prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — I samråd medde chilenska myndigheterna prövas nu om denna form av samarbete är lämplig.Frän chilensk sida har man vidare gjort en framställning om svenskt stöd förlandels pro-leinförsörjningsprogram. Denna ansökan, som vUat i avvaktan påställningslagande rörande en allmän utvidgning av utvecklingssamarbetet medChile, bör nu tas upp lill prövning. Svenskt bilateraltutvecklingssamarbete med inleddes under /70.Utbetalningarna uppgick /71 tiU 2,2 milj. kr. eller 0,6 o/o avdet bilaterala biståndsflödel. För innevarande budgetår har utbetalningarnaberäknats till 5,5 milj. kr. Investeringar i skol- ochyrkesutbildning samt inom hälsovårdsområdet utgör en väsentlig del av Cubasansträngningar att uppnå ekonomisk och social utjämning. Behovet av utbUdadarbetskraft, särskUt inom industrier med anknytning tUl jordbmket, är mycketkännbart. Det svenska utvecklingssamarbetet med utgår från dessaförutsättningar. Prop.1972:1 Bilaga 5 53 Förutom bistånd till mödra- ochbarnavård, stipendiering och exportstöd har tecknat avtal om bidraggenom för medverkan i uppbyggnaden av två tekniska institut, som kommeratt utexaminera sammanlagt 430 tekniker och 550 yrkesarbetare . Delotala kostnaderna för lämnat och utfäst bistånd uppgår till drygt 25 mUj. En fortsättning av del genom ITC lämnadeexportstödet samt av biståndet lill mödra- och barnavården förutses.Diskussioner har även förts rörande nya insatser genom påutbildningsområdet. En högt prioriterad sektor i det kubanskautvecklingsarbetet är hälso-och sjukvården, där det föreligger ell stort behovav förnyelse och komplettering av sjukvårdsulmstning. har gjortframställning om direkt svenskt bistånd i form av sådan utrustning. Jag räknarmed att avtal om en sådan insats skallkunna ingås före utgången av innevarande budgetår. Under budgetåret1970/71 utbetalades ca 94 mUj. för icke länder-inriktat bistånd. Under innevarandebudgetår beräknas dessa utbetalningar uppgå till ungefär 205 milj. kr. Ifråga om familjeplanering saml stöd lill flyktingar och frihetsrörelser i hänvisar jag lill vad jag tidigareanfört. Ökade resurser har beräknats för dessa ändamål. Vidare hänvisarjag till vad jag anfört rörande behov av ett kraftigt vidgat utrymme förkatastrofbistånd. För detta ändamål beräknar jag 100 mUj. kr., med möjlighetalt därutöver genom omdispositioner inom anslagels ram ta i anspråk ytterligaremedel. Inom kurs- och stipendiatprogrammet utgörkurserna den dominerande delen avverksamheten. De genomförs av svenska myndigheter, organisationer ochinstitutioner, i flertalet fall i samarbete med mellanstatliga organisationer.Enskild stipendiering förekommer som del av insats i projekt och därutöverendast undantagsvis. Icke projektbunden stipendiering inriktas på kvalificeradforskning och studiebesök på hög nivå. För dessa ändamål räknas totalt med 16,3milj. för /73, vUket kanjämföras med 13,8 milj. kr. under innevarande budgetår. SIDA beräknar ettökat medelsutrymme för bidrag lill enskUda organisationers humanitära ochutvecklingsfrämjande verksamhet, främst på utbildningens och den förebyggandehälsovårdens områden. De enskilda organisationernasverksamhet utgör ofta ett värdefullt komplement till det offentiiga utvecklingssamarbetet. SIDA förutser utbetalningar tUlde enskilda organisationernas verksamhet om ca 12 milj. kr. 1972:1 Bilaga 5 54 /73, vilket innebär mer än en fördubblingjämfört med budgetåret1970/71. För att stödjau-ländernas exportansträngningar lämnar bidrag till ITC, vilket är knutet lill UNCTADoch . SIDA räknar även för detta bidrag med en fördubbling mellanbudgetåren 1970/71 och 1972/73. Bidragetför sistnämnda budgetår skuUe därmed uppgå till 8,3 milj. kr. Totalt för det icke länderinriktadebiståndet vilket även inbegriper kostnaderna för projeklförberedelse och-kontroU samt biträdande experter beräknar jag för /73 ettmedelsbehov av ca 230 milj. kr. Vid bislåndskontoren får underinnevarande budgetår finnas högst 65 personeranställda, inklusive de kvalificerade lokalanstäUda. I sin anslagsframställningbegär SIDA att en plan fastställs för att öka personalen vid bislåndskontoren så att den budgetåren 1974/75 uppgår till 100 personer. En utbyggnad avbiståndskontoren i enlighet med den av SIDA föreslagna planen skulle innebära en tyngdpunktsförskjutninginom den totala svenska biståndsadministrationen. Denna viktiga principfråga kommer jag attta ställning tUl när resultatet av pågående utredningsarbete angående arbets-och kompetensfördelningen mellan biståndskontoren och hemmamyndighetenföreligger. Om man i det fortsatta utredningsarbetet finner att nyaarbetsuppgifter bör flyttas ut på kontoren kan en fortsatt snabb utbyggnadanses motiverad. I annat fall bör personalökningen anpassas till den ordinariearbetsvolymens krav och behovet av nya kontor. F. ö. bör man också avvakta depraktiska erfarenheterna av de senaste årens snabba ökning av personalen vidkontoren innan ställning tas till nya utbyggnadsplaner. Även möjligheterna allrationalisera verksamheten måste undersökas. Mot denna bakgmnd förordar jagatt personalökningen vid biståndskontoren för /73 begränsas tiUfyra tjänster. Jag beräknar det samlade medelsbehovetför biståndskontoren för /73 till ca 11 milj. kr. Såsom anfördes iprop. 1971: 1 (bU. 5 s. 44) är biståndskontoren i förhållande tillverksamhetslandet en särskUd enhet inom den svenska beskickningen.Kontorets chef, som vanligen också är en av Kungl. Maj:t utsedd biståndsattaché, är i dennaegenskap underställd chefen för vederbörande utlandsmyndighet. En förstärktintegration av biståndskontoren i beskickningarna ter sig önskvärd med hänsyntUl såväl behovet att gentemot värdlandetmarkera den svenska representationens enhetliga prop.1972:1 Bilaga 5 55 karaktärsom till möjligheten alt uppnå ett rationellt utnyttjande av personalen. Jagavser därför all pröva denna fråga i syfte att föreslå att Kungl. Maj:lfastställer nya riktlinjer för biståndskonlorens verksamhet inombeskickningarnas ram. Genom den förändring avutvecklingsbiståndets karaktär som jag berört i det föregående, särskiltövergången tUl samarbetsprogram, krävs en förstärkning av den svenskarepresentationens kapacitet för i första hand allmän bevakning och rapporteringav värdlandets politik, ekonomi och biståndsbehov. Mot denna bakgrund kommerbeskickningarna i tre av programländerna att förstärkas med vardera en försteambassadsekreterare. Vidare bör, som jag tidigare berört, en ambassad underledning av etl ambassadråd som t.f. charge d'affaires inrättas i iBotswana. För del bilaterala utvecklingssamarbetetberäknar jag ell medelsbehov av 744,9 milj.kr. Därav beräknar jag en reserv på 100 milj. kr. Den slutliga fördelningen av medlen inomramen för anslaget torde få ske genom Kungl. Under hänvisningtill det anförda hemställer jag att Kungl. a) att godkänna de av mig föreslagnariktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete b) alt bemyndigaKungl. Maj:l att, i fråga om svenska utvecklingskrediter, i samband medinternationella skuldkonsolideringsaktionermedge ränteeflergift, nedskrivning av skuldbelopp och förlängning avamorteringsfri period samt, för 25-åriga krediter, förlängning av löptiden c) alt bemyndigaKungl. Maj:l alt göra utfästelse om biståndsinsatser över fem framförliggandebudgetår inom en total åla-ganderamsom motsvarar fyra gånger det aktuella budgetårets anslag för bilateraltutvecklingssamarbete d) atttUl Bilateralt utvecklingssamarbete för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet 1970/71Utgift 7 462 877 Reservation 2 521 174 1971/72 Anslag 10 021 000 1972/73 Förslag 16250 000 Från anslaget finansieras delsrekrytering av personal för det direkta svenska utvecklingssamarbetet och tiUde internationella biståndsorga- 1972:1 Bilaga 5 56 nens verksamhet, dels förberedelser ochutbUdning av utresande personal, dels verksamhet för ökad upplysning omu-ländernas situation och problem samt om biståndsverksamhetens inriktning ochinnehåll. För att i planeradomfattning kunna rekrytera och utbilda fältpersonal samt bedrivainformationsverksamhet beräknar SIDA för /73 ett medelsbehov om20,4 milj. kr., vilket innebär en ökning med 10,4 mUj. i förhållande tillinnevarande års anslag. Av del begärda beloppet avser 3,6 milj. kr.rekrytering och 10,3 milj. kr. utbildning av fältpersonal medan 6,5 milj. kr.faller på informationsverksamheten. Rekryteringen till biståndsverksamheten uppgick budgetåret1970/71 till 349 personer och beräknas för innevarande budgetår nå upp tiU 410personer. För /73 räknar SIDA med en rekrytering av 560 personeroch under de därpå följande budgetåren förutses fortsatta, kraftiga ökningar. Utbyggnaden av detsvenska utvecklingssamarbetet medför att efterfrågan på svenskar försysselsättning inom denna verksamhet kommer att öka kraftigt. De tjänster somefterfrågas av utvecklingsländerna gäller i stor utsträckning kvalificeradeinsatser inom yrken där tUlgången är relativt begränsad. Ytterligare åtgärder somunderlättar för enskUda alt arbeta inom utvecklingssamarbetet behöver vidtas.SIDA pekar särskUt på att anställningstryggheten vid återkomsten lill Sverigemåste förbättras. Rekryteringen av biståndsarbetare försvåras nu bl. a. av attsökande tUl u-landsuppdrag med privat anställning normalt ej erhållertjänstledighet. SIDA berör tre lösningar på problemet: lagstiftning om privatarbetsgivares skyldighet att bevilja Ijänstiedighet för u-landsuppdrag, ekonomiskkompensation tiU de biståndsarbetare som tvingas begära entledigande frånprivat anställning eller av SIDA garanterad anställning vid återkomsten tUlSverige. Myndigheten avser att i samråd med låtautreda det sista av de tre alternativen. För /73 planerar SIDA allmänna förberedelsekurserför u-landstjänstgöring för sammanlagt ca 680 personer, varavomkring 130 fredskårister. Motsvarande siffror för innevarande budgetår är ca480 respektive 100. Omkring 880 personer beräknas genomgå språkutbildning inågon form vilket innebär en ökning med ca 380 från /72. Densamlade kostnaden för den planerade verksamheten beräknas till 10,3 milj. kr. Den avstatsmakterna begärda fyraårsplanen för SlDA:s informationsverksamhetföreligger . 1972:1 Bilaga 5 57 somdet första året . Tonvikten i informationsplanenhar lagts på ett utvidgat samarbete med enskilda organisationer. Den tidigare formen för bidragsgivningtill dessas informationsprogram i u-landsfrågor föreslås bli ersatt av ettbidragssystem med delegering av informationsansvaret till respektiveorganisation. De politiskt och fackligt förankrade studieförbunden liksomlöntagarorganisationerna tUlmäts härvid särskild betydelse. Vid sidan avsamarbetet med de enskilda organisationerna förutses i SIDA:s förslag tillinformationsplan en kraftig utvidgning av den s. k. basinformationen, dvs. trycksaker,bildarkiv, fUm m. m. Vidare räknar SIDA medökad medelstilldelning för bl. a. information lill skolväsendel ochkontakter med massmedia. Ett genomförande avinformationsprogrammet skulle enligt SIDA kräva6,5 milj. kr. under /73 och 10,2 resp. 13,1 milj. kr. förbudgetåren 1973/74 och 1974/75. Styrelsen framhåller att de för budgetåren1973/74 och 1974/75 beräknade beloppen är att betrakta som preliminära. SIDAkommer med ledning av de erfarenheter som vinns av verksamheten underinnevarande budgetår att i nästa års an-slagsframstäUningta definitiv ställning till förslag om informationsverksamhetensfortsatta omfattning och inriktning. Del svenska utvecklingssamarbetets snabbatillväxt reser krav på en ökad rekrytering av fältpersonal. Detta behovunderstryks ytterligare av all flera länder som mottar direkt svenskt biståndhar begränsade personella resurser förplanering och genomförande av olika utvecklingsprojekt. /69 nåddes det bästarekryleringsresultatet hittUls, närmare 390 personer. Under de två därpåföljande budgetåren har rekryteringen legat på en lägre nivå. SIDA:smöjligheter under de kommande budgetåren att uppnå de fastställda målen kankomma att underlättas av den av riksdagenår 1971 beslutade bistånds- och katastrofutbildningen av värnpliktigam. Det är uppenbart att ansträngningarna altlångsiktigt vidga rekryteringen måste öka. MöjUgheterna alt vidta olikaåtgärder för att förbättra biståndspersonalens anställningstrygghet vidhemkomsten bör, som SIDA föreslår, prövas. Jag beräknar medelsbehovet för SIDA:srekrytering och utbildning av fältpersonal till 12 milj. kr., vUket innebär enökning med 4,7 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetårs anslag. Den av SIDA framlagda informationsplanenligger till stor del i linje med detidigare av riksdag och regering angivna riktlinjerna för vidgad informationkring problem. Jag vill här understryka vikten Prop.1972:1 Bilaga 5 58 avatt verksamheten ges en u-landscentrerad inriktning. Informationen kringsvenska biståndsinsatser bör sälla dessa i sammanhang med de avgörande utvecklingsansträngningar som görs avu-länderna själva. 1971: 1 (bil. 5 s. 47) anfördesatt SIDA bör ge löntagarorganisationer och andra folkrörelser hög prioritetvid val av informationskanaler. Myndigheten föreslår i enlighet härmed ettkraftigt utvidgat samarbete med de politiskt och fackligt förankradestudieförbunden. Jag utgår från all dessaorganisationer tillförsäkras stor självständighet vid användningen avtilldelade medel. Genom folkrörelseorganisalionernasdominerande roll i fråga om opinionsbildning och vuxenutbildning öppnasmöjligheter att engagera stora medborgargmpper som u-landsinformationen hittUlsinte kunnat nå ul till. Det är väsentligt alt detta samarbete medfolkrörelseorganisationerna leder till en fastare förankring avutvecklingssamarbetets principer hosallmänheten. Endast genom ett brett folkligt stöd kan vår internationellasolidaritetspolitik ges stadga och kontinuitet. Mot denna bakgrund är jag beredd attföreslå en kraftigt ökad medelsanvisningför bidrag till enskilda organisationer. För /73 beräknarjag sålunda för dessa bidrag ett belopp om 1,9 milj. kr., vilket innebär närmare en tredubbling av bidragen jämfört med innevarandebudgetår. För informationsverksamheten som helhetberäknar jag ett medelsbehov /73 om 4,25 milj. kr., vilket innebär en ökning med 1,5milj. från innevarande budgetårs anslag. Jaghemställer att Kungl. att till Rekryteringoch utbildning av fältpersonal saml informationsverksamhet för /73anvisa ett reservationsanslagav . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1970/71Utgift 17 381798 1971/72 Anslag 20 837 000 1972/73Förslag 27 584 000 SIDA är central myndighet för del direktautvecklingssamarbete på skUda områden som bedriver med . Idelta samarbete ingår också vissa insatser som helt eller delvis finansierasav men förvaltas av någon av de mellanstatliga organisationerna. SIDA leds av enstyrelse. Chef för den löpande verksamheten är en generaldirektör. SIDA:s organisationsplanupptar en avdelning för ekonomiska och administrativa funktioner samt tvåoperativa avdelningar, en för kreditbislånd och en för gåvoinsalser. enhet för planering och sekretariatsfunktionersamt en enhet för information och dokumentation. Den indelning av denoperativa verksamheten i kredit- och gåvobistånd som tillkom i samband medomorganisationen av biståndsmyn-dighelen bar visat sigvara mindre ändamålsenlig. Den strävan mot större likformighet beträffandehandläggningen av gåvo- respektive kredilfinansierade insatser som jag berörtunder anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete förutsätter ett intimt samarbetemellan de två operativa avdelningarna. Med hänsyn härtill prövar SIDA nyaformer för den administrativa ledningen av verket. Med utgångspunkt från denarbetsgång och arbetsfördelning som införandet av länderprogrammeringen innebärhar inrättats en utredningsbyrå som ersätter det förutvarande ekonomiskasekretariatet samt en länderbyrå med uppgift att samordna det centralaplaneringsarbetet. Dessutom finns sektorbyråer för beredning av insatser inomsärskilda sektorer. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal -f 17 -1- 30 15 166 000 45 000 2 334 000 1 367 000 -i- 4 026 000 -f 5 000 -1- 275 000 + 182 000 -f 148 000 -h 175 000 -f 2 802 000 -f 5 000 -f 75 000 -t- 176 000 -1- 94 000 -f 50 000 -f 4 811 000 -1- 3 202 000 1 SIDA har härutövergivits rätt att inrätta 17 extratiänster. Dessutom tillkommer viss personalsom avlönas med medel som anvisats för expertis, liksom avarbetsmarknadsstyrelsen anvisade vapenfria tjänstepliktiga. SIDA framhåller i motiveringenför de tjänster som begärs för /73 att personalbehovet måstevägas mot statsmakternas beslut i fråga om biståndets volym, inriktning ochkvalitet. Ett uppnående av enprocentmålet innebär att större krav än hittUlskommer att ställas på den svenska bislåndsmyndighelens kapacitet särskUt ifråga om planeringen av insatser under de framförliggande budgetåren. Tillkomstenav nya länder och ämnesområden för svenskt bistånd ger härutöver utslag, dåSIDA räknar med en fast administrativ kostnad för varje land och varje sektor.Det svenska biståndets inriktning på länder, företrädesvis i , med stortbehov av personalbistånd för förvaltnings- 1972:1 Bilaga 5 60 ochplaneringsuppgifter, innebär vidare stora anspråk på kvalificerad svenskpersonal både vid hemmamyndighelen och på fältet. SIDA föreslår också att ensärskild byrå för rekryteringsärenden inrättas. Inom översynen avSIDA:s organisation (LÖSO) förutses vissa delutredningar komma alt fortsätta efter det att etthuvudförslag till har framlagts. Arbetet med dessa projektväntas ställa krav på ökade personalresurser, främst på bilrädessidan. Behovet av förstärkning av biträdesfunktionen har ocksåpåtalats genom vissa undersökningar som gjorts inom ramen för LÖSO. Den begärdapersonalökningen avser således i stor utsträckning sådana tjänster. har SIDA haft lokaler påett antal olika ställen i , vUket medfört stora påfrestningar förpersonalen. Verket anför detta som skäl för äskande om ytterligare personal påframför allt expedilionsvakts- och biträdessidan. Härutöver anför verket önskemålom att rekryterings- och informationsverksamheten bör förstärkas personellt. Ianslagsframställningen för /73 begär SIDA alt sammanlagt 47 tjänster inrättas vid verket. Jag delar SIDA:s uppfattning att ettrationellt utnyttjande av de växandeanslagen för bilateralt utvecklingssamarbete i enlighet med statsmakternasbeslut kommer att ställa ökade anspråk på biståndsmyndighetens kapacitet. Somberördes i prop. 1971: 1 (bil. 5 s. 49) föreligger emellertid inte något fastsamband mellan anslagsutveckling ochpersonalbehov. Övergången lill en ny planeringsmetodik i form av länderprogrammering,liksom en större betoning av t. ex. programbiståndets roll bör medge allpersonalvolymen ökar väsentiigt långsammare än anslagen. Av betydelse för SIDA:s möjlighet altfullgöra ålagda uppgifter är självfallet organisationens effektivitet. Enöversyn av pågår som nämnts f. n. och beräknas vara klarnågon gång . Anpassningen av organisationen har emellertid i avvaktan på resultatet avöversynen påbörjats inom SIDA. Som jagtidigare redovisat prövar man inom rådande organisationsstruktur nyaarbetsformer lämpade för den arbetsgång och arbetsfördelning som införandet avsamarbelsprogrammen innebär. Härigenom torde man vinna erfarenheter av värdeför en långsiktig lösning av SIDA:s organisationsproblem. Under /73 kan väntas bli starkt ansträngd. Verket befinner sig som nämnts i etlskede av organisatoriska förändringar. kommer personalen fram tillsenare delen av budgetåret, då nya lokaler för SIDA beräknas varafärdigställda, att vara utspridd pä sex olika arbetsställen. Prop.1972:1 Bilaga 5 61 jagdet därför angeläget att SIDA ges ett relativt betydande personaltillskott. Rekryteringssektionen inom byrån förpersonalärenden bör omvandlas till en fristående byrå. Maj:t bör begärariksdagens bemyndigande att inrätta en tjänst som byråchef i Ce 1 somchef för den nya byrån. Vidare har jag beräknat medel för ytterligare 23tjänster, varav 8 för handläggande personal och 15 för övrig personal. Av dessahandläggartjänster avser 3 tjänster sektorinriktade funktioner och 2 tjänsterinformationsverksamheten. Jag har härutöver bedömt behovet av en förstärkningav biträdesfunklionen som angelägen. Mitt förslag innebär all SIDA:s yrkandentillmötesgås beträffande nästan samtliga av verket prioriterade tjänster förplanering och beredning av insatser. Under /74 räknar jag medatt SIDA:s organisatoriska problem kommer att ha fåll en tillfredsställandelösning som verket har flyttat in i nya lokaler. Härigenom börbehovet av personalökning för ifrågavarande budgetår kunna begränsasväsentligt. år1973 avses SIDA flytta in i nya lokaler i kvarteret . Jag har i anledning häravgivit i uppdrag att svara för planering och upphandling avinredning för ifrågavarande lokaler.Byggnadsstyrelsen kommer att lämna förslag till erforderlig inredningsanskaffningoch kostnadsberäkning av denna. I avvaktan härpå beräknar jag ett medelsbehovför ifrågavarande ändamål om . Jaghemställer, alt Kungl. Maj:t att vid Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) inrätta en tjänst i Ce 1 samt att till Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /73anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 5 62 INFORMATION OM I UTLANDET 1970/71Utgift 6 397 000 Reservation 150 000 1971/72Anslag 7 417 000 1972/73Förslag 8 713 000 Enligt statsmakternas beslut hardel ekonomiska ansvaret för övertagits av staten (prop. 1970: 45, SU 1970: 86, rskr 1970:193). Fr. o. m. den 1 juh 1970 är organiserat som en stiftelse. Stiftelsen de av Kungl. Maj:l fastställda stadgarna skall stiftelsen främjakultur- och erfarenhetsutbytet medutlandet samt genom upplysningsarbete i utlandet sprida kännedom om svensktsamhällsliv. Stiftelsen får inom sitt verksamhetsområde mot ersättningulföra uppdrag och tUlhandahålla produkter och tjänster. Stiftelsen leds av en styrelse. Ledamöterav denna är stiftelsens direktör och tio andra ledamöter, som utses av Kungl.Maj:l. Bland ledamöterna ingår företrädare för utrikes- ochutbildningsdepartementen samt för kullurlivet, folkrörelserna, de fackligarörelserna och näringslivet. För kontakt med samhällsinstitutioner och andraorgan, som har beröring med stiftelsens verksamhet, finns rådgivandereferensgrupper som tillsätts av styrelsen. Stiftelsen har två egnautlandskontor. .Anslaget lill /72 uppgår till . Institutet begär för /73ett anslag på , vUket skulle innebära en ökning av innevarandebudgetårs anslag med . Av ökningen hänför sig tillkostnader i samband med del studiesocialastöd tiU utländska studenter i form av 100 gästslipendier, vilkainrättas från i enlighet med beslut av riksdag. Löne- ochprisomräkningar beräknas till . Resterande del av ökningen hänför sigtill förstärkning av kullumtbytet medÖsteuropa, verksamheten vid i saml personalför-slärkningvid inslilulets London-kontor. 1 en strävan all förbättra sin planeringhar institutet uppdelat verksamheten i följande fyra huvudprogram. Denprocentuella fördelningen av institutets medel på respektive program anges inomparentes: 1972:1 Bilaga 5 63 Stödåt information om del svenska samhället (35o/o) Stöd ål studier ochforskning (30o/o) Stöd ål presentation avkonstnärlig verksamhet, främst inom områdena bUd, ord, scen och ton (20 "/o) Stöd åt undervisning isvenska språket och Utteraturen (15o/o) Institutet förutser enkoncentration under /73 på följande ämnesområden inomrespektive program: Sociala frågor,mUjöfrågor, aUmän Sverige-information, utbUdning Litteratur, musik, teater riksdag (prop. 1971: 81, SFU 1971:29,rskr 1971:185) har beslutat om inrättande av 100 gäststipendier. Med hänsynhärtill samt till vissa ökade lönekostnader förordar jag all anslaget räknasupp med . Jag hemställer, att Kungl. att lill för /73 anvisa ett reservationsanslag av 8 713 000kr. 1970/71 Utgift 9180 000 1971/72 Anslag 9180 000 1972/73 Förslag 10 932 000 ochteleverkets kostnader för programverksamhet för utlandet bestrids underinnevarande budgetår från åttonde huvudtitelns anslag B 66. Ersättning förviss rundradioverksamhet. 1971/72 Beräknadändring 1972/73 programverksamhet förutlandet 9180 000 -|-2 671 000 -\-1 752 000