas arbets rutiner i samband med valen 2, all utnylljamaskinella hjälpmedel vid sammanräkningen 3, att röstsedlar som avges vidröstning på postanstalt i största möjliga utsträckning innefattas i denpreliminära sammanräkning som sker i vallokal i omedelbar anslutning tillröstningens avslutande. Såvitt gäller poströsterna gäller som utgångspunkt atlröstning på postanslalt skall kunna ske på valdagen i samma utsträckning somtidigare, 1 sill remissyttrande 29,12,1971 över betänkandet"Maskinell teknik vid de allmänna valen" (SOU 1971:72) - avgivet av1965 års vallekniska ulredning (VTU) - föreslog RSV all det av samma ulredning1967 framlagda förslagel (SOU 1967:27) om redovisning av valresultatet skullevidareutvecklas. Huvudprinciperna i den skiss RSV då presenterade förutsatte all Prop, 1972:105 146 poströstningen skulle avslutas klockan I 1,00 på valdagenoch alt poströster avgivna på valdagen skulle sändas till RSV för centralsammanräkning. Eftersom poströstning nu förutsätts fortgå i sammautsträckning som tidigare faller förutsättningarna för det av RSV däpresenterade förslaget om söndagsrösternas behandling. 1 direktiven till valtekniska utredning framhöllsbl. a. det otillfredsställande däri att den alllmcr ökande andelen avpoströster ej kunde medräknas i det valresultat som publicerades på valdagenskväll. Om poströsterna skulle räknas på valdagen finge man förutsätta attpoströstningen avslutades före valdagen. 1 överen.sstämmelse med direktiven utarbetade utredningenbi. a. ett förslag lill förändring av poströstningsreglerna som innebar attpoströstningen skulle avslutas före valdagen. Utan extra insatserav postverket beräknades alla sådana poströster kunna sändas till kommunernasvalnämnder (ca 850), så atl rösterna kunde räknas i vallokalen i väljarensvaldistrikt efter valförrättningens slut. Utredningens förslag i denna de! kan sammanfattas enligtföljande. Röstmotlagning sker på postanstalt som hittUls,Röstmottagaren sänder mottagna röstkuveri till valnämnden i väljarenshemortskommun. överlämnar sålunda mottagna röster till valförrättarnai det valdistrikt där väljaren är upplagen i röstlängden. efterröstningens slut granskar valförrättarna förtidsrösterna. Godkända poströsterläggs till de vid förrättningen avgivna rösterna, varefter samtliga vid valetavgivna röster räknas preliminärt. Den slutliga sammanräkningen verksiällesliksom tidigare av län,sstyrelsen, VTU:s förslag fick vid remissbehandlingen i dessaavseenden ett positivt mottagande. Pä Kungl, Maj:ts uppdrag fortsatte VTU utredningenmed inriktning på användande av maskinella hjälpmedel vid de allmänna valen. 3 Poströstningen och länsstyrelsernas medverkan Från länsstyrelserna har i flera sammanhang gjorts gäUandeatt rösl-sammanräkningen med anledning av den gemensamma valdagen och denkraftigt expanderande poströstningen numera kräver en så omfattandeorganisation atl det är ytterligt svårt att över huvud taget administreraröstsammanräkningen och mandatfördelningen på elt tillfredsställande sätt. Somexempel på svårigheterna kan nämnas alt i vid 1970års val före och efter valet anställde inte mindre än ca 350personer som extra biträden. Arbetsbelastningen framgår i någon mån avbifogade tabell, bilaga 2, Vid val avgavs något mer än 700 000 poströsteroch utlandsröster vilket motsvarar av samtliga röster. Enligt nu gällande regler skall postverket undan för undandistribuera dessa röster till i väljarens hemlän. Prop,1972:105 147 Innan röstsammanräkningen kan börja skall varie inkommet ytterkuvert sorteraspå löpnummer inom valdistrikt - granskasmot röstlängden. Därefter öppnas ytterkuverten för avprickning avinneliggande valkuvert mol röstlängden. Valkuverten kontrolleras och fördelasdärefter på urnor för valtyp/valkrels. i Slockholms län har uppgett attuppskattningsvis ca 2/3 av det totala arbetet för röstsammanräkningen utgjordesav bestyret med poströsterna. Namnfördelningen inom partierna är nästa störrearbetsmoment. Häri ingår bl. a, etl i många fall tidsödande arbete med vissamatematiska beräkningar, utredning av dubbelvalssituationer och bestämmandet avvilka personer som valts lill suppleanter i de kommunala valen, Ytteriigare ell omfattande arbetsmoment har varitkontrollen av kandidaternas valbarhet. Kandidaterna på valsedlarna identifierasgenom en kontroll mot länsslyrelsens personaviregisler. Därefter kontrollerasvarje person mot röstlängden, varvid antecknas om kandidaten är upplagen iröstlängden som röstberättigad. Kontrollen har omfattat betydligt mer än 100000 kandidater för valen (inklusive kyrkofullmäktigvalen). En av anledningarna till länsstyrelsernas alll mer ökandearbetsbörda vid valen har varit den hastigt stegrade poströstningsfrekvensen.Denna utveckling kan motverkas om - som valtekniska utredningen föreslagit-rösträtten knyts till kyrkobokföringen en viss dag betydligt närmare valdagenän f, n, 4 Överväganden och förslag 4,1 Valnämnderna och postanstalterna 4,1.1 Poströstningen Röstning vid postanstall bör tillgå på samma sätt som vid1970 års val. Röstkorten utformas på likartat sätt. På röstkortet anges - istället som f, n, - valnämndens namn och adress, Ytterkuvert för poströstning utformas som fönsterkuverl.För alt underlätta postfunktionärernas arbete förses kuverten redan vid tryckningendessutom med märke och nummer för rekommenderad försändelse. När väljaren visat sill röstkort för röslmotlagarenerhåller han valkuvert för det anlal val som han är röstberättigad i, dvs. iallmänhet 3, Sedan han på en avskild plats lagt in sina valsedlar i kuvertenöverlämnas kuverten och röstkortet till röstmottagaren. Röstkortet läggs in iett ytterkuvert så atl valnämndens adress syns genom fönstret. Prop,1972:105 148 placeras bakom röstkortet, Ytterkuvertel tillsluts. I en väljarförteckningantecknas kuvertets reknummer samt väljarens namn och i vilken kommun han ärröstberättigad. Mottagna poströster (ytterkuvert) avsänds tillvalnämnden i väljarens hemkommun. Antalet poströster per dag som skall sändas lill sammavalnämnd blir Utel, i många fall endast en eller annan röst. Urhanteringssynpunkt är det fördelaktigt både för postverket och mottagandevalnämnd att varie ytterkuvert med inneliggande röster betraktas som enförsändelse. kan utan exlra åtgärder transportera alla röster somavges I, o. m, fredagen före valdagen till valnämnden i väljarens hemort. transportorganisation är decimerad underlördags/söndagsdygnen. Om lördagsrösterna skall vara valnämnden tillhandaunder valdagen, vilket enligt förulsäliningarna för denna utredning får ansesnödvändigt, måsle exlra åtgärder vidtagas. har förklarat sig berettatt natten före valdagen i princip behålla samma transportorganisation som iallmänhet finns uppbyggd. Delta innebär att huvudparterna av lördagsrösternakommer att nå bestämmelseorten under valdagen. För att i största möjliga utsträckning få med ävensöndagsrösterna i valnämndernas preliminära sammanräkning föreslås att även devaldags-röster som avges på postanslalt i väljarens hemort överlämnas tillvalnämnden på denna ort efler röslmoltagningens slut. Övriga poströster som avges på valdagen skulle kunnasändas till för sammanräkning på samma sätt som alla poströster f.n, behandlas. Delta skulle emellertid medföra bl, a, följande nackdelar: - skuUe få bygga upp en motlagningsorganisalionför elt mycket begränsat antal poströster postverket får sända söndagsrösterna tUl annanmottagare än den som finns angiven på röstkortet. En bättre utväg är att posten sänder även dessa poströsterlill valnämnderna. De har ju - som framgår av del följande - redan byggt upp enmotlagningsorganisalion som fungerat under hela förlidsröst-ningsperioden. Meden sådan anordning vinnes bl, a. följande, EventueUa felsändningar under förtidsröstningsperiodenblir lättare att styra till rätt mottagare, Elt fullständigt preliminärt valresultat inklusive söndagsrösternakan meddelas tidigare än om de sänds till . Från poslal Iransporlsynpunkt medför det ingen förseningom valdagens röster sänds till de 280 kommunernas valnämnder i stället förtill länsslyrelsen. Dessa röster sänds med ordinarie postlägenheler. De bör dåenligt postverket vara framme hos resp, kommuns valnämnd . Man bör bock räkna med en lidsmarginal för förseningartill följd av trafikrubbningar och andra störningar. Sammanräkningen bördärför ej påbörjas förrän närmasl efter valdagen. har emeUertid framhåUit att det eventuelltgenom insats av extra transporter kan bli möjligt att påböria sammanräkningentidigare Prop, 1972:105 149 utan atl transportkostnaderna bUr för höga i förhållandetill del antal röster det här gäUer, sådant förfarande kräver dock ytteriigareutredning (Jfr postverkets skrivelse, bUaga 1), Länsstyrelsernas mycket omfattande arbete vid behandlingenav poströsterna reduceras avsevärt om samtliga poströster sänds till kommunernasvalnämnder enligt förslagel ovan. Denna omfördelning av arbetsuppgifter mellanlänsstyrelse och kommun medför enligt RSV:s mening en önskvärd decentraliseringav koncentrerade arbetskrävande rutiner. Arbetsuppgifterna föriäggs dit derätteligen hör hemma. Det ökade arbetet blir av sä ringa omfattning förflertalet kommuner atl det relativt lätt kan inordnas i kommunernas löpandearbete. För del medför dock decentraliseringen vissa problem, somdock blir mindre än om poströsterna skulle sändas tUl , 4,1,2 organisation och arbetssätt För en kommun av normalstorlek torde under hela röslningsperiodenanlända ca 5 000 poströster. Antalet under försia veckan kan beräknas till ca 1000 och närmast före valet till ca 4 000, RSV föreslår atl valnämnden delegerar mottagningen av förlidsröster-natill en ansvarig tjänsteman hos kommunens styrelse, vilken till sin hjälp börha två å tre biträden. För denna arbetsgrupp torde för mottagning, sorteringoch dokumentation av mollagna röster i genomsnitt krävas ungefär en timmasarbete . De dagliga rutinerna för mottagningen av poströster kanbeskrivas på följande säll. Före valdagen aviserar postanstalten valnämnden om antaletanlända försändelser. Försändelserna kvitteras, I särskild motlagningsjournalregistreras antalet mottagna ytterkuvert, Ytterkuverten sorleras på valdistrikt(felsända ytterkuvert vidaresänds genast lill rätt valnämnd). För varievaldistrikt noteras i särskUl reversal antalet ytterkuvert. Kuverten för varievaldistrikt låses in under dubbla lås. På valdagen erhåUer valnämnden poströster som avlämnats påpostanstall lördagen närmast före valdagen. Dessa röster behandlas pä sammasätt som tidigare mottagna röster. Så snart de sorterats på valdistrikt ochantalet antecknats i valdislriktsreversalen, summeras antalet kuvert pävaldistrikt. Kuverten för varie valdistrikt konlrollräknas och stäms av molreversalet, Ytterkuverten läggs in i omslag som förseglas och förses medpåskrift om valdistrikt och anlal kuvert. Omslaget och kopia av reversaletöverlämnas till vallokalen, 1 vallokalen kvitterar valförrätlarenantalet mollagna kuvert pä ett exemplar av reversalet. För den följande kontrollen av poslväljarnas rösträttsorteras ytterkuverten efter röstkortels löpnummer, som syns genom kuvertetsfönster. Så snart röstningen i vallokalen avslutats kontrolleras ytterkuvertenmol röstlängden, Yllerkuverlet bryts. Inneliggande valkuvert eller valsedelsförsändelsekontrolleras varefter valkuvert och innerkuvert läggs Prop, 1972:105 150 ned i valurnorna och blandas på så sätt med vallokalsrösterna. Samtliga valkuvert behandlas därefter på samma sätl somvid tidigare röstsammanräkningar. Enligt nu gällande regler skall vid den preliminäraröstsammanräkningen valsedlarna för varje val fördelas på partier och räknasinom varje parti. Många valförrättare har emellertid sorterat valsedlarna ävenpå förekommande fraktioner inom partierna. Denna ordning bör av fiera skältillämpas i alla valdistrikt. a. blir den efterföljande definitiva röslsammanräkningenhos länsslyrelsen smidigare. Valsedlarna kan lämpligen även fördelas inomvarje sådan grupp på förändrade och oförändrade valsedlar. För att underlättasorteringen kan valsedlarna vid tryckningen förses med särskiljande listlypsnummer. De åtgärder som måsle vidtas med poströsterna innanröstsammanräkningen kan börja kommer givetvis atl något försena publiceringenav valresultatet. Beräkningar visar att bestyret med poströsterna i ettvaldistrikt med 1 500 röstberättigade kräver ca . Denna tid kanemellertid minskas om sortering och viss granskning kan ske före vallokalensstängning. Enligt nu gällande regler skall för varje valdistriktfinnas minst fyra valförrättare, varav minst tre skall varanärvarande i vallokalen, I allmänhet torde dock valnämnderna ha förordnat fleravalförrättare så att dessa kunnat avlösa varandra i två grupper. Båda gruppernahar dock deltagit i sammanräkningen. Det bör därför kunna föreskrivas att alla valförrättarnaskall vara i tiänst i vallokalen fr, o, m, senast före röstningensslut. Den ena valförrättargruppen kan då göra en förberedandegranskning av poströsterna, pricka av dem mot röstlängden, bryta ytterkuvertenoch granska valkuverten. Valkuverten får dock ej skiljas från röstkortet ochläggas ned i valurnorna förrän röstningen avslutats om regeln att vallokalsröstskall äga prioritet framför poströst bibehålls. För den händelse dessa åtgärder kan vidtagas förevallokalens stängning torde förseningen av valresultatets publicering bliobetydlig. Vid tidigare val har, så snart rösterna räknats, någon av valförrättarnameddelat valdistriktets valresultat till 28 uppsamlingsställen f,v, b, till massmedia. Uppsamlingsställenas telefonväxlar har varit hårtansträngda eftersom många valförrättare har ringt in resultatet ungefärsamtidigt. Det är därför lämpligare att valnämnderna i stället tar emotvaldistriktsresultatet f. v, b, till massmedia. När sammanräkningen avslutats i vallokalen börröstlängder, valsedlar inlagda i omslagskuvert och protokoll överlämnas tillvalnämnden, som dagen efler valdagen vidarebefordrar omslag med valsedlar ochprotokoll till . Röstlängden behålls av poströster. Poströster avlämnade på valdagen motlages i kommunen påsamma sätt som tidigare mottagna poströster, Ytterkuverten sorteras på valdistriktoch inom valdistrikt pä löpnummer enligt röstlängden. den i större kommuner ev. med biträde av en eller tleragrupper valförrättare kontrollerar mot röstlängden att väljare för varjemottaget ytterkuvert är röstberättigad och ej har utövat sin rösträtt. Om så ärfallet läggs kuvertet oöppnat åsido. Övriga kuvert bryts. Inneliggandevalkuvert och valsedelsförsändelser kontrolleras. Valkuverten läggs ned ivalurnor, en för varje inom kommunen förekommande valtyp och valkrets, Isamband därmed antecknas i röstlängden i vilka val väljaren utövat sinrösträtt. Det bör observeras att rösterna i detta sammanhang ej får delas upp påvaldistrikt. fördelat valkuvert och innerkuvert från de mottagna ytterkuverten påvalurnor, en för varje valkrets inom kommunen, räknas kuverten. Antalet kuvertavstämmes mot avprickningarna i röstlängden. Valsedlarna sorteras på parti/fraktion och inom varje sådan grupp påförändrade och oförändrade valsedlar. Grupperna räknas och röstsiffrorna försin i protokollet. Så snartröstsiffrorna för partierna är klara kan resultatet publiceras. Tidpunkten förpubliceringen blir givetvis beroende av den tidpunkt då postverket kangarantera att valdagens poströster kommer fram till kommunen. Utan extrakostnader har postverket utfäst att samtliga poströster kommer valnämndentillhanda efter valdagen. Ett sammanräknat preliminärtvalresultat för samtliga tre val kan därför föreligga senast under onsdagennärmast efter valdagen. räknat valdagens poströster och justerat protokollen överlämnasvalmaterialet omgående till . Schematisk framställning av valnämndens arbetsuppgifterlämnas i bilaga 3, RSV:s undersökningar visar att den slutligasammanräkningen på genomförs både snabbare och enklare ommaskinella hjälpmedel används. Följande moment i sammanräkningen torde med fördel kunnautföras med hjälp av dator, a) kontroll avkandidaternas valbarhet b) uträkningar föratt fastställa vilka personer som blivit valda c) utskrift avstommar till protokoll Genomförs detta arbete maskinellt torde de återståendemanuella rutinerna bli så likartade att de kan utföras på ett snabbt och enkeltsätt av en mindre och enklare organiserad personalstyrka än vid val. Prop, 1972:105 152 4,2,2 Förslagets huvudpunkter Förslaget bygger på att de uppgifter som krävs vid demaskinella bearbetningarna registreras på magnetband. Säkerheten i syslemet ärdärför till stor del beroende av kvaliteten hos registreringsunderlaget. Meddenna utgångspunkt lämnas följande förslag till sammanräkningssystem. protokoll utformas så att de efter eventuelljustering vid den slutliga sammanräkningen kan ligga till grund för enregistrering av valresultatet på magnetband, I protokollsblanketterna gesdärför utrymme för beslut. påbörjar den slulliga sammanräkningen avriksdagsvalet dagen efter valdagen, TiU en början sker granskning ochkontrollräkning av valsedlar som kommit in från valnämnderna, I förekommandefall justeras preliminärresultatet. Det slutliga valdislriktsresultatetregistreras på magnetband. När samtliga röster för ett val registrerats skermaskinell framställning av en förteckning som visar magnetbandets innehåU, Förteckningen fastställs eventuellt efler kontroll ochrättelse av maskinellt skrivna uppgifter. Antalet namn som behöver ordnas inomvarje parti beräknas i datorn. Därefter fastställs likaledes genomuträkningar i datorn i vilken ordning kandidaterna skaU utses liU ordinarieledamöter. När detla inte kan ske utan att hänsyn måsle tas lill förändradevalsedlar skrivs under bearbetningens gång en lista som anger för vUket partioch valkrets komplettering måste ske. I de fall namnordningen kan fastställasskrivs uppgifter om kandidaterna på ett magnetband. De förändrade valsedlarna tas fram i berörda fall. Delförutsätts att dessa valsedlar vid den granskningen ordnats parti- ochvalkretsvis. Valsedlarna lämnas för magnetbandsregistrering. Utöverregistrering av identitetsuppgifter sker registrering av nummer för kandidatersom strukits på valsedeln. Med hjälp av registrerade uppgifter kan kandidalnamnenordnas för berörda partier. Med ledning av uppgifterna om de ordnade namnensker en maskinell kontroU för all undersöka om kandidat kan komma ifråga förval i mer än en valkrets. Denna bearbetning görs endast för de kommunala valen.Upptäcks alt samma kandidat fått plats i ordningen i mer än en valkrets ulsesefterträdare lill kandidaten i den eller de valkretsar där kandidaten inte harsitt största jämförelsetal. Från magnetbanden sker utskrift av förteckningarsom visar i vilken ordning ledamöterna skaU utses. När samtliga ordinarie ledamöter utsetts vid ell valfastställs genom nya datorbearbetningar vilka personer som skall tiänstgöra somersättare för riksdagsledamöter och suppleanter för landstingsmän och i förekommandefall för kommunfullmäktige. Uppgifter om personerna skrivs pä magnetband. Efter dubbelvalskontroll beträffande suppleanter förfullmäktige och de bearbetningar som följer vid förekomst av val i mer än envalkrets jämförs magnetbanden som innehåller uppgifter om ordinarie ledamöler respektive suppleanter för alt förhindra att en kandidatvid samma val utses till såväl ledamot som suppleant. Från magnetbanden sker slutligen utskrift av förteckningarsom anger vilka personer som skall utses tUl ersättare och suppleanter. Schematisk plan över röstsammanräkningen framgår av bilaga4, 4,2,3 Förutsättningar för det föreslagna systemet För att datorbearbetningar skall kunna sättas in vidfastställandet av ordningen meUan namnen inom ett parti är det nödvändigt attvarje valsedel (listtyp) har ett unikt nummer som pekar på valtyp, partibeteckningoch de kandidater som angivits på valsedeln.