prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Somytterligare stimulans för industrisysselsällningen infördes hösten 1971ett tidsbegränsat slöd för lagerökning inom i första hand industriföretag som med hänsyn till avsätlningsförhållandena har svårigheteratt upprätthålla sysselsättningen. För företag som i denna situation är ur stånd alt öka sina lager infördesalternativt ett temporärt utbildningsstöd. Vid sidan av dessa insatser för attkortsiktigt stödja sysselsättningen i vissa företag och branscher har inomnäringspolitiken etl fortiöpande arbetepågått för alt främja den långsiktiga utvecklingen i vissa utsatta branscher. Som led iansträngningarna att bistå dem som har drabbats av arbetslöshet harberedskapsarbetena utökats kraftigt, arbetsförmedlingens insatser intensifierats ocharbetsmarknadsutbildningen ytterligare vidgats. 1972:1 Bilaga 13 4 AnslagetAllmänna beredskapsarbeten m. m. har för innevarande budgetår höjts med 825milj. lill totalt 1 255 milj. kr. I anslutning härtill har statsbidragettiU vissa tidsbegränsade kommunala beredskapsarbeten höjts generellt lUl 75 %av kostnaden. beräknas minst35 000 personer vara sysselsatta i allmänna och särskUda beredskapsarbeten. Arbetsförmedlingenhar genom information och andra arbelsmarknadspoUtiska medel medverkat tiU att placera arbetssökande itiUgängliga lediga anställningar. Direktiv har i det nya lägel gått ut tillförmedlingarna alt bl. a. öka ackvisitionen av platser hos företagen. Ett särskilt program har lagts upp för sysselsättningav ungdom. Den kraftigt ökadearbetsmarknadsutbildningen har underlättat för arbetssökande att få arbete inom områden av näringslivet där rekryteringssvårigheterhar förelegat. Genom utbildningen har den enskilde också fått ett bättreutgångsläge inför en kommande konjunkturapp-gång, dellog 48 000personer i sådan utbildning mot 43 000 . En fortsatt stegradutbildningsvolym har planerats lUl innevarande vinter. Expansionen avarbetsmarknadsutbildningen har varit betydelsefull särskilt för kvinnornaskonkurrenssituation på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor i utbildningen är f.n. . Vid genomförandetav arbetsmarknadspolitiken måste stor uppmärksamhet, oavsett konjunkturläget, ägnas ål dem som på grundav ålder eller handikapp har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. De förslagsom i detta avseende lades fram slatsverksproposilion har genomförts . Sålunda har ökade resurserför att stödja sysselsättningen av äldre och handikappade tillförtsarbetsförmedlingen. En utvidgning har däratöver skett av olika former av skyddadsysselsättning. har 100 milj. kr. anvisats på tilläggsstatunder anslaget Särskilda beredskapsarbeten m. m. De äldre arbetstagare som blir arbetslösalöper särskilt stor risk för alt deras arbetslöshet blir långvarig. För attstärka dessa arbetstagares ställning infördes dels en lag (1971:199) om anställningsskydd för vissa arbetstagare, dels en lag (1971:202) omvissa åtgärder för att främjasysselsättning av äldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden. kommerarbetstidsförkortning och fortsatt expansion av tjänstesektorn att öka behovetav arbetskraft. Enligt den bedömning som görs i finansplanen väntas altkonjunkturatvecklingen blir uppåtriktad . Det är inte möjligt att f.n. närmare avgöra när och nied vilken styrka detta fär mer påtaglig effekt påarbetsmarknaden. En god beredskap behövs för såväl åtgärder för alt främjaarbetskraftens rörlighet som insatser för att stödja sysselsättningen. Motdenna bakgrund tas anslagen till beredskapsarbeten upp med 1972:1 Bilaga 13 5 belopp motsvarande den faktiska volym verksamheten hadeunder /71. Liksom tidigare inriktas emellertid planeringen påatt insatserna snabbi skaUkunna vidgas om det visar sig nödvändigt. I det konjunkturläge som har rått underår 1971 har taklen i strukturförändringarnainom näringslivet ökat. Den stegrade efterfrågan på arbetskraft kommer ien uppåtgående konjunktur sannolikt att ha en sådaninriktning att stora krav kommer att ställas på de medel inom arbetsmarknadspolitiken som är avsedda att främjaen yrkesmässig och geografisk rörlighet. Detta är en viktig utgångspunktför beräkningen av medelsbehoven under arbetsmarknadsanslagen för nästa budgetår.Arbetsmarknadsutbildningen beräknas sålunda komma alt omfatta 120 000 personer,vUket är 5 000 fler än som beräknas för innevarande budgetår. Förbättringari bidragsförmånerna föreslås. Sålunda höjs grundbidraget för ogift från 525till , och för gift från 575 lill , Barnlilläggel höjsfrån 100 liU , I samband med dessa förbättringar slopas det särskildatillägget för arbetskläder. Vissaförenklingar i reglerna för bidrag genomförs. läggs stor viktvid stärkta insatser för att underlätta för den äldre arbetskraften och andraarbetssökande som av olika skäl har svårt att konkurrera om lediga platser attfå anställning på den öppnaarbetsmarknaden. Sådana insatser är viktiga i en nedåtgående konjunktur, dådessa grupper hör liU dem som först blir arbetslösa. De är lika viktigai en uppåtgående konjunktur för att ta tiU vara de ökande arbetstillfällena, I första hand blir del härvid fråga ominsatser från arbetsförmedlingens sida. För alt förstärka arbetsförmedlingensresurser när del gäller åtgärder tillförmån för äldre och andra svårplacerade arbetssökande inrättas 100 nyatjänster, I syfte att öka arbetsgivarnas benägenhet alt anställa sådana arbetssökande införs vidare ett förmånligare system förstatsbidrag tiU s, k, halvskyddadsysselsättning. Del innebär att bidraget i fortsättningen kommer attrelateras tUl utbetald lön för den anställde istället för att som utgå med ett fast belopp. Medlen till skyddad verksamhetsaml till arbelsprövning och arbetsträning räknas upp och ytterligare medel ställs tiU förfogande förarbelshjälpmedel och arbetsbiträde, KSA-utredningensförslag rörande kontant stöd vid arbetslöshet överlämnades förraåret. Remissbehandlingen har avslutats. Ett ställningslagande tilldessa förslag beräknas kunna ske vid riksdag, när resultatet avpågående utredning rörande frågan om beskattning av sjukpenning,arbelslöshetshjälp och andra förmåner föreligger. För stödet till lagerappbyggnad isysselsätlningsstödjande syfte upptas ett särskUt förslagsanslag om 50 milj,kr, I anslutning tillanslagen lill arbetsförmedlingens verksamhet behandlas förslag om precisering avförutsättningarna för att ge tillstånd tiU Prop.1972:1 Bilaga 13 6 enskild förmedlingsverksamhet, s. k,organisalionsförmedling. bör i regel få bedrivas endast avarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation. För att effektiveraledningen av arbetsmarknadsverkets omfattande och mångskiftande aktivitetergenomförs under nästa budgetår en ny organisation av arbetsmarknadsstyrelsen.Inom styrelsen pågår en översyn av organisationen vid länsarbetsnämndernaskanslier. Anslagen lillarbetsmarknadsverket redovisas för nästa budgetår i pro-grambudgelform. Medlentas upp under nya anslag med anknytning till de olika verksamhetsprogrammen ochadministrationskostnaderna slås ut på dessa program. En översyn avarkivarbetsverksamhelen har genomförts inom . Resultatetav översynen har redovisats i en departementspromemoria (Ds In 1971:15) som skall remissbehandlas. väntas ett betänkande från denutredning som har att pröva omfattningen och inriktningen av samthuvudmannaskapet för den skyddade sysselsättningen. Vidare väntas förslag frånutredningen rörande arbetsförmedlingen inom vissa yrkesområden i fråga omartist-och musikerförmedlingsverksamheten. En utredning har nyUgentillsatts för översyn av arbetsfredslagstift-ningen. Låginkomstutredningenredovisade ett flertal undersökningar rörandelåginkomsttagarnas levnadsvillkor. Arbetet med låg-inkomslproblemen fortsätteri en arbetsgrupp inom Kungl. som skall utvärderaundersökningsresultaten samt överväga vilka åtgärder denna utvärdering börföranleda. Arbetsgrappen har offentliggjort ett kompendium somger en överblick över låginkomstutredningens omfattande utredningsmaterial. Invandring och svenskt medborgarskap Neltoinvandringen underåren 19671970 framgår av följande sammanställning. Är Nettoinvandring Nordbor Icke-nordbor 1967 12 500 4600 7900 1968 16 100 11900 4200 1969 45 500 34 900 10600 1970 52100 32 400 19 700 Konjunkluravmattningenunder ledde till att invandrings-taklen dämpades, vUket framgår av följandetablå. Siffrorna är preliminära. Som kan utiäsas avsifferuppgifterna har ca 22 300 nordbor utvandrat 1971, jämfört med drygt 14000 under samma Ud . harbrattoinvandringen av nordbor upp- jan.nov, 1970 69 000 jan.nov. 45 200 23 800 19 600 17 100 50 000 7 400 18 800 10 100 gåtttill mindre än hälften av siffror. Konjunkturavmatlningen synes inteha påverkat den icke-nordiska invandringen i motsvarande grad. Detta gällerockså i fråga om utvandringen av icke-nordbor, som under de elva förstamånaderna ökade med endast ca 2 000 jämfört med . Antaletarbetsanmälda utlänningar på den svenska arbetsmarknaden nådde rekordsiffror ochuppgick tiU drygt 228 000. hadeantalet minskat tUl drygt 220 000. Av dessavar ca 141 000 eller nordbor. beviljades ca 11 500utiänningar svenskt medborgarskap. Av dessa var ca 7 000 nordbor. Ätgärderna för att främja invandrarnasanpassning i har tUl stor del inriktats på att insamlamaterial som belyser invandrarnas situation samt att samordna och stimuleraaktiviteter från bl. a. statligamyndigheter, kommunala organ, näringslivet och ideella organisationer, däribland invandrarorganisationer ochstudieförbund. Den avgiftsfria undervisningen i svenskaspråket m. m. för invandrare omfattadeunder föregående budgetår enligt redovisning ca 26300 studiecirklar med sammanlagt nära . SärskUda studiecirklar i samhäUsorientering samt kontaktkurser för hemarbetande invandrarkvinnor bar vidareordnats som försöksverksamhet. Dessutom har ca använts försvenskundervisning inom arbetsmarknadsutbildningens ram. har somdelredovisning av sitt uppdrag lagt framförslag om grundutbildning i svenska för vuxna invandrare m. m. Förslagetkräver fortsatta överväganden. I avvaktan på etlställningstagande tUl invandraratredningens förslag räknas för nästa budgetår med bl. a.försöksverksamhet med kontaktkurser för invandrarkvinnor. Viss del avspråkundervisningen föratsätts ske enligtavtal om undervisning på betald arbetstid. I rationaliseringssyfte föreslås vidare att ADB-rutinerinförs vid verket för handläggningen av tillstånds- och medborgarskapsärenden. Länsstyrelserna har under hösten 1971redovisat resultaten av arbetet med utformningen av regionala handlingsprogram(Länsprogram 1970). Med utgångspunkt ilänsprogrammen och annan dokumentation pågår inom inrikesdepartementetarbete med alt utforma ett regional- Prop.1972:1 BUaga 13 8 politiskt handlingsprogram för hela landet. Dettaprogram avses skola föreläggasriksdagen under nästa budgetår. I anslutning härtiU har en översyn av medlen i den regionala politikenpåbörjats. Ett viktigt undertag för samordning av deregionalpoliliska insatserna i länen och för sysselsätlningsplaneringen utgörden kommunalekonomiska långtidsplaneringen.Det syslem för insamling av kommunernas långtidsplanering (KELP), somhar prövats under etl anlal år, förutsätts blietl återkommande inslag i den regionala planeringen. En nylänsplaneringsomgång avses komma att inledas . En samordningmed den regionala trafikplaneringen kommer därvid att eftersträvas. De nya riktiinjer för regionalpolitisktstöd som beslutades av riksdag innebar en väsentiig förstärkning av deregionalpolitiska medlen genom dels införandeav nya stödformer såsom sysselsättnings-stöd och transportstöd, dels ökaderesurser och vidgade användningsområden för redan befintligastödformer. Ramen för regionalpolitiskt stöd undertreårsperioden /71 1972/73 har fastställts lill 1 200 milj, kr,, varav 75milj. beräknats för transportstöd. Av den återstående medelsramen har 200milj. beräknats förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 800 milj, kr, för lokaliseringslån, 100 milj, kr, för utbUdningsslödoch 25 milj, kr. Under /71 beviljades 251företag lokaliseringsstöd med totalt 403 milj. kr., varav 67 milj. kr. i bidragoch 336 milj. kr, i lån. Lånegarantier i lokaliseringssyfte lämnades för lån påtillhopa Lokaliseringsstöd (milj, kr,) kostn, (milj, kr,) dets fördelning (i %) varav i det inre Prop.1972:1 Bilaga 13 9 4,2 milj. kr. Den geografiska fördelningen avbeviljade lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån framgår av tabeUen på s. 8. Av de 39 nyetableringarsom under /71 har skett med lokaliseringsstöd har 26 ägt rum istödområdet, varav hälften i det inre stödområdet. De investeringar somunder /71 gjordes med lokaliseringsstöd har av företagenberäknats medföra en ökning av antalet sysselsatta med 4 800 personer, varav 3500 eller i stödområdet. I jämförelse med motsvarande uppgifter för denfemåriga försöksperioden innebär detta en viss förskjutning till förmån förstödområdet. Samma tendens kan iakttas i fråga om omfattningen av detbeviljade stödet. Medan av lokaliseringsstödet gicklill förelag inom stödområdet, är motsvarande andel för /71. De företag som fram tillutgången av har fått och börjat utnyttja lokaliseringsstöd har i sinaansökningar angivit, all stödet skulle medföra en sysselsättningsökning på 18600 personer, varav 12 300 inom stödområdet. Av denna beräknade ökning hade 13 000 nya arbetstiUfällen realiserats, varav 8 400 inomstödområdet. I rant tal av den beräknade sysselsättningsökningen i dessaföretag hade alltså förverkligats . Procenttalet motsvarari stort sett den andel av planerade investeringar som då hade hunnit slutföras. Utbildningsstöd har /71 beviljats företag med sammanlagt 56 milj. kr. Stödet harmöjliggjort utbUdning av 8 300 personer, varav 6 500 inom stödområdet.Huvuddelen av utbildningsstödet har utgått i form av s. k. schablonstöd. Sysselsättningsslöd, somkan utgå endast i det inre stödområdet, har hillills beviljas 168 företag medtotalt 7,5 milj.kr. Sysselsättningsökningen i berörda förelag meUan åren 1969och 1970 uppgår tUl ca 1 490 årsarbetskrafter. För innevarande budgetårbar tiU lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, lokaliseringslån, utbildningsstödoch sysselsättningsslöd anvisats sammanlagt 375 milj. kr. För nästa budgetårföreslås i huvudsak oförändrad medelsanvisning. Genomföretagareföreningarna lämnades under /71 lån från statenshantverks- och industrilånefond på 71 milj. kr. Vidare lämnadesindustrilånegarantier för en sammanlagd lånesumma av 32 milj. kr. För statligalånegarantier och lån genom företagareföreningarna beräknas under nästabudgetår oförändrad kreditkapacilel slå till förfogande, dvs. totalt ca 160milj. Den lag omlokaliseringssamråd som antogs av riksdag började tillämpas den 1april 1971. För samrådsverksamheten har inrättats en särskild delegation inom . 1* 1972. 1 saml Nr 1. Prop.1972:1 BUaga 13 10 1968 årslokaliseringsutredning avlämnade betänkandet (Ds In 1971: 8) Omuppföljningen av stödföretag m. m. vari föreslås en förstärkning av statens insatser för uppföljning och kontroll avvissa kreditåtaganden m. m. tUl förebyggande av förluster i den statiigalån-och garanligivningen. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds f. n. i . 1969 årssakkunniga för planering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. har under hösten 1971avlämnat betäiUcandet (Ds Jo 1971: 7)Statligt lokaliseringsstöd tUl rekreationsanläggningar. Betänkandetremissbehandlas f. n. räknar med att lägga fram sittslutbetänkande . har under hösten1971 bl. a. företagit en enkät för att utröna företagens intresse företablering i industricenlraanläggningar i fyra orter inom det inre stödområdet. Bostadsbyggandet har under senare årinriktats på fullföljandet av det programom en miljon nybyggda lägenheter 1974 somstatsmaktema har antagit. Under vart och ett av blev drygt109 000 lägenheter färdiga för inflyttning och beräknas 105 000 lägenheter ha blivit färdigställda. Av miljonprogrammethar genomförts när nu har förflutit. Förra årets riksdagfastställde en bostadsbyggnadsplan för omfattande 95 000 lägenheter och en projeklreserv omfattande10 000 lägenheter. Ramen för beslul om bostadslån för nybyggnad bestämdes med utgångspunkt i 87 000 lägenheter och del ickestatligt belånade bostadsbyggandet beräknades liU 8 000 lägenheter. I sysselsättnmgsfrämjande syfte har av projektreservenunder året 2 000 lägenheter tagits i anspråk för utökning av det statiigtbelånade byggandet och 4 000 lägenheterför byggandet utan statiiga lån. Härutöver har småhus som uppförs utanstatligt stöd fått påbörjas utan igångsattningstUlstånd under fjärde kvartalet1971. Detta har medfört ett ytterUgare tillskott tiU påbörjandet, uppskattattiU ca 1 500 lägenheter. Ramen för beslut om bostadslån förnybyggnad fördelas i m2 våningsyta. Den låneram som har fördelatsför motsvarar 89 000 lägenheter medden genomsnittliga våningsytan i de lägenhetersom fick preliminärt beslut om bostadslån åren 19671968. Eftersomlägenhelsytoma genomsnittligt sett då var större än de är , beräknasantalet lägenheter som har fått lånebeslut uppgå tiU närmare 92000. Antalet lägenheter för vUka lånebeslut eUerigångsättningstillstånd har 1972:1 BUaga 13 11 meddelatssamt antalet lägenheter som har fått påbörjas utan igångsättningstiUståndberäknas således ha uppgått till sammanlagt drygt 105 000. Slutliga uppgifter om 1971 årsigångsättning föreligger ännu inte. Den registrerade igångsättningen blirtroligen lägre än de angivna drygt 105 000 lägenheterna på grand av vissförsening av igångsättningen och enändring av definitionen på igångsättning i bostadsbyggnadsstatislik. Om dentidigare definitionen används 1970 och beräknaspåbörjandet under de båda åren ha blivit ungefär detsamma, nämligen drygt 100000 lägenheter. Småhusens andel av bostadsbyggandet harunder senare år varit större . Av färdigställandet var andelennärmare och den beräknas ha varit ungefär likastor. Även småhusens andel av påbörjandet beräknas till . Delegationen 1971 för femte året i följd överenskommelse med kreditinstituten ombyggnadskrediter till det statligt belånade bostadsbyggandet, överenskommelsenvidgades till att avse krediter också för statligt belånade ombyggnader. Underår 1971 bar kreditförsörjningen fungerat utan nämnvärda störningar. Den under åren19671969 gynnsamma kostnadsutvecklingen i bostadsbyggandet bröts . Från årsskiftet19701971 höjdes låneunderlags- och panlvärdenivån med sjuprocentenheter. Genom beslut har denna nivå höjts . Vidare har paritetstalen för höjts tUl 1,05 1968 och tidigare, 1,04 för hus färdigstäUda och 1,02för hus färdigställda . För flertalet av dessa hus innebär detta altkapitalkostnaderna blir högre än . föreslås en bostadsbyggnadsplansom motsvarar den av riksdag preliminärt beslutade. Den innebär ettgaranterat program omfattande 95 000 lägenheter, varav 87 000 slalsbelånadeoch 8 000 utan statiiga lån. Omlägenhelsslorlekama i nyproduktionen bUr mindre än vilket har varit faUet kommer det faktiska antaletlägenheter att bli större än antalet lägenheter i beräkningsunderlaget. För debåda ramarna gemensamt tillkommer en projektreserv om 10 000 lägenheter eUerdäremot svarande våningsyta.Projektreserven skaU möjliggöra en ökning av byggandet upp tUl den nivåsom konjunkturutvecklingeh ger utrymme för. I enlighet med planens konstraktioniimebär detta ett antagande om att det totala påbörjandet får enomfattning av ca 100 000 lägenheter. Inte bara det stadigt utan också det ickestatUgt belånade bostadsbyggandet fördelas fr. o. m. av och läns- 1972:1 BUaga 13 12 styrelserna.Härigenom ökas förutsättningarna för en bättre samordning av planering och fördelning av det totalabostadsbyggandet. föreslås etl program förbostadsbyggandet av samma omfattning som för . Det garanterade programmet förplanperiodens tredje år, , föreslås ilikhet med nu gällande program till 65 000 statligt belånade lägenheter. Projektreserven avserendast del statligt belånade byggandet och föreslås omfatta 16 000 lägenheter.Av det garanterade programmet och projektreserven bör 5 000 resp. 6 000lägenheter avdelas för att tiUgodose önskemålen om ett treårigtplaneringsperspektiv även i orter som inte är klart expansiva men där behovetav ramtilldelning för år 3 är klart dokumenterat genom konkreta projekt. För vart och ett av åren 1975 och 1976föreslås ell garanterat program omfattande 50 000 lägenheter.Bosladsbyggnadsplanema för avser endast bostadsbyggande medstatliga lån i orter med klart expansivt näringsliv. Anslaget till lånefonden förbostadsbyggande tas för nästa budgetår uppmed 2 835 milj. kr., en minskning med 225 milj. kr. Anslaget till lån för kommunalamarkförvärv föreslås bli höjt med 25 mUj. tUl 75 milj. kr. På grandval av förslag frånservicekommittén behandlas vissa frågor om service i bostadsområden, bl. a.frågor rörande målen för sådan service. Vidare redovisas redan vidtagnaåtgärder, som är ägnade att främja utvecklingen på serviceområdet, bl. a.åtgärder för att underlätta finansieringen av integrerade skollokaler. Förslaglill åtgärder för all främja utvecklingsprojekt inom serviceområdet läggs fram.I anslutning härtill förordas vissa åtgärder för att främjaexperimentverksamhet inom bostadsbyggandet. Servicekommitléns förslag i fråga omfinansiering av servicelokaler har i vissa avseenden kompletterats genomutredningar inom delegationen förbostadsfinansiering. Delegationen har avlämnat en promemoria sombehandlar bl. a. frågan om samordnad finansiering av bostäder och vissa av bostadsbyggandets lokalinvesteringar. Promemorianremissbehandlas f. n. På grandval avförslag, som byggindustrialiseringsutredningen har lagt fram i sittslutbetänkande, behandlas frågan om statUgt stöd tiU före-tagsbundet forsknings- ochutvecklingsarbete inom byggnadsområdet. Under senare delenav avgavs betänkanden av saneringsutredningen avseende åtgärder försanering av det äldre bostadsbeståndet, av paritetslåneutredningen angående vissabokföringsfrågor inom pari-tetslånesystemet och av 1968 årssamlingslokalutredning rörande statens ekonomiskastöd tiU allmänna samlingslokaler. Anslagsförändringarnainom inrikesdepartementels verksamhetsområde i förhållande tiU riksstaten för /72framgår av följande sammanställning (milj, kr. ), där hänsyn har tagils tiUbl.a. omföringar avadministrationskostnader mellan olika littera. A. m. m. Arbetsmarknad m. m. Invandring m,m. E. Bostadsbyggande m. m. Prop.1972:1 Bilaga 13 14 Utdragav protokoUet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 3januari 1972. Närvarande:Statsministern , ministern för utrUces ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1972/73 inom verksamhetsområde och anför. 1970/71Utgift 6 733 719 1971/72Anslag 7 353 000 1972/73Förslag 9 025 000 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal övrig personal Regionalpolitiskt utvecklingsarbete m. m. 1 300 000 10 000 75 000 + 5 000 104 000 402 000 + 40 000 + 25 000 Prop.1972:1 BUaga 13 15 Med hänvisning tiU sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel för bl.a. en tjänst som departementssekreterareeUer kanslisekreterare i högst Ae 30 för handläggning av frågor angående skyddad sysselsättning och arkivarbete samt förett kvalificerat biträde. Vid behandUngen idet följande av anslaget för nästa budgetår beräknarjag medel för styrelsens medverkan i arbetet med kommunalekonomisk långtidsplanering m. m., som f. n.bekostas från den under förevarande anslagupptagna anslagsposten RegionalpoUtiskt utvecklingsarbete m. m. Denna anslagspost kan därför minskas i motsvarandemån. Jag hemstäUer att Kungl, Maj:t föreslår att tiU /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71Utgift 7 043 909 Reservation 955 956 1971/72Anslag 6 500 000 1972/73 Förslag 7 500 000 För innevarande budgetår har underanslaget beräknats 1 milj. kr. för sådantforsknings- och utvecklingsarbete som är av betydelse för arbetsmarknadspolitiken.F. n. pågår större undersökningar om de ekonomiskaeffekterna av omskolning, immigration och geografisk rörlighet samt omarbetsförmedlingens informationsverksamhet. Av dessa undersökningarberäknas de två förstnämnda bli slutförda under det närmaste året.