prop · FV03101 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Majits proposition med förslag om inrättande av ett kreditaktiebolag; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande tUlriksdagen föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås bemyndigande för Kungl. Maj:t att för statens räkningsluta avtal med affärsbankerna, Sparbankemas bank aktiebolag och Jordbmketsbank om mrältande av ett kreditaktiebolag, Företagskapital aktiebolag, meduppgift att medverka vid finansieringen av mindre och medelstoranäringsföretag här i landet. Denna medverkan skall ske genom att bolagettillskjuter kapital genom förvärv av minoritetsposter av aktier, andelar iekonomiska föreningar eller liknande rättigheter. Vidare föreslås att bolagetskall kunna länma eller förmedla krediter till samt ikläda siggarantiförbindelser för ifrågavarande näringsföretag. Bolagetsaktiekapital skall utgöra lägst 20 milj. och högst 60 milj. kr. Vidverksamhetens början skall aktiekaphalet uppgå tiU 20 mUj. Staten skall ägahälften av aktiema och bankema tUlsammans återstoden efter inbördesfördelning. Aktiema, som lyder på , skaU tecknas tiU en kurs av 120 %för att bolagets reservfond redan vid starten skall vara fylld. Som särskUdsäkerhet för bolagets förpliktelser föreslås vidare att aktieägama i proportiontUl varje parts innehav av aktier till bolagets förfogande ställergarantiförbindelser på sammanlagt högst aktiekapitalet. Bolagetsupplåning som tiU större del avses ske i allmänna pensionsfonden föreslåsbegränsad tiU ett belopp som motsvarar högst de tUl bolagets förfogande stäUda garantiförbindel-sema. Bolagetfömtsätts inte bygga upp någon egen organisation utan skall driva sin rörelsemed anlitande av personalen hos de av staten och bankerna hälftenägda AB IndustrUcreditoch AB Företagskredit. 1 saml Nr 101 Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Statsministem , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , . GEHER, ODHNOFF, ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om inrättande av ett kreditaktiebolagoch anför. Iskrivelser 1964 till Kungl. Maj:t hemställdeSvenska om tUlstånd att förvärva aktier i ell planerat institutför finansiering av företrädesvis mindre och medelstora företag. Fmansieringsverksamhetenskulle få formen av aktieteckning eller kreditgivning. Bankinspektionen, som yttradesig i ärendel, avstyrkte dock bankens hemställan. Inspektionen erinrade om denprincipieUa frågan om bankemas rält alt förvärva aktier och ansåg, atl bankemasobjektivitet och soliditet skulle kunna riskeras vid en sammanblandning av ägarinlresseoch kreditgivning. Inspektionen anförde vidare, att de företag, som detplanerade institutet skuUe engagera sig i, kunde komma i en direktberoendeställning till banken. Företagen kunde få svårigheter att byta bankförbuidelseoch härigenom hade en konkurrensbegränsande effekt uppkommit. Vidare kunde detfinnas risk för att banken skulle favorisera sina egna kundföretag till förfångför andra. Dessa olägenheter kunde dock, enligt bankinspektionens uppfattning,elimineras genom att affärsbankerna och staten gemensamt inrättade institutet. Kungl.Maj:t lämnade Svenska hemställan utan bifall. Fråganom inrättande av ett bankägt finansieringsinstitut, med uppgift att tillhandahåUaföreträdesvis mmdre och medelstora företag riskbärande kapital, aktualiseradesånyo genom att hemställde alt med Kungl.Maj:t få uppta överläggningar om fömtsättningama för bankema gemensamt attbilda ett institut av ifrågavarande slag. Idecember föreslog delegationen för de mmdre och medelstora företageni betänkandet (Ds I 1970:5) och medelstoraföretag att ett särskilt finansieringsinstitut skulle inrättas. Utgångspunktenför delegationens förslag är de, enligt delegationens uppfattning, förekommandekapitalförsörjningsproblemen hos många mindre och medelstora förelag. Dessaproblem visar sig ofta i en brist på riskvilligt kapital, vilket i sin lurhämmar expansions- och utvecklingssträvanden hos företagen. Detföreslagna finansieringsinstitutets insalser bör enligt delegationen normaltrikta sig till lönsamma mindre och medelstora företag med goda framtidsutsikteroch med kvalificerade företagsledningar, som under överskådlig framtid kan och vUlfortsätta att självständigt leda företagens utveckling. Även företag med mindretillfredsställande lönsamhet kan bli föremål för insatser under förutsättningatt de kan bedömas ha goda framlida utvecklingsmöjligheter. Engagemangen bör kunnaavse förelag inom såväl industri-, handels- som service- och kommunikationssektorema.Institutets kapitaltUlskott bör i regel ha formen av minoritetsengagemang genomatt institutet förvärvar mino-ritetsposler av aktier eller andelar i kapitalbehövandeföretag. I samband med sitt fmansieUa engagemang fömtsätts institutet lämnaråd och synpunkter beträffande verksamhetens inriktning och planering. a. till förekomsten av ett antal statliga kreditorgan inriktade påatt lämna långfristiga kredUer tUl mindre och medelstora företag börfinansieringsinstitutet inte bedriva lånerörelse. Däremot bör det genom ettnära samarbele med dessa och andra kreditmarknads-organ medverka tiU attförmedla lån tUl mindre och medelstora företag. Institutet bör drivas med kravpå att en rimlig förräntning på insatt kapital uppnås. aktiekapitalföreslås uppgå till högst 50 milj. kr. och tecknas av staten () och bankväsendet (affärsbankerna, sparbankema och jordbmkskassoma)vardera. Institutet föreslås vidare få möjlighet att låna upp medel påkapitalmarknaden. För att möjliggöra denna upplåning skulle, enligt förslaget,institutets aktieägare ställa garantiförbindelser tiU dess förfogandeuppgående till ca 200 mUj. överdelegationens förslag har yttranden avgivits av bankinspektionen,kommerskollegium, , ,styrelsen för teknisk utveckling, länsstyrelsema i Jönköpmgs, och Västemorrlandslän, fullmäktige i riksbank, kapitalmarknadsutredning,, , landstmg.Svenska kommunförbundet, i (LO), (), (), 1 saml Nr 101 Exportrådetför den mindre industrin, . Svenska sparbanksförenuigen,allmänna exportförening, , hantverks-och industriorganisation (SHIO), , ,, , AB Företagsfinans, AB Industrikredil,Norrlandsfonden, postbanken, Sparbankemas , , , investeruigsbank AB och Tulwe. Vidarehar yttrande uikommit från (). Samtligaremissinstanser delar delegationens uppfattning om de mindre och medelstoraföretagens kapitalförsörjningsproblem och då speciellt vad gäller behovet av riskvUUgtkapital. Riksbanksfullmäktige och kapitalmarknadsutredningifrågasätter dock om det inle ibland tecknas en alltför mörk bild av de yttre förhåUandensom medverkar härtill. menar dessa remissinstanser att tillgängliginformation knappast ger stöd för mer långtgående slutsatser. Detövervägande antalet remissinstanser tillstyrker inrättandet av det avdelegationen föreslagna finansieringsinstitutet. Bankinspektionen,riksbanksfullmäktige, kapitalmarknadsutredning. Svensk industriförening.Svenska arbetsgivareföreningen. anser dock att vissa av de fömtsättningar under vilka institutet skallverka görs tUl föremål för ytterligare utredning och överväganden innandelegationens förslag genomförs. Riksbanksfullmäktige framhåller dessutom attfrågan om inrättandet av ett nytt finansieringsinstitut ligger inom 1968 årskapitalmarknadsutrednings uppdrag och ifrågasätter därför om man mte böravvakta kapitalmarknadsutredningens väntade förslag om utformningen av mellanhandsinstitutensorganisation i stället för att söka provisoriska lösningar på vissa områden.Även kapitalmarknadsutredning anför liknande synpunkter och menar attutredningen på nuvarande stadium inte är beredd att ta mer definitiv ställningtill vilket mönster av mel-lanhandsmstitut som är lämpligt för att uppfyllakraven på en effektivt fungerande kapitalmarknad. Kommerskollegiumfinner att övervägande skäl talar för att frågan om en samordning av det totalastatliga företagsstödet bör prövas innan StäUning tas tUl uirättandet av ettnytt delstatligt fmansiermgsin-stitut. och avstyrker mrättandetav delegationens föreslagna institut, men anser att bankema självautan statens medverkan bör ges tillstånd att bilda ett eget uistitut. Ävenlänsstyrelsen i , och investeringsbank avstyrkerinrättandet av ett nytt institut och hänvisar tUl möjUghetema att lösa de mindreoch medelstora företagens kapitalförsörjningsproblem inom ramen för redan existerandeinstitutioner exempelvis AB Industrikredit, AB Företagskredit, Sverigesinvesteringsbank och Svensk företags garanti AB. Motsvarande uppfattning delasi stort av AB Företagsfinans och SFK, vUka menar alt andra vägar i stället fördet föreslagna institutet bör prövas för att lösa de mindre och medelstoraföretagens fmansieringsproblem. Flera remissinstanser tar upp frågan om organisationen istort av den statliga kredit- och garantigivningen till näringslivet ochframhåller att behov av samordning föreligger. Det föreslagna institutet bördärför i sin verksamhet, enligt styrelsen för teknisk utveckling, länsstyrelseni , och . för den mindre industrin. , , , och replierapå i första hand företagareföreningama. Riksbanksfullmäktige och 1968 årskapitalmarknadsutredning förordar att en nära samordning mellan det föreslagnainstitutet och AB Industrikredit och AB Företagskredit prövas. MöjUghetema för det föreslagna institutet att uppnåtillfredsställande lönsamhet behandlas av bankinspektionen,riksbanksfullmäktige, kapitalmarknadsutredning, , , m. fl. Därvid påpekas att det kan varaförenat med betydande svårigheter att uppnå den avkastning för institutet som delegationenavser. Det framhålls att de flesta mindre företag bl. a. av skatteskäl inlelämnar någon utdelning. Den föreslagna fuiansierings-formen med minoriletsengagemangställer därför stora krav på avkastning hos de företag som utnyttjar institutetstjänster om institutets egen lönsamhet skall bli tillfredsställande. Bankinspektionen, riksbanksfullmäktige. m. fl. ställer sig tveksamma till om den upplåning av medel påkapitalmarknaden för institutets del över huvud taget är möjlig under de formersom skisserats i delegationens förslag. Remissinstansema förordar därförytterligare överväganden i denna fråga. övriga frågor som behandlas av remissinstanserna berör bl.a. formerna för institutets kapitaltillskott, institutels verksamhetsvolym ochfrågan om avyttring av och lösenbelopp för institutets placeringar i aktier ochandelar. i , lantbruksförbundoch menar att kreditgarantier i många fall är en lämpligare formatt underlätta de mindre och medelstora företagens finansiering än aktieköp.AB Företagsfinans menar att frågan om konvertibla reverslån för de mindreföretagens del bör prövas. har motsvarande uppfattning belräffandeparticipating debentures, dvs. skuldebrev med i förhållande tUl rörelsens resultat variabel ränta. kasseförbundpekar på möjligheten att det föreslagna uistitutet vid sidan av aktieförvärväven skall kunna lämna förlagslån. och AB Företagsfinans, anser att denföreslagna verksamhetsvolymen för institutet åtminstone i ett inlednmgsskede äralltför stor. Fråganom lösenbeloppets storiek eller värdermgen av aktier i samband med institutetsengagemang slutligen bör, enligt , bli föremål för ytteriigareöverväganden. I anslutning härtUl anser kommerskollegium. och AB Företagsfinans alt så snart institutets målsättning förett visst engagemang är uppnådd bör aktiema eller andelama avyttras. Demindre och medelstora företagen utgör ett väsentligt mslag i den svenskasamhällsekonomin. av alla arbetsställen inom industrin har 200arbetare eller färre. De flesta av dessa arbetsställen torde också utgöraenskilda företag. Dessa arbetsställen sysselsätter tUlsammans av industriarbetama. Demindre företagens livskraft torde framför allt ha sin gmnd i alt de ijämförelse med större företag på vissa verksamhetsområden har speciellakonkurrensfördelar. Den begränsade företagsstorleken möjliggör ofta attadministrationskostnaderna kan hållas låga. De mindre företagen kan ofta görasig gällande på marknader där närhetsfaklorn spelar en viktig roU. Mindreförelag har i många fall fördelar när det gäller korta serier ellerspecialiserade produkter. Vidare kan pekas på de mindre företagens betydelsesom underleverantörer och serviceföretag. Del är en väsentlig fördel för destörre företagen, speciellt inom verkstadsindustrin, att vid behov kunnautnyttja mindre företag för att komplettera sina egna produktionsresurser. Demindre företagen spelar också en viktig roU när det gäller introduktion av nyaprodukter. Det kan vidare på goda grunder hävdas att de mmdre företagensuppbyggnad ofta medger en betydande rörlighet i deras handlande. För utvecklingeni vårt näringsliv, som ofta präglas av snabba och genomgripande skiftningar iteknik, marknadsfömtsättningar och konkurrensförhållanden, har det storbetydelse alt den industriella apparaten smidigt kan anpassas till nyaförhållanden. Undersenare tid har utvecklingen bland de mmdre och medelstora företagen blivitföremål för ökande uppmärksamhet från statsmakternas sida. Den hårdnandeinternationella konkurrensen och den snabba tekniska utvecklingen framtvingaromfattande och kapitalkrävande anpassningsåtgärder uiom näringslivet. Denmindre och medelstora företagsamheten har ofta haft betydande svårigheter attbemästra denna omvandlingsprocess.Dessa svårigheter har hängt samman med bl. a. de speciellakapitalförsörjningsproblem som de mmdre företagen kan ha samt de begränsade möjUghetemaatt inom förelagens ram förfoga över nödvändigt expertkunnande i ekonomi,administration osv. För att åstadkomma någortunda likartadeverksamhetsbetingelser för de mindre företagen i jämförelse med de slörre hardärför en rad åtgärder vidtagits från statens sida. Som exempel härpå kan sesden fortsatta utbyggnaden och utvecklingen av den samhällsstöddaindustriservicen i form av utbildning av förelagsledare, rådgivning i tekniskaoch ekonomiska frågor, produktutveckling, m. m. Organ som statens mstUut för företagsutveckling,styrelsen för teknisk utvecklmg och företagarföreningarna spelar här en viktigroll. Påkapitalförsörjningsområdet har en utvidgnmg skett av AB Industrikredits och ABFöretagskredits utlåningsmöjligheler. Dessa instituts verksamheter kan sägaskompensera de mindre och medelstora företagens bristande möjligheter attutnyttja obligationsmarknaden. Denövervägande delen av kreditema till små och medelstora företag kommer frånbankinstituten. Genom inrättandet av investeringsbank och har ökade fömtsättningar skapats för bl. a. muidre företag attfinansiera mer riskfyllda projekt. För att kompensera de mindre företagen förbristande tUlgång på formeUa säkerheter har i regionalpolitiskt syfte industrilånegarantiemabyggts ut. Därjämte har ett särskilt institut. Svensk företags garanti AB,inrättats. Mångaav de omställningsåtgärder som de mindre och medelstora företagen vidtarinnebär givetvis ett ökat risktagande. För att överleva tvingas förelagen attexpandera snabbare än tidigare, utveckla helt nya produkter eUer bytasortiment. Omställningarna kan därför kräva en utvidgning av det egna kapitaletför att balansera detta ökade risktagande. MöjUghetema för de mindre företagenatt utöka det egna kapitalet är emellertid ofta begränsade, eftersom de tillskillnad från de större förelagen knappast har tiUgång tUl aktiemarknaden. Detfinns därför anledning att, när det gäller försörjningen med eget kapital, sökaskapa någorlunda likartade verksamhetsbetingelser för mmdre och större företag.Detta skulle vara av väsentlig samhällsekonomisk betydelse med tanke på de mmdreföretagens roll i näringslivet och kunna få tUl effekt dels att de stmkturellaomställningar som dessa företag i ökad omfattning ställs inför underlättas,dels att den utvecklingspotential som kan finnas hos vissa av dessa företag iökad utsträckning utnyttjas. Denav mdustrimmistem tiUkallade delegationen för de mindre och medelstoraföretagen föreslog i ett betänkande (Ds I 1970:5) att ytteriigareålgärder borde vidtas för att stödja utvecklingen av de mindre företagen.Detta borde ske genom inrättandet av 1 saml Nr 101 ettsärskilt halvstatiigt finansieruigsinstitut med uppgift att genom minoritetsengagemangtillföra mindre företag riskbärande kapital. Ungefär vid samma tidpunkthemställde om tUlstånd för bankema att bilda ett instUutmed motsvarande inriktnmg. Jagdelar den uppfattning, som framförs av delegationen och Svenska bankföreningenoch som vmner anslutning hos samtiiga remissinstanser, nämligen att det finnsskäl att överväga åtgärder för att underlätta de mindre företagenskapitalförsörjning vad avser riskbärande kapital. Efter samråd med chefen förindustridepartementet förordar jag därför att ett särskUtfinansieringsinstitut inrättas för att förbättra tUlgången på riskbärandekapital för de mindre och medelstora företagen. Härigenom öppnas en nymöjlighet för dessa företag att få tillgång tiU riskbärande kapital på liknandesätt som större företag redan har genom bl. a. aktiemarknaden. Finansieringsinstitutetbör enligt min mening drivas i nära samverkan med och med utnyttjande avpersonalen i AB Industrikredit och AB Företagskredit, vilka har gemensamstyrelse och är helt samförvaltade. I likhet med dessa institut börfinansieringsinstitutet ges formen av ett kreditaktiebolag och kunnatillgodose sitt lånebehov bl. a. i allmänna pensionsfonden. Institutet börockså ha samma ägarkonstmktion som AB Industrikredit och AB Företagskredit,dvs. ägas till hälften av staten och till hälften av bankema. Från dessautgångspunkter har förhandlingar förts mellan representanter för staten ochrepresentanter för affärsbankerna. och Jordbrukets bank.Förhandlingama har lett till en preliminär överenskommelse om startande av ettfinansieringsinstitut för tillgodoseende av mindreoch medelstora näringsföretags behov av riskkapital. I enlighet härmed har ettförslag lill aktieägaravtal mellan staten och bankinstituten samt förslag tiUbolagsordning för upprättats. Förslagen lorde fåfogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2. Avtalsförslagetoch förslaget tiU bolagsordning innebär i huvudsak följande. Slalenoch bankmstituten skall gemensamt driva ett kreditaktiebolag under namnet Företagskapitalaktiebolag. Bolaget skall ha tUl ändamål att medverka vid fuiansieringen avmindre och medelstora näringsföretag genom förvärv av aktier, andelar iekonomiska föreningar eller liknande rättigheter. Bolaget skall vidare kunnalämna eller förmedla krediter till samt ikläda sig garantiförbindelser försådana näringsföretag. Refinansieringen skaU ske genom utgivande avobligationer eller andra förskrivningar. Bolagetsverksamhetsform medför att lagen (1963:76) om kreditaktiebolag blir tillämpligpå bolaget. Enligt 5 § i denna lag skall kreditaktiebolag stå under tillsyn avbankUispektionen om inte Kungl. medger befrielse härifrån. Eftersom både FörelagskredU slår under sådan tiUsyn bör enligl min mening sammaförhållande gälla Företagskapital aktiebolag. Kreditaktiebolagsformen möjliggörockså enligt gällande placeringsbestämmelser för allmänna pensionsfondenplacering av fondmedel i obligationer utfärdade av kreditaktiebolaget underförutsättning att det står under bankinspektionens tillsyn (12 § reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvallning). Bolagets kapitaltUlskott i näringsföretag skall i principavse endast minoritetsposter och får ske endast om detla är ägnat att befrämja nä-ruigsföretagelslönsamhet och sunda utveckling. För att inom ramen för bolagels resurser åsladkommaett finansiellt stöd åt så många förelag som möjligt avses bolaget avvecklasina kapilalengagemang i kundföretagen så snart detla låter sig göra medskäligt hänsynstagande tiU bolagels eget och kundföretagens intressen. Vid ensådan avveckling skall kundföretagets övriga ägare givetvis alllid haoptionsrätt tUl de aktier eller andelar som bolaget förvärvat. Aktiekapitalet i bolaget skall utgöra lägst 20 milj. ochhögst 60 milj. kr. Vid verksamhetens början skall aktiekapitalet uppgå till 20 mUj.kr. Staten skall äga hälften av aktierna och bankerna återstoden efter inbördesfördelning på samma sätt som i AB Industrikredil och AB Företagskredit.Aktierna, som lyder på , skall tecknas till en kurs av för altbolagets reservfond redan vid starten skall vara fylld. Som särskild säkerhet för bolagels förpliktelser skall aktieägamai förhållande till vars och ens innehav av aktier till bolagets förfogande stäUagarantiförbindelser på sammanlagt högsl aktiekapitalet. Garantiförbindelsernaskall ställas till förfogande i den takt bolagels styrelse beslämmer. Detsammanlagda beloppet av bankinstitutens förbindelser skall liksom beloppet av siatensgarantiförbindelse utgöra 10 milj. kr. Bolagets upplåningär begränsad till ett belopp, som motsvarar högst de till bolagets förfogandeställda garantiförbm-delserna. Styrelsen skall bestå av tio ledamöter jämte högst tiosuppleanter, av vilka slalen och bankinstiluten ulser hälften vardera.Ordförande utses av Kungl. Maj:t medan vice ordförande väljes av destyrelseledamöter som utsetts av bankinstituten. Äv de fem styrelseledamöter,som utses av vardera aktieägargmppen, skall minst två utses inom styrelsen förAB Industrikredil. Motsvarande gäller vid val av suppleanter. Bolaget fömtsätts slutligen driva sin verksamhet i närasamarbete med AB Industrikredits och AB Företagskredits ledning och personal. Den verksamhetsform som bolaget enligt det sagda skalldriva är hittiUs oprövad här i landet. Den är med nödvändighet förenad med desärskilda risker och svårigheter som ett finansiellt stöd av denna typ innebär.Verksamheten bör därför t. v. betraktas som en försöksverk- samhetoch omfattningen av rörelsen i begynnelseskedet kan förutsättas bU bestämd ienlighet därmed. Beträffandemedelsanvisning lill teckning av aktier i återkommerjag i annal sammanhang. Underåberopande av det anförda och under framhållande av att hinder inte möter motatt ärendet behandlas under höstsession hemställer jag att Kungl. Maj:t att träffa avtal om drivande av ett kreditaktiebolag iöverensstämmelse med i propositionen angivna grunder, delsbemyndiga fullmäktige i att på sätt framgår av 3 §avtalsförslaget utfärda garantiförbindelser på sammanlagt högst 30 000 000 kr.att utgöra statens del av garantiåtagandena i bolaget. MedblfaU till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att lUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga tiU detta protokoll ulvisar. MeUansvenska staten och undertecknade bankinstitut har denna dag följande avtalträffats. Statenoch bankinslitulen ämnar med början driva ett aktiebolagunder namnet . För detlabolag skall gälla bolagsordning av den lydelse som anges i bUaga tiU dettaavtal. Enligtbolagsordningen är bolagets aktier fördelade i en A- och en B-serie. Varderaserien omfattar aktier tUl ett sammanlagt belopp av nominellt tio mUjonerkronor. Aktiernaav serien A tecknas av staten och aktiema av serien B av bankinstituten till enkurs av . Aktiemaav serien B skall vara fördelade meUan bankinstituten enligt deras inbördesöverenskommelse. Aktierav serien A får endast tiUhöra staten och aktier av , allt med de undantag, som föranledes av 20 § bolagsordningen.Partema förbinder sig att icke verkstäUa överlåtelse i strid med dennabestämmelse. Ifråga om de garantiförbindelser som avses i 5 § bolagsordningen skaU följandegälla. Föratt uppfylla den i 18 § bolagsordningen föreskrivna relationen meUangarantiförbindelser och bolagets förpliktelser stäUer vardera parten i dentakt bolagets styrelse bestämmer och i proportion tiU varje aktieägares innehavav aktier i bolaget garantiförbmdelser tUl bolagets förfogande tUl ettsammanlagt belopp av tio mUjoner kronor vid varje tUlfälle. Betalnmgunder garantiförbindelserna skaU ske i förhåUande tiU varje parts aktieinnehav.