prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Alt av detta förhållandedra den slutsatsen atl ett sådant utnyttjande inte skulle kunna förekomma ansesdock vara förhastat. Ett sådant läge kan enligt promemorian lätt tänkas där engrupp väljare finner det förenligt med sina syften att utnyttja ett visstpartis beteckning i val. Enligt promemorian kan det inte längre hävdas altinförandet av elt skydd även på den kommunala sidan skulle bli särskilttekniskt komplicerat. Inte heller bör den omständigheten alt det officieUainslaget i valförberedelserna någol ökar tillmätas avgörande betydelse isammanhanget förutsatt att de bärande principerna i valsystemet inte rubbasdärigenom. Slutsatsen blir enligt promemorian alt starka skäl i ochför sig talar för all partibeteckningarna skyddas även vid de kommunala valen.Med hänsyn härtUl och då några avgörande tekniska eller andra invändningar intesynes kunna resas föreslås alt partibeteckningar får samma skydd vid Prop,1972:105 84 de kommunala valen som de har vid riksdagsvalen.Samtidigt föreslås vissa modifikationer i regelsystemet. Närmare utfört innebärpromemorieförslaget följande. Parti skall kunna fä sin partibeteckning registrerad vidsåväl riksdags-som landstings- och kommunfullmäktigval. Registrering beviljas iprincip för visst val. Registreras partibeteckning för val till ,gäller registreringen - som - för hela landet. Beviljas registrering för valav landstingsmän gäller den angiven landstingskommun och beviljas den för valav kommunfullmäktige gäller den i angiven kommun. Enligt promemorian är det ifråga om dessa senare val varken lämpligt eller nödvändigl att ett lokalt partiskall kunna förhindra alt samma partibeteckning UtnyUjas vid val i annanlandstingskommun eller kommun än den där partiet avser att gå fram i val.Bestämmelserna föresläs utformade så att registrering för val tUl riksdagenskall gälla även val till landsting och kommunfullmäktige i hela landet ochregistrering för val till landsting även val till fullmäktige i de kommuner somingår i landstingskommunen. Enligt förslaget skall beteckning som redan är registreradför val av landstingsmän eller kommunfullmäktige kunna registreras för val lillriksdagen förutsatt att det parti för vUkel registreringen beviljats lämnarsitt samtycke. På motsvarande säll skall beteckning som registreras förfullmäktigval inom en landstingskommun kunna registreras för val avlandstingsmän i den landstingskommunen. Centrala valmyndigheten föreslås bliregistreringsmyndighel. De villkor som uppställs för att registreringskal! kunna beviljas föreslås i princip skola gälla även i fortsättningen.Partiet bör sålunda inte få vara en underavdelning av politisk sammanslutning.Del bör vidare ha nått en viss styrka. Denna bör manifesteras genom att partietvisar att ett antal röstberättigade medlemmar står bakom partiet. Detta anlalföreslås i fråga om registrering för riksdagsval sättas lill 1 500 i helalandet och i fråga om registrering för annat val till 100 i denlandstingskommun eller kommun i vdken registrering sökes. Det föreskrivnamedlemsantalet skall styrkas på så sätt aU partiet företer intyg från notariuspublicus om atl partiet för honom företett en medlemslista med minst så månganamn på personer som uppnått röstberättigad ålder som i det särskilda falletkrävs. Är partiet redan representerat i den församling som del är fråga om,skall del dock anses notoriskt att partiet har det föreskrivna antalet medlemmarbakom sig. Ansökan om registrering skall göras skriftligen. Enligt förslagel skaU regislreringsmyndigheten ha rätl altfrän registret avföra partibeteckning som inte använts vid två på varandraföljande val. Enligt gällande regler skall parti som vill skydda sinbeteckning hos anmäla minst fem och högst femlon personer somkandidater i varie valkrets. Denna regel föreslås i promemorian bibehållen medden ändringen, såvitt gäller riksdagsvalen, att del minsta antal kandidater somskall anmälas sätts till fyra. För kommunalvalen föreslås samma minimiantalmedan maximiantalet vid dessa val bör sättas till tio. Vidare föreslås altkandidalanmälan skall göras hos centrala valmyndigheten. Det bör enhgt promemorian klart sägas ul att besvär fårföras över Prop,1972:105 85 centrala valmyndighetens beslut i registrerings- ochanmälningsärende. Sädana besvär bör av hänsyn lill tidsfaktorn föras direkt hosregeringsrätten. Någon särskUd besvärstidsregel har dock inte uppställts.Förvaltningslagens regler i delta hänseende blir alltså tillämpliga. Det färemellertid, framhålls det i promemorian, förutsättas att regeringsrättenbehandlar mål av denna art med förtur, Förslaget att del skall öppnas möjlighet att registrerapartibeteckning även vid kommunala val har i princip godtagits eller lämnatsutan erinran av aUa remissinstanser som yttrat sig i denna del.Regeringsrättens ledamöter framhåller att behovet av registrering avpartibeteckning för kommunala val inte närmare analyserats i promemorian.Anledningen till förslaget synes enligt ledamölerna vara att söka mera iönskemålet alt få en enhetlig reglering av alla de samtidiga valen än ett behovför de kommunala valens del av det skydd som registreringen innebär, Ledamölernagodlar emellertid förslagel utom såvitt gäller kravet på alt parti skall haminsl 100 medlemmar för att registrering av beteckning för de primärkommunalavalen skall fä ske. Ledamöterna framhåller att detla anlal synes för stort medhänsyn till del antal röster som kan behövas för alt ett parti skaU blirepresenterat i fullmäktige. Del skulle vara mer rättvisande med ell krav påatt medlemsantalet skuUe utgöra viss lågt angiven kvotdel av de röstberättigadei kommunen, Elt sådant system kan dock bli förhållandevis tekniskt komplicerat.Man bör därför även för val av kommunfullmäktige ange ell visst lägstamedlemslal. Detta måste då, framhåller ledamöterna, sättas betydligt lägre ändet föreslagna och i varie fall inte överstiga 50, Till samma slutsats kommerkommunal-lagsulredningen. i finner det fullt motiveratalt införa ett minimiskydd av något slag för partibeteckningar även vid dekommunala valen. påpekar atl det förekommit att man viduppsättande av spränglista använt sig av partiels kandidater utan alt tillfrågadem om de var villiga att stå med på spränglistan. Klart tiUstyrkande yttranden föreligger också frånuiredningen om den kommunala demokratin och valnämnden i 5 Bestämmelser om antalet landstingsmän och om valkretsindelningeni landstingskommun Enligt lagen (1969:215) med särskilda bestämmelser omSlockholms läns landstingskommun och lagen (1969:216) om antalet landstingsmänoch valkretsindelningen i landstingskommun för valperioden1971-1973 gäller särskilda bestämmelser för landstingskommunbl, a, i fråga om landstingskommunens kompetens, antalet landstingsmän,valkretsindelningen och sammanträden. Anledningen till särregleringen,som tillkom i samband med inträde i landstingskommunen den 1januari 1971, är landstingskommunens storlek i fråga om befolkningstal och delsärskilda behovel av interkommunal samverkan i Ofr prop,1969:112 s, 89), I den nämnda propositionen konstateras (s, 100) atl entillämpning av landstingslagens bestämmelser om antalet landstingsmän påStockholms läns landstingskommun skulle leda lill att etl väsentligt störreantal landstingsmän utses än som kan anses lämpligt, I 1 § lagen om antaletlandstingsmän och valkretsindelningen i landstingskommun föreskrivs alt antalet ledamöter i skall vara149, Att antalet landstingsman bestämts i lag har medfört att regler som avvikerfrån landstingslagens blivit nödvändiga också i fråga om valkretsindelningenoch fördelningen av mandaten mellan valkretsarna. Enligt den särskilda lagengäller i dessa avseenden i huvudsak följande. Valkretsarna skall alltid omfattaen eller flera hela kommuner, får dock delas in i valkretsar.Valkretsarna skall utformas sä att de kan beräknas få lika många mandat var,om en sådan utformning inte medför olägenhel. För varje valkrets skall kunnautses minsl sju landstingsman. Fördelningen av mandaten skall ske enhgt etljämförelsetal som beräknats med ledning av folkmängden för valåret enligtmantalslängden. Valkretsindelningen och antalet landstingsmän för varjevalkrets skall bestämmas av länsslyrelsen. Om del är påkallat av ändradeförhållanden, kan länsslyrelsen före utgången av maj valåret föreia jämkning avvalkretsindelningen. De särskilda beslämmelserna för länslandstingskommun om antalet landstingsmän och valkretsindelningen avser , Beslämmelserna avsågs atl utgöra en provisoriskreglering i avbidan på en för alla landstingskommuner lUlämplig lagstiftning pågrundval av förslag från kommunalvalskommittén (K 1968:58) (prop, 1969:112 s,100), Kommittén, som haft att utreda frågan om ändrade reglerför bestämmandel av antalet landstingsman, landstingskommuns indelning ivalkretsar och valsystem för kommunalvalen, avlämnade belänkandet(SOU 1971:4) Kommunala val. Efter förebUd av de regler som gäller i fråga omantalet kommunfullmäktige föreslår kommittén alt antalet landstingsman skallbestämmas av , 1 landstingslagen skall anges vissa minimital sominte får underskridas, Landslingsmanda-len skall enligt förslaget i principfördelas mellan valkretsarna i proportion lill antalet röstberättigadeinvånare. Kommittén har undersökt om del är möjligt att genom ändrade reglerför valkretsindelningen få en bättre proportionell fördelning mellan partierna.På grund av svårigheten att genom ändringar i reglerna för valkretsindelningeninom det nuvarande valsystemets ram få bättre proportionellfördelning mellan partierna, en enhetlig spärr mot småpartier och naturligavalkretsar föreslår kommittén att ett valsystem motsvarande det som tillämpadesförsta gången vid valen lill är 1970 skall införas också förlandstingsval, Samma valsystem skall enligt kommitténs förslag användas vidvalen lill kommunfullmäktige. Partier som inte har fått av rösterna ihela landstingskommunen resp, kommunen skall inte få delta imandatfördelningen. Såvitt gäller landstingsvalen föreslås dock att ett partisom har fått av rösterna i en valkrets alltid skall ha rätt altdelta i fördelningen av de fasta mandalen för den valkretsen. Vid remissbehandlingen av kommunalvalskommitténsbetänkande har åtskilliga remissinstanser, däribland Svenska kommunförbundel,ställt sig tveksamma eller direkt avvisande till den föreslagnasmåparlispärren. Vid överläggningar mellan företrädare för de olikapolitiska partierna i i fråga om ett nytt valsystem för de kommunalavalen har del visat sig att enighet föreligger om att frågan om en generellspärr mot småpartier inte bör prövas innan man närmare fått diskutera vilkakonsekvenser för den kommunala demokratin en sådan spärr skulle få, Kungl,Maj:t, som mot denna bakgrund inte ansett sig böra föreslå någon ändring till1973 års val av valsystemet för de kommunala valen, har den 21 april 1972uppdragit åt utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin atl göra enöversyn av småpartiernas roll i det kommunalpolitiska systemet. Syftet medöversynen skall vara atl närmare belysa de principiella aspekterna påminoritetsgruppers representation i en funktionsduglig demokratisbeslutande organ. Avsikten är atl utredningens undersökningar skall kunnaläggas lill grund för elt slutligt ställningslagande årsval tUl frågan om valsystemet vid de kommunala valen, 1 avbidan på de förslagsom demokratiutredningen kan komma att lägga fram har ett stäUningstagandelill kommunalvalskommitléns förslag i övrigt ansetts böra anslå. 6,1,1 Allmänna utgångspunkter Reglerna om hur valen lill skall genomförasfinns f, n, i lagen (1920:796) om val lill (ValL), Motsvarandereglering för de kommunala valen - landstingsval och val till kommunfullmäktige- finns i kommunala vallagen (1930:253, KVL), Bestämmelser om val finns dessutomi riksdagsordningen (RO) och kommunallagarna, I RO ges sålunda regler om bl, a,rösträtt och valbarhet saml om mandatens fördelning mellan partierna.Kommunallagarna innehåller förutom rösträtts- och valbarhelsregler ävenreglema om valkretsindelningen vid dessa val. Som framgår av vad som inledningsvis har anförts avser jagatt här behandla valförfarandel, dvs, de regler som finns i de bådavallagarna. Reglerna i RO berörs alltså inte. Detsamma är i huvudsak falletmed kommunaUagarnas valbestämmelser. Genomförs de förslag som här kommer attförordas, blir det emellertid nödvändigt att göra vissa, främst redaktionellaändringar i några paragrafer i dessa lagar, I alll väsentligt är den vallekniska regleringen i ValLoch KVL densamma. Det framstår mot bakgrunden av detta och det förhållandel altriksdagsval, landstingsval och kommunfullmäkligval nu sker naluriiglatt behandla de valtekniska frågorna som rör dessa tre olika val i ellsammanhang, KVL reglerar inte bara landstingsval och val tillkommunfullmäktige ulan också valen lill kyrkofuUmäktige, Frågan om reformeringav förfarandet vid sistnämnda val är under ulredning. Som jag har nämnttidigare är avsikten atl proposition i det avseendet skall föreläggas riksdageni god tid års val. På VTU ankommer alt se över reglerna om de s, k,utlandssvenskarnas rösträtt, 1 avbidan på VTU:s förslag och dess vidarebehandling föreslås i detla sammanhang inte någon saklig ändring i de reglersom nu gäller. 6,1,2 Allmänt om valförfarandet Valen till beslutande församhngar , landstingenoch kommunfullmäktige - utgör grundpelare i en representativ demokrati av vårtyp. Del är därför av största betydelse att förfarandet vid förrättning dåmedborgarna väljer beslutande församUng är så utformat alt del fyller högtställda krav på tillförlitlighet. Garantier måste vidare föreligga att valensker under former som tryggar den för fria val nödvändiga valhemligheten.Samtidigt är det av slor betydelse atl valförfarandet är Prop, 1972:105 89 smidigt och enkelt. Detta är av vikt för den enskildemedborgaren som deltar i valet men också för den verksamhet som bedrivs av depolitiska partiema och som är elt bärande element i vår demokrati. Den valleknik som har kommit lill användning harhelt byggt på förfaranden. Något annat har inte gjorts gällande än attvallekniken har varit ägnad att ge ett tillförlitligt resultat och att den hartryggat valhemligheten. Däremot kan det inte bestridas att förfarandet i mångaavseenden har kommit att framstå som komplicerat och tidsödande. Inte minslhar sammanräkningsförfarandet föranlett tidsutdräkl, vilket har fört med sigatl del slutliga valresultatet har fördröjts, någol som har föranlett kritikfrån olika håll och fört med sig olägenheter. Det har alltså framstått somangeläget att söka åstadkomma ett enhetligare, smidigare och snabbareförfarande. Önskemålen härom fick givetvis särskild aktualitet genom införandetav den gemensamma valdagen för riksdagsval, landstingsval och val avkommunfullmäktige med de särskilda krav på vallekniken som den förde med sig.Mot bakgrund av den tekniska utveckling som skett var det då naturligt attställa frågan om inte maskinella hjälpmedel kunde utnyttjas även på detlaområde. Det förslag som VTU i enlighel med sina direktiv lade frami betänkandet 1969 innebar att maskinella hjälpmedel skulle utnyttias både vidröstningen och - såvitt gällde riksdagsvalen - vid sammanräkningen. Detföreslagna förfarandet förutsatte alt vid alla valen skulle användas valsedlari form av hålkort med maskinläsbar information (hålmarkeringar), 1 stället föratl lägga in sin valsedel i ett kuvert skulle väljaren placera den i enspecialkonstruerad kassett, som överlämnades lillvalförrätlaren/röstmotlagaren. Denne placerade kassetten i en likaledesspecialkonstruerad valbox varefter han, genom alt trycka ner ett handlag påboxen, ombesöride att valsedeln frigjordes ur kassetten och samlades upp ivalboxen. Efter röstningens slut skulle de vid riksdagsvalet avgivna valsedlarnaföras till särskilt inrättade räkningscentraler där sammanräkningen skulle skei hålkorlssorlerare eller dator. Valboxarna med kommunalvalsedlarna skulleföras till för räkning. föreslog VTU attröstning som sker pä annan plats än i vallokal - dvs. röstningen påpostanstall, hos utlandsmyndighet och på fartyg - skulle avslutas på fredagenföre valdagen så att även dessa röster, vilka förutsattes skola räknas i en förhela landet gemensam räknings-central, skulle kunna räknas under valnatten, 1ell så utformat förfarande kunde ett, såviti gällde mandatfördelningen mellanpartierna, i princip slutligt valresultat föreligga redan under valnatten. Förslagen i VTU:s betänkande 1971 innebär envidareutveckling av förslagen i nyssnämnda belänkande. Enligt sina direktiv haruiredningen i delta belänkande lagt fram förslag som avser dels att helt fogain de kommunala valen i det maskinella förfarandet dels alt möjliggöra attvalresultatet kan redovisas valdistriklsvis dels all poströstningen kan få pågåI, o, m, valdagen. Förslagen innefattade sålunda ett för alla de samtidigavalen nytt förfarande där valboxarna och kassetterna utnyttjas vid röstningenoch där sammanräkningen genomgående sker i datorer i Prop,1972:105 90 särskUl inrättade räkningscenlraler. Förfarandet ärdessutom så utformat att inte bara vallokalsröslerna ulan även poströsternaskall kunna redovisas valdistriktsvis. kan enligt förslagetpoströstning äga rum även på valdagen, så lill vida som det föreslagnaförfarandet medger poströstning inom landet till kl, . Enligt VTU:sberäkningar skulle även i det fullt utbyggda maskinella systemet ett i principfullständigt valresultat för alla de samtidiga valen kunna lämnas redan påvalnatten, I fråga om riksdagsvalet beräknade VTU att resultatet skulle kunnaföreUgga efter röstningens slut. Som framgår av det föregående fick förslagen i 1969 årsbetänkande under remissbehandlingen ett på del slora hela mycket gottmottagande, Däremol har förslagen betänkande rönt stark kritik underremissbehandhngen. Flera remissinstanser, bland dem () iegenskap av central valmyndighet, har sålunda framhållit att, även om enskildadetaljer eller led i det föreslagna förfarandet i och för sig skulle kunna fåsatt fungera tillfredsställande, förfarandet sett som helhet är så kompliceratatl rimliga krav på tillförlitlighet och enkelhet inte kan anses uppfyllda.Kritiken har framför allt riktats mot två komponenter i det föreslagnaförfarandet. Dels har det från flera håll ifrågasatts om den föreslagnavalapparaturen - trots de konstruktionsändringar som successivt har gjorts -fyller de höga krav på funktions-säkerhet som måste ställas på den. Dels hardet hävdats att det föreslagna sammanräkningsförfarandet är utomordentligtkänsligt och all de lider för sammanräkningen som VTU räknat med knappasl kanhållas. Det har sålunda framhållits som reahsliskt all räkna med avsevärtlängre sammanräkningslider än dem som VTU har räknat med. Ett genomförande av VTU:s förslag skulle enligt min meningvara förenat med mänga fördelar. En maskinell valteknik av del slag somutredningen har förordat skulle sålunda kunna bidra till etl snabbt och smidigtgenomförande av de tre samtidiga valen, Detla har också understrukits frånmånga häll under remissbehandlingen av förslagen. De praktiska prov som hargenomförts och som jag i korthet har redoort för i det föregående har ocksåvisat att tekniken fungerat i stort sett väl. De missöden som inträffat harenligt min uppfattning inte varit av den arten all de - i den mån de inte redanföranlett ändringar - inte skulle kunna förebyggas med förhållandevis enklajusteringar. Del förtiänar också påpekas all undersökningar som företagils inomjustitiedeparlemenlel inte gett belägg för annat än att VTU:sförslag och beräkningar är väl underbyggda. Även om den kritik som har framförts mot VTU:s förslagalltså enligt min mening inte är helt övertygande kan man inte bortse från delförhållandel alt förslaget inrymmer vissa osäkerhetsfaktorer. De praktiskaprov som har genomförts har av naturhga skäl fått ske i begränsad skala ochunder förhållanden som inte har varit helt realistiska. Vissa led i förfarandethar inte heller kunnat prövas under omständigheter jämförbara med dem som rådervid allmänna val. Det är därför alUjämt i viss mån osäkert huruvida man med lillämpning av den föreslagna Prop, 1972:105 9' maskinella vallekniken uppnår den höga grad av säkerhet ivalförfarandel som krävs. Vad som har framkommil i samband medremissbehandlingen av VTU:s förslag medför att risk föreligger för atl väljarnainte skulle omfatta valförfarandet med förtroende, om den föreslagnavaltekniken användes. Mot denna bakgrund har det bedömts som olämpligt att nugå över till den föreslagna maskinella tekniken. Till detla ställningstagandehar medverkat att det har framstått som möjligt all inom ramen för en valteknikav del slag som kom lill användning vid val genomföra förbättringarsom motverkar de olägenheter som då framträdde framför allt isammanräkningsledet, 1 sammanhanget vill jag framhålla atl vad jag nu har sagtinte fär tolkas så att jag anser att tanken på ett maskinellt valförfarande ärövergiven . Den tekniska utvecklingen kan föra med sig attfrågan får tas upp på nytt. Det arbete som nedlagts kan då tas tillvara och bilda utgångspunkten för vidare arbete pä en maskinell valteknik. Jagvill också framhålla all stäUningstagandet i fråga om den maskinellavallekniken givetvis inte utesluter att man för begränsade delar avvalförfarandet använder sig av tekniska hjälpmedel som står till buds. Jagtänker då framför allt på möjligheterna att sedan rösträkning skett utnyttiadatorer för fastställande av mandatfördelningen m, m,, något som jag återkommertill i del följande. En följd av alt förslagel om ett maskinellt röstnings- ochsammanräkningsförfarande nu avvisas eller i varie fall slälls äratl också kommande val måste förrättas med hjälp av teknik, I prop,1969:148 (s, 62) framhöll jag atl det inte var okomplicerat att genomföra tresamtidiga val med sådan leknik. Vid val tillämpades därför eltförfarande som i betydelsefulla hänseenden skilde sig från det dittillsanvända. Del är en allmän uppfattning att detta förfarande fyllde högt ställdaanspråk på säkerhet och verksamt bidrog till alt valen kunde genomföras såsmidigt som faktiskt skedde, I det uppkomna läget har jag därför funnitlämpligt atl vid utarbetandet av förslag lill valförfarande i huvudsak följaden ordning som tillämpades vid val. bör emellertiderfarenheterna från dessa val kunna tas till vara. Jag föreslår i del följande regler som innebär att självaröstningen och förfarandet i övrigi i vallokalerna liksom på postanstallerna,hos utlandsmyndigheterna och på fartygen genomförs på i stort sett samma sällsom vid val och alliså med användande av standardiserade valsedlarsamt av valkuvert, innerkuvert och ytterkuvert för poströstning ochvalsedelsförsändelse av i princip samma slag som vid dessa val. Denordning som tillämpades vid val har, som framgår av vad jag nyssnämnde, mött kritik såvitt avser sammanräkningsförfarandet. Från denna kritikbör man enligt min mening inte bortse. Den bör föranleda vissa ändringar idelta led av förfarandet i syfle att påskynda länsstyrelsernas slutligasammanräkning och all få fram elt preliminärt valresultat som ärlUlföriitligare än som har varit fallet, TUl detta återkommer jag iett särskilt avsnitt i del följande. Sammanfattningsvis gäUer sålunda atl det valförfarande somnu före- slås, med undantag för vad jag nämnde i fräga omsammanräknings-förfarandet, i stor utsträckning kan göras överensstämmande meddet förfarande som tillämpades vid val, I den mån bestämmelser som nuföreslås i sakligt hänseende hell eller huvudsakligen överensstämmer med demsom gällde vid dessa val och därför får förutsättas vara kända föranleder deinte någon behandling i detta sammanhang. Sådana bestämmelser avser jag atl istället vid behov kommentera i specialmotiveringen. Som framgår av denföregående redogörelsen har VTU emellertid belänkande föreslagitvissa ändringar i valförfarandel som inte är direkl avhängiga av den maskinellatekniken och som bör beaktas även om denna inte kommer till tillämpning. Dessaförslag kommer jag atl ta upp i särskilda avsnitt i det följande, 6,1,3 Valsedelsframställning och valsedelstilldelning