prop · FV03116 · 1972-12-31 00:00:00 — Därmed skuUe dessa styrelseledamöter komma imotsatsförhållande tiU målsättningen för tidningens opmionsbildande verksamhet.Organisationerna ifrågasätter om inte en eventuell kommande lagstiftning omstyrelserepresentation för de anställda bör utformas så att tidningsföretagenundantas från lagens tUlämpningsområde. Undantaget för aktiebolag med färre äntre styrelseledamöter godtas av LO . SAF anser att aktiebolag med färre än trestyrelseledamöter under aUa omständigheter skaU vara undantagna från lagenstiUämpningsom- radeoch att den föreslagna övergångsbestämmelsen bör överflyttas till själva lagen.Eftersom i texten ej beaktats all aktiebolag med en eller två styrelseledamöterkan bildas även efler , torde förbehållet om att anlaletstyrelseledamöter var begränsat denna dag böra bortfalla. Liknande synpunkterframför industriförbundet. Vad angår den nedre storleksgränsen anser LO attdenna bör sänkas tUl ett lägre tal än 100 anslällda, i annat fall måste försöksperiodenavkortas tUl exempelvis . TCO finner en gräns vid 100 anslällda acceptabel omförsöksperioden omfattar . Inom handelns område och vid sparbanker därföretagen oftast är mindre bör dock en lägre gräns förslagsvis 50 anställda kunna tUlämpas. bör även undersökas om det i andrabranscher finns skäl att sänka gränsen för inrättande av styrelserepresentationför de anstäUda. och SR har i princip inte någon invändning motatt gränsen för lagens tUlämpningsområde sätts vid företag med 100 anställdamen anser med hänsyn till att uppföljning och utvärdering av försöksverksamhetenmåste underlättas om antalet företag kan begränsas och att en sådan begränsningkan uppnås om gränsen i stället sätts vid företag med t. ex. 200 anställda. SAFuppger att gränsen 500 anställda allmänt inom näringslivet torde uppfattas somen i princip acceptabel nivå men att föreningen dock stannar för att förordaalt den föreslagna gränsen höjs lill 200 anslällda. Att den nedre gränsensättes till företag med 200 anställda förordas även av , , industriförbundet och handelskamrarna i , ,, , , och . anser alt alternativttill av föreningen föreslagna företagssamråd gränsen för antalet anställda börsättas vid lägst 500. Rätten till styrelserepresentation för de anställdabör bortfalla om antalet anställda minskar under den fastställdastorieksgränsen och detta kan sägas vara ett uttryck för en varaktig ochstruktureU förändring av företaget anser SAF, LRF, ,, industriförbundet och handelskamrarna i , , ,, , och . Dessa remissinstanser föreslår attlagförslaget kompletteras så att rätten upphör i sådana fall. När det gäller företag som helt förändrar sinverksamhet, t. ex. när ett tillverkningsbolag omvandlas till ettförvaltningsbolag, förordar SAF, SHIO och industriförbundet att den i förslagetangivna nämnden skall kunna besluta om arbetstagarrepresentationens upphörandeutan hinder av att eventuella tidsfrister inte löpt ul. 5.3Inrättande av styrelserepresentation för de anställda m. m. I fråga om rätten alt ta initiativ till inrättandeav styrelserepresentation och alt utse arbetstagarrepresenlanter är meningarnadelade bland remissinstanserna. Hovrätten för Nedre har inle någol allerinra mot alt rätten att besluta om arbetstagarrepresentation och all utsearbetstagarledamöter anförtros de fackliga organisationerna i de fall därlöntagarna är organiserade i sådan omfattning atl organisationerna företräderflertalet. Hovrätten är däremoi icke helt övertygad om riktigheten av atl iandra fall dvs. där organisationerna endast representerar en minoritet, möjlighetenlUl styrelserepresentation skuUe vara utesluten. LO anser att de föreslagna reglerna för beslut ominrättande av styrelserepresentation och val av arbetstagarledamölerna på etttillfredsstäUande sätt markerar att löntagamas engagemang i bolagens styrelsermåste bygga på de lokala fackliga organisationerna. TCO noterar medtUlfredsställelse atl det klart sägs ut alt det är de fackliga organisationernasom är arbetstagarrepresentanternas huvudmän och accepterar förslaget altarbetstagarledamot utses av lokal organisation. anser det vara riktigt att initiativet lillinrättande av arbetstagarrepresentation tas inom företaget av de anställdasorganisationer och att arbetstagarrepresentation bör vara knuten till de lokalafackliga organisationema som har kollektivavtal med bolaget. SAF och industriförbundet finner den föreslagnaordningen för utseende av arbetstagarledamöter ändamålsenlig vad gällerverkstadsindustrin och de flesta övriga branscher. För vissa branscher,exempelvis iransporlsektom, är den fackliga organisationen dock uppbyggd på sådantsätt att även andra än i bolaget anställda genom sin fackliga organisationskulle få möjligheter atl påverka utseendet av arbetstagarledamöter. anser erforderligt att lagstiftningen utformas så, att nuanförda brister i förslaget undanröjs. SAF tillägger att personvalet bör görasav de anställda och ej av den eller de fackliga organisationerna. Enligt SAF:smening bör arbetslagarledamöterna ha så bred förankring som möjligt bland deanställda och detla leder till att samtliga arbetstagare, oberoende avorganisations-förhållanden, bör dellaga i valet av ifrågavarandestyrelseledamöter, . 'iiven LRF, . Svenska , ,och samtByggnadsfirman framhåller alt samlliga anslällda bör beredasmöjlighet alt deltaga i valet av styrelserepresentanter. EnligtSvenska företagares riksförbund och bör de anställdas represenlanlerväljas av bolagsstämman på förslag av de anställda. Enligt Svenska böräven bolagsstämman/styrelsen ges tillfälle att begära styrelserepresentationfrån de anställdas sida. Regeln att bara organisation eller organisationersom lillsammans organiserar mer än hälften av bolagets anställda kan beslulaom inrättande av styrelserepresentation kan enligt LO medföra, atl en fackligorganisation som i del närmaste uppfyller detta villkor hindras att blirepresenterad i bolagets styrelse genom atl övriga organisationer ej vill medverkatUl att beslut om inrättande av styrelserepresentation fattas. LO uppger sigför sin del komma all verka för att där oenighet hänför sig tiU skUdabedömningar av styrelserepresenlationens värde, ett beslut på arbetarsidan omatt avstå från styrelserepresentation ej skall få till följd att andraorganisationer som kommit lUl motsatt slutsals också tvingas avstå. TCO anser att möjlighet bör finnas även förorganisation, som enligt förslaget bereds möjlighet att utse den andraledamoten i styrelsen, att ta initiativ tUl inrättande av styrelserepresentationför de anställda, varigenom i normalfallet uppnås en ordning liknande den somföreskrivs i förelagsnämndsavlalet om inrättande av företagsnämnd. och SR ifrågasätter om inle lagen börinnehålla elt visst mi-noritelsskydd i vilket syfte man skulle kunna skriva inalt organisation som omfattar av de anställda eller om detla relativatal inle uppnås, minst 20 personer skall beredas tUlfälle att delta i beslutsprocessenför val av arbetstagarledamöter i styrelsen för att beslutet skall bli gUligt. Vad gäller valproceduren anser del varariktigt att vederbörande lokala fackliga organisationer bestämmer dennaeftersom förfarandet av praktiska skäl kan komma att gå till på olika sätt inomolika typer av företag och koncerner. anser att en bestämmelse om den ordningsom skall tiUämpas när facklig organisaiion utser arbetstagarledamot syneserforderlig enär fråga kan uppkomma om sådan ledamot skall utses av organisationensledning eller genom val av organisationens medlemmar. Enligt LO:s mening får den omständigheten alt detöverlämnats tUl de lokala organisationema att själva bestämma om formerna förvalet inte lägga hinder i vägen för erfarenhetsutbyte genom och rådgivning frånförbund och huvudorganisationer eller hindra atl förbund engagerar sig ivalproceduren där bolagets verksamhet är splittrad till olika orter och/ ellerbranscher eller praktiska skäl motiverar sådan medverkan. Då det gäller fördelningen av tillgänglig plats somordinarie ledamot resp. suppleant meUan de lokala organisationerna inom sammacentralorganisation bör det enligt TCO av lagstiftningen framgå atl de berördaförbunden äger rätt att träffa särskilda överenskommelser. TCO föreslår därföralt förslagets bestämmelse härom förses med etl tillägg. SACOoch SR anser sig inle kunna biträda bestämmelsen om fördel- ningenav ledamotsplalserna vilkens tillämpning, om bestämmelsen koinmer att gäUa, kaninnebära skadliga effekter på bl. a. samarbetet inom företaget. Flera remissinstanser hovrätten för NedreNorrland, SAF, LRF, industriförbundet, handelskamrarna i , ,, , , och , och Svenska framhåller all möjlighet bör finnas atl få arbetstagarledamot i styrelseentledigad även av annat organ än det som utsett honom. SAF uttalar i dettasammanhang atl såvitt angår styrelseledamöter i allmänhet den viktigastepåföljden i fall av försummelse och liknande är sammankopplad med ansvaretinför bolagsstämman, som kan entlediga försumlig styrelseledamot eller i varjefall tillse atl han ej blir omvald för ny period. Genom altarbetslagarledamöterna synes vara berättigade att behålla sina styrelseplatseräven om stämman vägrar bevilja ansvarsfrihet, åsidosätts enligt SAF deassocialionsrätlsliga principer som ligger tUl gmnd för aktiebolagen ochberörda aktiebolag kan sägas bli utsatta för en skaderisk mot vilken de ej kangardera sig. Hovrätten för Nedre , industriförbundet,och Svenska föreslår att bolagsstämman ges rätt all få frågan omentledigande av arbetstagarledamot prövad av den särskilda nämnd som föreslåsinrättad. Förslaget beträffande arbetstagarrepresentationensstorlek har i allmänhet tUlstyrkts eller länmats utan erinran vid remissbehandlingen.SAF, industriförbundet och finner förslaget vara välavvägt i denna del. och SR anser sig inte kunna förorda attrepresentationen från arbetslagarna fixeras till två ledamöter oberoende avstyrelsens storlek i övrigt utan föreslår att med hänsyn till att flera än tvåarbetstagarorganisationer kan förekomma representanterna från arbetstagarnaskaU utökas, dock endast under förutsättning att arbetslagarrepresentantemafortfarande är i minoritet i styrelsen. Frågor rörande bolagsstämmas befogenheter att utanändring av bolagsordningen besluta om tUlämpning av den föreslagna lagen påannat aktiebolag och om rätt för de anslällda alt utse fler än två arbetstagarledamöter och suppleanter för dessa berörs av några remissinstanser. Hovrättenför Nedre påtalar atl bestämmelser finns meddelade i 77 §aktiebolagslagen om, förutom annat, hur styrelsens ledamöter skall utses. TiUutmärkande av alt ledamöter i styrelsen kan utses också med tUlämpning av dennu föreslagna lagen anser hovrätten en erinran om detta förhållande böra intasi nämnda lagrum. Samma synpunkt framförs av SJ. SAF, industriförbundet, LRF och SHIO anser attaktiebolagsulred-ningens förslag till aktiebolagslag innebär förenklingar iförhållande tiU gällanderätt som leder lill att skälen för promemorians förslag bortfaller vad gällermöjlighet för aktiebolag som inle når upp till storleksgränsen att införaarbetstagarrepresentation i styrelsen efter överenskommelse med de fackligaorganisationerna. Flera remissinstanser påtalar atl praxis i fråga omsuppleanters deltagande i styrelsesammanträden varierar från företag lillförelag. För arbetstagarledamöternas suppleanter bör rätten alt närvara vid styrelsesammanträdefölja den praxis som råder i de olika företagen anser SAF, LRF,industriförbundet, Statsföretag, , vattenfallsverket, och . Statsföretagens förhandlingsorganisationfrarrihåller att, eftersom det ur effektivitetssynpunkt torde vara ett önskemålatt antalet deltagare i styrelsesammanträdena inte blir för slorl, del kan visasig nödvändigt atl från fall till fall ompröva tillämpad praxis i fråga omsuppleants deltagande i styrelsesammanträden. I fråga om valbarhet anser hovrätten för NedreNorrland, i likhet med vad som uttalas i promemorian, atl såsom huvudregel börgälla att arbetstagarledamölerna i styrelsen väljs bland de anslällda iföretaget samt alt denna regel måhända ylleriigare bör understrykas genom atlordet "företrädesvis" inskjuts i lagtexten. LO delar lagförslagets huvudprincip allarbetstagarledamölerna och suppleanterna bör utses bland bolagels anstäUda menanser alt självständigheten för de lokala organisationema, åt vilka delöverlämnats att själva bestämma om formerna för valet, dock även bör inbegripaatt det lämnas åt dessa att bedöma vilka de önskar bli företrädda av. Specialmotiveringarnasuttalande att de fackliga organisationerna själva bedömer när det finnssärskilda skäl att frångå huvudregeln och välja någon som ej är anställd ibolaget bin därmed enligt LO en betydelsefull del av reformen. TCO accepterar förslaget att arbetstagarledamot börvara anställd i bolaget men anser alt i speciella fall möjlighet skall finnasatl utse ledamot som inte är anställd i bolaget. Kommunförbundetanser all möjligheten atl lill styrelserepresentant välja någon utanförförelaget verksam person bör utnyttjas restriktivt. , , kommerskollegium,handelskamrarna i , , , , , ochKarlstad, FFV, och SR, SAF, och , A-pre.sens samorganisation, , , , , , industriförbundet,Statsföretag, , Byggnadsfirman , samt L. M. Ericssonhävdar alt, bl. a. för att den föreslagna lagens syfte skall nås,arbetstagarledamot i styrelse eller annat ledningsorgan skall utses bland deanstäUda i företaget. Samma krav skall enligt SAFgälla också suppleant. I koncernförhållanden anser SAF dock alt anställda imoderbolag och dotterbolag kan godtas. SAF anser vidare nödvändigt atl de allmänna kravenpå de personer som skall fungera som represenlanler för de anstäUda iföretagets styrelse preciseras. På denna punkt liksom när det gällerarbetstagarledamots anställning finns enligt SAF anledning att hänvisa tiUföretagsnämndsavlalen som bl. a. föreskriver att ledamot skall besittaansvarskänsla och gott omdöme och vara väl förtrogen med arbets- ochdriftsförhållandena inom företaget. Inom vissa branscher och företag ärpersonalomsättningen utomordentligt hög. Som exempel hänvisas lill den inombyggnadsindustrin förekommande sedvänjan med s. k. objektanslällning. Medhänsyn härtill anser SAF atl lagen bör kompletteras med ett stadgande, enligtvilkel minst elt års fortiöpande anställning skall krävas som villkor förbehörighet alt utses till arbetstagarledamot. Byggnadsfirman det vara självfallet atl en viss minsta anställningstid bör vara stadgadför behörighet till val och anser vara lämpligt. I linje med det sagda anser SAF att lagen börstadga atl arbetslagar-ledamot, som lämnar sin anställning automatiskt skallavgå från styrelsen. Belräffande förbudet för arbetstagarledamot attutan särskilt tillstånd i sådan egenskap tillhöra annat aktiebolags styrelsemenar alt det bör ankomma på den fackliga organisationen atl, utifrån demotiv till all styrelserepresentation för de anslällda aktualiserats, avgöraom samma person skall kunna representera de anslällda i flera styrelser och atlsärskill liUstånd inte bör krävas i sådana fall. SAF anser all om ovan av föreningen föreslagnaändringar rörande behörigheten att utses till arbetstagarledamot respektivesuppleant genomförs, behovet bortfaller av en bestämmelse om förbud för arbetstagarledamotatl utan särskUt tillstånd tillhöra annat aktiebolags styrelse, medan i annatfall principieUt förbud bör stadgas. TiUstånd skall enligt förslaget givas aven särskild nämnd. SAF anser det dock vara rimligare att medgivande lämnas avberörda bolag, närmast då av dessas bolagsstämmor. , somtUlstyrker det principieUa förbudet, förordar också en regel om att medgivandebör lämnas av berörda bolag och beslutas av bolagsstämma. , handelskamrarna i , ,, , , och , , , . , , industriförbundet, , Svenska och L. M. Ericssonframhåller att det är angeläget alt arbelstagarrepresenlant intar sammaställning som övriga styrelseledamöter och all därför i lagen an- gesatl arbetstagarledamots mandattid bör sammanfalla med övrigastyrelseledamöters. 5.4Arbetstagarledamots befogenheter och ansvar Atl arbetstagarledamot skaU ha samma befogenheteroch ansvar som övriga styrelseledamöter betonas av SJ, . , ,, , industriförbundet, och L. M.Ericsson. Detla innebär enligt industriförbundet altarbetstagariedamöter skall ha samma ekonomiska ansvar inför bolagsstämman somövriga styrelseledamöter. understryker attledamolskap måste medföra atl styrelseledamoten i fråga ikläder sig och iakttarsamma ansvarsställning även ekonomiskt, som åvUar styrelsens ledamöter iövrigt dvs. ägarsidan, varvid den tungt vägande punkten utgörs av attfamUjeförelagaren genomgående är personligen fullt ekonomiskt ansvarig förbolagets samtliga förbindelser. SAF anser att den närmare innebörden av principenom alt arbetslagarledamöterna skall ha samma ställning som övrigastyrelseledamöter synes oklar varför vissa förtydliganden och kompletteringarär nödvändiga. I fråga om arbetstagarledamots skyldighet altiaktta sekretess anser LO att den praxis som syns råda allmänt för styrelseledamötersinformation från styrelsens sammanträden inte kan tUlämpas förarbetstagarledamöter. Dessa bör självfallet iaktta tystlåtenhet beträffandeinformation som kan skada bolaget om den utlämnas men för alt reformen inteskall förlora sitt syfte måsle del i övrigl vara arbetstagarledamölernaobelaget att informera de anställda om styrelsens beslut och sina egna ställningstaganden.Även i frågor som det av omsorg om bolagels intressen bör iakttas tystlåtenhetom, anser LO atl arbetstagarledamoten måste ha möjlighet att informera ochöverlägga i en trängre krets, nämligen om frågan är av slor betydelse också förde anställda. TCOfinner del ytterligt angelägel alt sekrelesspliklen för styrelseledamöterbrukas endast i undantagsfaU och att det klart sägs ifrån atl det är denenskilde styrelseledamoten som själv har all avgöra vad som i det enskUdafallet kan vara tiU skada för förelaget. Situationen för de anställdasrepresentant i styrelsen kan här, menar TCO, jämföras med den för annanstyrelseledamot som representerar intressen utanför företaget, t. ex. bank,kunder, leverantörer etc, och som rimligtvis informerar sin huvudman om ävenkänsliga frågor som behandlas i styrelsen. Om arbetstagarledamot har sammaställning som annan styrelseledamot innebär detla enligt industriförbundet.Familjeföretagens förening, och all samma regler och praxis bör gälla församlliga styrelseledamöter. tillägger att om frågan omvidareinformation lill de anslällda om vad som förekommit inom styrelsenaktuahseras, det är helt nödvändigt för del fortsatia samarbetet inom styrelsenatt samförstånd föreligger om hur vidareinformationen skall ske. Liknandesynpunkter framförs av SAF och Statsföretagens förhandlingsorganisation. LRF och industriförbundet finner förslagels regler omj ä v vara väl avvägda och tillstyrker dem. Enligt industriförbundet bör regelndock kompletteras med att jäv skall anses föreligga även vid behandling avfrågor om uppsägning av kollektivavtal. SHIO accepterar för sin del deföreslagna bestämmelsema men understryker all ytterligare jävsbeslämmelsericke bör införas. Även FFV anser förslagets bestämmelse riktig. LO anser alt den särskilda jävsbeslämmelsen kangodtagas såsom en logisk följd av att arbetslagarledamöterna har all verka förall de anställdas intressen beaktas i samband med företagels skötsel men attderas intressen i avlalsfrågor tiUvaratas på annat sätt. TCO finner det angeläget att framhålla atl ingaytterligare frågor utöver fråga som rör stridsåtgärd eller förhandling medarbetstagarorganisation om slutande av kollektivavtal må falla inom dessabestämmelser. och SR föreslår att en eventuell jävsregelulformas så atl hänsyn tas till att även förberedelser för slutande av avtalbör behandlas i styrelsen ulan att arbetslagarledamöterna deltar samt altstridsåtgärder rent redaktioneUt får en mindre framträdande plats. Från utgångspunkten atl arbetstagarledamölerna harsamma befogenheter och ansvar som övriga styrelseledamöter bör några speciellajävsregler inte uppställas för dessa utan aktiebolagslagens allmänna jävsreglervara att tillämpa anser SJ, Statsföretagens förhandlingsorganisation.Familjeföretagens förening och Svenska företagares riksförbund.Statsföretagens förhandlingsorganisation anser, om det likväl befinns lämpligtall införa en särskild jävsregel för förhandlingsfrågor, att denna börkompletteras med en föreskrift atl arbetstagarledamot ej heUer får dellaga istyrelsens behandling av tvister om tolkningen eller tUlämpningen av gällandekollektivavtal, eftersom sådana frågor kan vara minst lika betydelsefulla förföretaget och inrymma minst lika starka partsintressen, som frågor om slutandeav kollektivavtal. Motsvarande uppfattning har också kommunförbundet och SJ. SAF finner det underkastat tvivel huruvida den iförslaget upptagna jävsregeln kan anses tUlfyllest med hänsyn lill olikatänkbara intressekonflikter meUan å ena sidan bolag och å andra sidanarbetstagarledamöter och deras huvudmän. Spörsmålet bör enligt SAF underkastasytterligare överväganden under det fortsatta lagslifiningsaibelel. Om tidningsföretagen inle undantas från en kommandelagstiftning hemsläller och att lagen ulformas så all arbetstagarledamot inlefår deltaga i styrelsens behandling av fråga som rör den opinionsbUdandeverksamheten. 5.5Undantag på grund av särskilda förhållanden Den föreslagna undantagsbestämmelsen tiUstyrks avLRF och , LRF dock med vissa tillägg. SHIO,industriförbundet, handelskamrarna i , , , ,, och samt anser det betydelsefullt alt undantagmedgivits från lagen i vissa faU. Handelskamrarna betonar viklen av attundantag verkligen medges i aUa de fall där omständigheterna motiverar detta. LO godlar att en särskild skiljenämnd ges rätt atlbevilja undanlag från lagen för bolag där det av sådana skäl som anges iförslagets dispensbeslämmelse skuUe leda till väsentiiga ölägenheter omstyrelserepresentation införs. Ett villkor för atl sådana undanlag skallmedges måsle enUgt LO vara att bolaget utfäster sig att lillgodose de anstäUdasönskemål på insyn och inflytande på annal likvärdigt säll. SA.F och industriförbundet ifrågasätter om vUlkorvid medgivande av undantag obligatoriskt måste förekomma och anser att detlorde vara tUlräckligt att medgivande kan förenas med villkor. Hovrätten förNedre föreslår att den ändringen vidtas i lagtexten alt ordet"skall" utbyts mot "bör". SAF hälsar med tiUfredsstäUelse atl de svårigheter,som anges i dispensbestämmelsen, beaktats vid lagtextens utformning menifrågasätter om ej liknande svårigheter kan uppkomma i andra, nu ej förutseddasituationer. SAF anser därför att lagtexten bör kompletteras med engeneralklausul av innebörd alt även andra svårigheter än de uttryckligen nämndaskall kunna föranleda all undantag medges från lagen. De i lagförslaget föreslagna möjUgheterna tillundantag bör enligt TCO:s mening användas med mycket stor restriktivitet ochTCO ifrågasätter om inte dispens från lagstiftningen i vissa faU bör varatidsbegränsad. Vid ansökan till den föreslagna nämnden om undanlag från lagenbör företagel åläggas foga protokoll från förhandlingar med de lokala fackligaorganisationerna. TCO fömtsätter att de fackliga huvudorganisationerna fårtiUfälle alt yttra sig innan nämnden fattar beslul i sådana frågor. LRF framhåUer att undantagsbestämmelserna börtiUämpas med generositet och ej restriktivt och hemställer att detla klartutsägs vad gäller bolag som ägs av ekonomiska föreningar. anser att undanlag ej bör meddelas restriktivt och alt begäran omundantag bör bedömas helt förutsättningslöst. finnermotivultalandet om att undantag bör meddelas restriktivt onödigt. Om generellt undanlag inle görs för bolag som ägsav ekonomiska förenmgar, bör enligt LRF i stället en särskild undantagsregelhärom intas i dispensbeslämmelsen. Förslaget om inrättande av en särskild nämndtillstyrks eller lämnas ulan erinran av företagsdemokratidelegationen, SAF,LRF, industriförbundet och . SAF och industriförbundet framhåller allhuvudansvaret för utvecklingen av företagsdemokratin måsle vila på de direklberörda parterna och deras organisationer.