prop · FV0384 · 1972-12-31 00:00:00 — KungL Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående gymnasieskolans kompetensvärde m. m.; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen redovisas, på grundval av kompetensutredningens huvudbetänkande (SOU1970: 21) Vägar tUl högre utbildning I, riktlmjer för en reformering avkompetensreglerna för tillträde till högre utbildning. Ett fortsattutrednings- och planeringsarbete är nödvändigt på vissa punkter. Som en grundför detta arbete bör ligga ett ställningstagande från statsmakternas sida tillde grundläggande principerna för behörighet och urval. I propositionenframhålls också att utformningen av kompetensreglerna har ett samband med detarbete som pågår inom 1968 års utbildningsutredning. Efter det fortsattautredningsarbetet kommer de återstående frågorna att redovisas för . Enreform av kompetensreglerna bör utgå från principen att studerande från varjelinje i gymnasieskolan bör ha rimliga möjligheter att bygga på sin utbildningmed fortsatta studier. måste reformen tillgodose samhäUets krav påatt de som går till högre utbildning skall ha rimhga förutsättningar attgenomföra studierna på denna nivå. I propositionen förutsätts, liksom idirektiven till kompetensutredningen, att utgångsnivån för universitets- ochhögskolestudier skaU vara oförändrad. Ipropositionen förordas att avslutad, minst tvåårig utbildning i gymnasieskolan under förutsättning av kunskaper motsvarande studier i svenska ochengelska skall ge s. k. allmän behörighet för högre utbildning. För tillträdetill enskilda utbildningsvägar skall därutöver kunna ställas krav påförkunskaper i vissa specificerade ämnen (s. k. särskUd behörighet).Ytterligare arbete är nödvändigt för att i det 1972: 84 2 nyaläget precisera dessa krav för de olika studievägarna inom högskolan. Möjligheternaför studerande som fyllt och varit yrkesverksamma attstudera vissa ämnesområden inom filosofisk fakultet bör kvarstå och utvidgas tiUatt gälla studier för fuUständig examen. En försöksverksamhet med s. k.orienteringskurser för vuxna inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen avsedda att tjäna som introduktion till högskolestudier föreslås. a. till arbetet inom 1968 års utbildningsutredning redovisasbeträffande regler för urval endast vissa principiella ställningstaganden. Enviktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör vara att undvika att grundaurvalet endast på betyg från underliggande skolstadium. I propositionenförordas att ett studielämplighetsprov införs för aUa som viU söka tiU högreutbildning. I det fortsatta arbetet bör undersökas om detta prov kan användassom en grund för fördelning av tillgänghga utbildningsplatser mellan olikagrupper av sökande. Erfarenhet från arbetslivet bör ingå imeritvärderingsunderlaget. Detbör enligt propositionen vara möjligt att låta nya behörighets-och urvalsreglerträda i kraft omkring mitten av . Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om gymnasieskolanskompetensvärde m. m. och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen fördåvarande nio sakkunnigaför att utreda frågan om gymnasie- och fackskolutbildningens kompetensvärde m. (direktiv se riksdagsberättelse s. 290 ff.). De sakkunniga antogbenämningen kompetensutredningen. Utredningen har lagt fram ett betänkande itvå delar, del I (SOU 1970: 21) Vägar tiU högre utbildning,behörighet och urval samt del II (SOU1970: 55) Vägar till högre utbildning, organisation och information. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,, överbefälhavaren efter hörande av cheferna förarmén, marinen, flygvapnet och värnpliktsverket , försvaretscivilförvaltning, försvarets skolnämnd, , postverket,, , statens vägverk, meteorologiska och hydrologiskainstitut, , luftfartsverket, statskontoret,generaltullstyrelsen, (), statens brandskola,(), statens personalutbildningsnämnd,universitetskanslersämbetet (UKÄ) som bifogat yttranden från berördauniversitets- och högskolemyndigheter , () som bifogatyttranden 'Vid tiden för avlämnande av SOU 1970: 21 och 55 generaldirektören ,ordförande, byråchefen , riksdagsledamöterna , byråchefenGunnar OIderin, förhandlingsdirektören och f. d.riksdagsledamoten . 1972: 84 4 frånlärarhögskolorna, ett antal länsskolnämnder och skolstyrelser samt vissa andralärarutbildningsanstalter , (), lantmäteristyrelsen,, styrelsen för gynmastik- och idrottshögskolorna, samarbetsnämndenför journalisthögskolorna, (, centrala studiehjälpsnämnden, styrelsen förskogshögskolan, styrelsen för , styrelsen förveterinärhögskolan, utbildningsutredning (U 68), lärarutbildningskommittén,kommittén för television och radio i utbildningen (TRU), konstnärsutbildningssak-kunniga,kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX), invandrarutredningen, statensinvandrarverk, . (), (),, Handelns arbetsgivarorganisation. ,i (LO), (numeraLantbrukarnas riksförbund), , direktionen förHandelshögskolan i , ochreklamutbildning. (),(), akademikerscentralorganisation (), (), . och Skola, eleverscentralorganisation (), (numera ), ,Vuxenstuderandes riksorganisation. (numeraLantbrukarnas riksförbund). , (), . Reservofficerarnas centralorganisation, . I det följande lämnas enredogörelse för betänkandet samt avgivna yttranden. För en mera detaljerad beskrivningav rådande kompetensförhållanden hänvisas tiU betänkandet. Ifråga om många av förslagen fordras inte beslut av . För överblickensoch sammanhangets skull berörs dock vissa sådana förslag. 2.1.1Behörighet till universitet och vissa högskolor F.n. regleras villkoren för behörighet till högre utbildning i första hand avkungörelsen (1967: 450) med provisoriska bestämmelser om 1972: 84 5 tiUträdetill högre utbildning (omtryckt 1971: 262). Kungörelsen, i fortsättningenkallad behörighetskungörelsen, baserar sig på de förslag kompetensutredningenlade fram i betänkandet Tillträde till postgymnasiala studier förslag tillprovisoriska bestämmelser. Med högre utbildning förstås ibehörighetskungörelsen sådan utbildning vid vilken högre skol- underbyggnad ängrundskola krävs för tillträde. Kungörelsen reglerar tillträdet tiUuniversiteten och vissa fackhögskolor, nämligen till juridisk, teologisk,humanistisk, samhällsvetenskaplig, matematisk-natur- vetenskaplig, medicinsk, odontologisk,farmaceutisk och teknisk fakultet samt till , skogshögskolanoch . Avgångsbetygfrån årskurs 3 på treårig eller fyraårig hnje i gymnasieskolan ger enligtkungörelsen allmän behörighet tiU någon av de nämnda fakulteterna ochhögskolorna om betyget omfattar fullständig studiekurs och medelvärdet avslutbetyget uppgår till 2,3. Ävenföljande slag av utbildningar ger behörighet: Slutbetygfrån årskurs 3 i gymnasiet. Studentexameneller handelsgymnasieexamen (efter treårig lärokurs). Ingenjörsexamen(treårig lärokurs vid tekniskt gymnasium). Småskollärarexamen(treårig lärokurs). Socionomexamen(efter inträde vid socialinstitut/socialhögskola tidigast ). Diakonexameneller social examen vid svenska diakonskolan (efter inträde tidigasthöstterminen 1948). Studentexameni , , och . Förde flesta av dessa s. k. likstäUighetsgrupper finns i behörighetskungörelsensärskilda villkor förbundna med den allmänna behörigheten till alla eller tillvissa av de nämnda utbildningsvägarna. Dessa villkor för den allmännabehörigheten skall inte förväxlas med de krav på kunskaper i vissa ämnen somuppställs som viUkor för särskUd behörighet för tillträde till viss utbildningoch som krävs av alla, oavsett på vilken väg de vunnit den allmännabehörigheten. Beträffandedessa särskilda behörighetsvillkor förordnar, enligt behörighetskungörelsen, Kungl.Maj:t eller myndighet som Kungl. Myndigheten har därvid, enhgtkungörelsen, att iakttaga att samtliga behörighetsvillkor skall kunna uppfyllasav den som genomgått årskurserna 13 på treårig eller fyraårig linje igymnasieskolan med fuUständig studiekurs och som i alla årskurserna tillhörtsamma linje. Motsvarande gäller krav på betyg från gymnasiet eller istudentexamen. Desärskilda förkunskapskraven vid juridisk, teologisk och filosofisk fakultetbestäms av UKÄ, medan förkunskapskraven till övriga i behö-righetskungördsenuppräknade fakulteter och högskolor regleras i kun- Prop.1972: 84 6 Förkunskapskraven är härvid formulerade som kravpå lägst betyget 2 på en lärokurs, som antingen omfattar ett bestämt antal årskurserpå treårig eller fyraårig linje i gymnasieskolan eller i gymnasiet, eller somkrav på motsvarande kunskaper enligt fordringarna för studentexamen ellerlägre årskurs i det tidigare gymnasiet. Godkända betyg i matematik, fysik ochkemi i ingenjörsexamen enligt fordringarna för treårig heltidskurs vid teknisktgymnasium godtas som förkunskaper i dessa ämnen vid de fakulteter för vilkaförkunskapskraven anges i be-hörighetskungördsen. En förutsättning härför ärdock att den sökande avlagt fullständig sådan ingenjörsexamen. Något annat sättatt uppfyUa förkunskapskraven i enskilda ämnen, dvs. ett generelltmotsvarande-begrepp, finns inte angivet i behörighetskungörelsen. Behörighetskungörelsen ger möjUghet förantagningsmyndigheten att anta personer som på annan grund kan antagas ägaförutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen vid fakulteten ellerhögskolan. Vid universiteten handläggs sådana dispensansökningar avseendeospärrade ämnen och utbildningsvägar av resp. konsistorium, medan för spärradutbildning inom UKÄ:s område dispensärenden prövas och avgörs av UKÄ. Förkonsistoriets prövning utfärdar UKÄ allmänna föreskrifter. Grundvillkorför dispens är, enligt de föreskrifter UKÄ utfärdat medviss komplettering 1969, i princip väl vitsordad gymnasialutbildning samt kunskaper motsvarande vissa angivna krav i fem ämnen enligtgymnasiets läroplan. Avkall på fordringarna kan göras om ansökan endast avserenstaka ämne eller ämnen. Dispensansökan kan avslås eller bifallas med ellerutan villkor. Bifall utan viUkor innebär att den sökande får inskrivas föravsedd utbildning enbart på grundval av den förutbildning han har vidansökningstillfället. Bifall med villkor innebär att vissa avantagningsmyndigheten föreskrivna kompletteringar av den sökandesförutbildning måste fullgöras innan inskrivning får ske. För de tekniska fakulteterna finns ibehörighetskungörelsen en särskild bestämmelse som innebär att även den ärbehörig som visat sig genom praktisk verksamhet under haframstående anlag för något av de yrken för vilka teknisk fakultet gerutbildning och som har vissa specificerade gymnasiekunskaper i svenska och tvåfrämmande språk. 2.1.2 Bestämmelser om vidgat tiUträde till vissa universitetsstudier Efter förslag av kompetensutredningen utfärdade Kungl. Maj:tkungördsen (1969: 68) om försöksverksamhet med vidgat tillträde till högreutbildning. Enligt denna kungörelse har personer som fyller senast underdet kalenderår inskrivning sker och som varit yrkesverksamma under minst fem åreller som på annat sätt förvärvat motsvarande erfa- 1972: 84 7 renhet,allmän behörighet att skrivas in vid universitet för studier inom vissa ämnesområdenvid filosofisk fakultet. Enligt särskilt beslut skall bestämmelserna omfattaäven sökande till s. k. yrkesinriktade studiekurser vid universiteten.Behörigheten enligt kungörelsen är begränsad till studier för sammanlagt 60poäng fördelade på högst tre ämnesområden. Högst 40 poäng får avse sammaämnesområde. Under avsnitt 2.3 lämnas en redogörelse för hittillsvarandeerfarenheter av försöksverksamheten. 2.1.3 Behörighettill decentraliserad universitetsutbildning m. m. UKÄfår utanför universitetsorterna anordna sådan grundläggande utbildning somavses i kungörelsen (1969: 50) om utbUdning vid de filosofiska fakulteterna(omtryckt 1969: 327, ändrad : 690). För tillträde till sådanutbildning gäller, att den som deltar i utbildning avseende grundkurs om högst20 poäng endast behöver uppfylla de eventuellt erforderliga särskildaförkunskapskraven för grundkursen ifråga. För tillträde till grundkursomfattande 40 poäng gäller däremot villkoren i behörighetskungörelsen eller ikungörelsen om vidgat tillträde till högre utbildning. 2.1.4 Behörighettill annan högre utbildning Behörighetskungörelsenreglerar i detalj endast tillträdet tiU universiteten och vissa fackhögskolor.Beträffande annan högre utbildning stadgas i behörighetskungörelsen att Kungl. Maj:teller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer skall förordna om villkor förbehörighet. Variationeni fråga om behörighetsvillkoren inom detta område är tämligen stor, vilket bl.a. följande översikt visar. Den formella behörighetenför tillträde till socialhögskola regleras i stadgan för socialhögskolorna(1964:538, omtryckt senast 1971:343). De allmänna behörighetsvillkoren ärdesamma som föreskrivs i behörighetskungörelsen. Därtill äger den behörighetsom har kunskaper motsvarande treårig linje i gymnasieskola i ämnena svenska,historia, samhällskunskap och matematik (i detta ämne fordras dock endast kunskapermotsvarande en årskurs på treårig linje). Maj:ts beslut den 27 maj1970 pågår sedan antagningen för /71 försöksverksamhet med vidgattillträde till socialhögskola enligt samma bestämmdser som gäller förmotsvarande försöksverksamhet vid filosofisk fakultet (se punkt 2.1.2). Förutbildningen av klasslärare, som startade , regleraskompetenskraven i Kungl. Maj:ts skrivelse tUl skolöverstyrelsenmed provisoriska bestämmelser för inträde. Allmän behörighet till utbildningenger bl. a. slutförd lärokurs på tvåårig ekonomisk, social och teknisk linje igymnasieskolan samt viss folkhög-skolutbildning. Även treårig linje igymnasieskola ger självfaUet be- 1972: 84 8 hörighet.Antalet särskilda behörighetsvillkor är, på grund av utbildningens karaktär, tämhgenstort, sammanlagt elva ämnen, vilka alla kan uppfyllas på tvåårig social linjei gymnasieskolan. Denformella behörigheten för tillträde till journalisthögskola regleras i stadgan(1967:236) för journalisthögskolorna (ändrad : 264). De aUmännavillkoren för behörighet överensstämmer i stort med klasslärarutbildningens.Antalet särskilda förkunskapskrav är emellertid betydligt lägre. Förbehörighet till Grafiska institutets tvååriga kurs och tiU gäller bestämmelser som utfärdas av resp.styrelse. a. krävs viss praktik inom något för utbUdningen väsentligtområde. Förvissa högre specialkurser i gymnasieskolan bl. a. ADB-utbild-ningen och viss sekreterarutbildning,gäller aUmänna behörighetsvillkor som i stort överensstämmer med exempelvisklasslärarutbildningens. Gemensamtför många av utbildningsvägarna inom denna del av den högre utbildningen är att»motsvarande» utbildning resp. förkunskaper i enskUda ämnen godtas, i motsats tUlvad som generellt gäller för universitet och fackhögskolor. Detallmänna kompetensvärdet av grundskolutbildning regleras i kungörelsen(1966:24) om kompetensvärde (ändrad : 605). Liksombehörighetskungörelsen har denna kungörelse karaktären av rambestämmelser ochäger tillämpning på all statligt reglerad utbildning. Det ankommer påtillsynsmyndigheten att utfärda tillämp-ningsföeskrifter. Grundskolanskompetensområde definieras så, att den som genomgått årskurs 9eller äger motsvarande kunskaper har allmän behörighet till allautbildningsvägar, där krav på högre skolunderbygg-nad ej uppställts. Vilkaskolutbildningar som skall anses motsvara grundskolutbildningen regleras ikungörelsen. Förmånga utbildningsvägar inom kompetensområde förekommer även andravillkor i form av åldersbestämmelser, förpraktikkrav, krav på vissa anlag ochfärdigheter, i första hand inom den konstnärliga sektorn, samt i vissa falläven krav på genomgången yrkesutbildning av något slag. 2,2.1Urval till högre utbildning Detnuvarande förfarandet vid urvalet av sökande till högre utbildning baserar sigpå bestämmelser i behörighetskungörelsen, som även Prop.1972: 84 9 i detta fall utgör en rambestämmelse för hela den högreutbildningen och mer i detalj reglerar endast de spärrade utbildningarna inomuniversitets- och högskolområdet. För /73 finns särskilda bestämmelserenligt kungörelsen (1972: 21) om antagning av elever. 2.2.2 Urval till spärrad utbildnmg vid universitet ochvissa högskolor Det gällande urvalssystemet tar hänsyn till att man hartvå stora, sinsemellan ej jämförbara, grupper sökande med treåriggymnasieutbildning. Man har dels personer med slutbetyg från det nya gymnasietvilka fått sifferbetyg enligt en femgradig skala, dels personer med studentexamen,handelsgymnasieexamen, teknisk gymnasieexamen, folkskoUärarexamen m. fl., vilkafått bokstavsbetyg enligt en sexgradig skala. TiU dessa båda huvudgrupperkommer en grupp sökande som dokumenterar sin behörighet med betyg enhgt heltandra system, t. ex. socionomer och utländska sökande, samt sådana som erhållitdispens från de formella behörighetskraven eller är berättigade till antagningenligt bestämmelserna om vidgat tillträde till vissa universitetsstudier. Debåda huvudgrupperna får studieplatser genom s. k. proportionell kvotering, dvs.antalet antagna inom varje grupp står i direkt proportion till antalet sökandeinom gruppen. Den mindre gruppen, med avvikande dokumentation av behörigheten,antas inom en särskild kvot, vars maximistorlek är från början bestämd, den s.k. fria kvoten. Beträffandemeritvärderingen av betygen gäller olika bestämmelser för de bådahuvudgrupperna. Sökande med avgångsbetyg från gymnasieskolan eller slutbetygfrån det nya gymnasiet grupp 1 rangordnas efter ett i stort sett oviktatmedelbetyg, där betyg i ämnen som avslutats i årskurs 1 ocih 2, frivilligaämnen och ämnet gymnastik medtas i beräkningsunderlaget endast i den mån deöverstiger medelvärdet av betygen i de obligatoriska ämnena i årskurs 3. Betygsom kompletterats för behörighet skall medräknas, dock högst till medelvärdetav övriga betyg. För grupp 2, dvs. sökande med bokstavsbetyg, skermeritvärderingen enligt de normer som gällt tidigare. I de flesta fall framräknasen ovik-tad betygs- eller poängsumma. Betyg i ämnen som behörighetskomplet-teratsingår ej i denna poängsumma. Vid några utbildningsvägar ges till-läggspoäng förmUtärtjänst och praktik. Någon sådan möjlighet att erhålla tUläggsmeriterfinns inte för sökande från gymnasieskolan. Inom denfria kvoten sker en individuell helhetsbedömning av de sökandes alla meriter.Någon formaliserad poängberäkning tillämpas således inte här. Förutom desökandegrupper, som enligt behörighetskungörelsen direkt skall placeras inomden fria kvoten, kan i denna även antas behörig sökande som primärt tillhörgrupp 1 eller 2 och som 1972: 84 10 pågrund av »civil eller mUitär utbildning, praktisk erfarenhet eller annanomständighet» bör erhålla företräde framför sökande som skulle ha antagitsenligt huvudregeln. 2.2.3Urval till annan högre utbildning Beträffandeurvalet till annan högre utbildning föreskriver behörighetskungörelsen attbestämmelser meddelas av Kungl. Maj:t, eller myndighet som Kungl. Med stöd av denna föreskrift har bestämmelser utfärdats för urvalettill bl. a. socialhögskola, lärarhögskolornas klasslärarlinjer ochjournalisthögskola. Bestämmelsernaom urvalet till socialhögskola och till lärarhögskolornas klasslärarlinjeröverensstämmer i stort med vad som gäller för universitet och fackhögskolor.Sålunda tillämpas proportionell kvotering mellan olika sökandegrupper. Depersoner som vunnit behörighet till socialhögskola på grund av särskildprövning i vissa ämnen, bedöms och antas inom den fria kvoten. Detsammagäller sökande som vunnit behörighet inom försöksverksamheten med vidgat tUlträde. Pågrundval av ett förslag från utredningen utfärdade Kungl. Maj:t den 27 maj 1970bestämmelser om försöksverksamhet med tillgodoräknande av arbetslivserfarenhetför behöriga sökande till socionomutbildning. Försöksverksamheten /71 och skall pågå t. o. m. antagningen för . Ävendessa sökande antas inom den fria kvotens ram. Urvaletbland behöriga sökande till journalisthögskola baseras på en urvalsprövning itvå steg, Samthga behöriga sökande kallas tUl genomgång av ett psykoteknisktprov, som bl. innehåller psykologisk test, nutidsorientering och arbetsprov.Med ledning av provresultatet väljer man ut dubbelt så många som slutligenskall antas. Dessa kallas till urvalsprocedurens andra steg, som består avarbetsprov och intervju utförd av psykolog och journalist. De enligt dennabedömning bäst lämpade antas därefter till utbildningen. Urvalettill Grafiska institutets tvååriga kurs grundas på en meritpoäng som består aven grundpoäng för slutbetyget jämte tilläggspoäng för varje betyg över en vissnivå. Till detta kommer poäng för annan genomgången utbildning samt förpraktik. kommunikations- och reklamutbildning beräknasurvalspoängen inte på slutbetyget som helhet utan endast på betyg i ett fåtalämnen om dessa överstiger viss nivå. Därtill kommer poäng för annan genomgångenutbildning samt för praktik. Vidurvalet till sådana specialkurser i gymnasieskolan vilka förutsätterförkunskaper inhämtade på viss linje i gymnasieskolan, tillämpas olikaprinciper. Kvotering mellan sökande från gymnasium och fack- Vid vissa utbildningsvägar förekommer viktning av vissa betyg samttillgodoräkning av poäng för praktik. Urvaletinom kompetensområde regleras i kungörelsen (1966: 24) omgrundskolans kompetensvärde (ändrad : 605). Huvudprinciperna ärdesamma som för den högre utbildningen. Således tillämpas proportionellkvotering och rangordning efter ett oviktat medelbetyg. Även här finns en frikvot för annorlunda behöriga och vissa grupper av sökande. Skillnaderna iurvalssystemet mellan den högre utbildningen och kompetensområdeär i första hand betingade av det betydligt större antal sökandegrupper, somförekommer inom kompetensområde. Dessa grupper företersinsemellan stora olikheter såväl vad beträffar den underliggandeutbildningstidens längd som det betygssystem som de bedöms efter. Systemetinnehåller även en huvudgrupp som består av personer med grundskolekompetens(motsvarande) samt dessutom minst sex månaders praktik utöver ett eventuelltobligatoriskt praktikkrav. Härigenom får man inte mindre än elva möjligasökandegrupper, vilka alla skall tilldelas studieplatser i proportion tillantalet sökande inom resp. grupp. 2.3Försöksverksamhet med vidgat tillträde till utbildning utvärdering Denförsöksverksamhet med vidgat tillträde till högre utbildning som omnämns iavsnittet 2.1.2 inleddes på . För att få studera enligtbestämmelserna om vidgat tillträde krävs att man fyllt , varityrkesverksam under , uppfyller de särskUda förkunskapskrav somanges i normalstudieplanen för den studiekurs man vill läsa samt att man har deövriga förkunskaper som krävs för att man skall kunna tUlgodogöra sigundervisningen. UKÄ har i särskilda anvisningar angett vad som får räknas in ibegreppet »yrkesverksam under ». Dit får t. ex. räknas upp tiU ettårs studier på gymnasial nivå, vård av egna barn , vård av föräldrareller jämförhg sysselsättning samt kvalificerad värnpliktstjänstgöring. Någotkrav på speciell typ av yrkesverksamhet har inte uppställts. Den som fått tiUträdetill högre utbildning enligt dessa bestämmelser får läsa högst 60 poäng varavhögst 40 poäng inom ett och samma ämnesområde. ingickföljande ämnen i försöksverksamheten: psykologi, pedagogik, engelska,informationsbehandling, kemi, matematik, företagsekonomi, nationalekonomi, samhällskunskap, sociologi, statistik. Prop.1972: 84 12 statskunskap, ekonomisk och juridisk översiktskurs, vissayrkesinriktade kurser och s. k. kombinationsutbildningar samt socialhögskola. 2.3.2 Studier av försöksverksamheten Utvärdering av försöksverksamheten med vidgat tillträdehar ägt rum bl. a. vid UKÄ, utbildningsbyrån vid samt depedagogiska institutionerna vid Lunds och . Samarbetsnämndenför socialhögskolorna (numera har sammanställten del bakgrundsdata beträffande de studerande som antogs vid .