prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — 10 s. 292, SU 1965: 66, rskr 1965: 192) att efter prövningav behovet i varje särskUt fall besluta om extra bidrag tiU enskUd yrkesskola. Ur anslaget utgår vidare dels bidrag tillvissa enskilda yrkesskolor med belopp, som Kungl. Maj:t fastställer i enUghetmed av givna särskildabemyndiganden, dels i enlighet med av givet bemyndigande(prop. 1968: 1 bU. 10 s. 206, SU 1968: 8, rskr 1968: 8) bidrag till kostnaderna för den del av utbildningen avlaboratorieassistenter som är förlagd tiU universiteten i , ,och samt och som inte täcks avreguljärt utgående bidrag tiU inbyggd yrkesskola. Ur anslaget utgårslutligen dels bidrag tUl den vid Sociala barna- och ungdomsvårdsseminarietbedrivna utbildningen av socialpedagoger, dock endast för den tid är huvudman förverksamheten, dels bidrag för vissa kostnader för utbildning av tandhygienister(prop, 1971: 1 bil, 10 s. 216, UbU 1971: 1, rskr 1971: 58). Beräknad Beräknad ändring 1972/73 disposition------------ .------------------------------------------- 1971/72 enligt Skolöver- Departements- 1971: 1 styrelsen chefen bU. Enskilda yrkesskolor 17 017 000 Övrig utbildning 000 + 364 000 + 280 000 Löne-och prisomräkning m. m, , 2, Överstyrelsen överlämnade den 16februari 1970 tUl Kungl, Maj:t en redovisning av en inom överstyrelsengjord översyn av enskUda yrkes skolor, tillhörande grapp A och B, Överstyrelsen beaktade därvid i vad mån de olika skolomas utbUdning svarar mot den utbildning som kom mer att ges i gymnasieskolan eller är eftergymnasial eller på annat sätt inte motsvarar gymnasieskolans utbUdning,De ställningstaganden som överstyrelsen kom fram till vid översynen låg till grund för överstyrel- 1972:1 Bilaga 10 257 sensberäkningar av medelsbehovet för dessa skolor /72, Kungl, Maj:t uppdrog åtöverstyrelsen att på grandval av de av överstyrelsen angivna allmännariktlinjema för översynen efter samråd med styrelsema för resp, skolorinkomma med förslag till det praktiska genomförandet i fråga om avvecklingen avstatsbidraget tUl vissa enskUda yrkesskolor. Överstyrelsen överlämnade den 31 mars1971 ett sådant förslag tiU Kungl. Av detta framgår att det inte ärmöjUgt att avveckla statsbidraget i den takt som överstyrelsen räknade med iöversynen och i anslagsframstäUningen för budgetåret1971/72. På grandval av skolornas beräknade omfattning för /73 uppskattar överstyrelsen medelsbehovet förreguljära statsbidrag tiU 20,2 mUj. Under /71 har ca 3,5 milj.kr. betalats ut i extra statsbidrag varav ca 2,5 milj. kr. till B-skolor, somicke är företagsskolor, och resterande belopp till A-skolor. För budgetåret1972/73 beräknar överstyrelsen ett medelsbehov av ca 3,9 milj. kr. Sammanlagt föreslåröverstyrelsen att posten tUl enskilda yrkesskolor förs upp med (20,2 + 3,9 =) 24,1 milj.kr. I avvaktan på resultatet avöverläggningar om förändrat huvudmannaskap för Sociala barna- ochungdomsvårdsseminariet beräknar Överstyrelsenunder denna post ett medelsbehov av , dvs, en ökning med . jämfört med innevarande budgetår. Överstyrelsen räknar med oförändradkapacitet för utbildningen av laboratorieassistenter. På grand av ökadekostnader för förbraknings-materiel, kursledning m. m. beräknas ett ytterUgaremedelsbehov av . Under denna post beräknas vidare bidragtill kostnadema för utbildning av tandhygienister med , (+80 000kr,). Överstyrelsen föreslår att medel förskogUg utbildning i vad avser bidrag tillskogsföretagen fr, o, m, /73 bör överföras från anslagetBidrag till driften av skogsbrukets yrkesutbildning till förevarande anslag(+50 000 kr,). Jag viU i detta sammanhang erinra omtidigare uttalanden angående statsbidragettill enskild yrkesutbildning (prop, 1969: 1 bil, 10 s, 246, SU 1969: 35,rskr 1969: 103 och prop, 1970: 1 bU, 10 s, 221, SU 1970: 8, rskr 1970: 8), Kungl, Maj:t uppdrog åtskolöverstyrelsen att före inkomma med en plan rörandefortsatt aweckling av statsbidrag till vissenskild yrkesutbildning. Som riktpunkt för överstyrelsens arbete skall gällaatt statsbidrag vid fall av avveckling skall upphöra att utgå senastfr, o, m, /74, I avvaktan på resul- 1 saml Nrl. 1972:1 Bilaga 10 258 taletav överstyrelsens plan har jag ingen erinran mot överstyrelsens beräkning avmedelsbehovet. I syfte att åstadkomma en bättre hushållning med tillgängUga medel bör anslaget vara betecknat som reservationsanslag. Med hänsyn tUl denföreslagna omläggningen av anslaget kommer jag att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att uppdra åtöverstyrelsen att besluta om statsbidrag till enskild yrkesskola som är B-skolamen ej företagsskola i vad avser statsbidrag för tiden fr. o. m. budgetåret1972/73. Maj:t bör bemyndigas att meddela erforderUga bestämmelser om statsbidrag till nämnda B-skolor ihuvudsakUg överensstämmelse med de principer som Kungl. Maj:t, hittillstillämpat. Statsbidrag tUlutbUdningen av socialpedagoger vid Sociala barna- och ungdomsvårdsseminariet bör även /73 få utgå ur förevarande anslag efter beslut av Kungl. för de kostnaderför utbUdning av laboratorieassistenter som ej täcks genom reglema förstatsbidrag tUl inbyggd yrkesskola. För vissa extra kostnader för utbildningav tandhygienister bör för nästa budgetår beräknas ett belopp av . Jag har inte någon erinran mot att bidragfår utgå tiU skogsföretagen för skoglig utbildning under detta anslag. Med hänvisning tiU sammanstälbiingenberäknar jag anslaget tUl . JaghemstäUer att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att meddelabestämmelser om statsbidrag enUgt de grunder som jag angett, 2) till Bidrag tiU driften av enskildyrkesutbildning för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Främjande av lärlingsutbUdning hos hantverksmästare m. m. 1970/71Utgift 2 834 167 1971/72Anslag 4 098 000 1972/73Förslag 3 500 000 Enligt av Kungl. Maj:t den 28 maj 1959meddelade bestämmelser (ändrade ) beviljas statsbidragför lärlingsutbildning dels hos hantverksmästare, dels inom muraryrket,byggnadsträar-betaryrket m. m. Antaletbidragsrum uppgår innevarande budgetår tiU 1 900. föreslår oförändratantal bidragsrum för /73. Med hänsyn tiU tidigare beslutadreducering av antalet rum bör anslaget kunna minskas med . och därförföras upp med . för nästa budgetår. Prop.1972:1 Bilaga 10 259 Jag har tidigare uttalat (jfr prop. 10 s. 217) att efter samråd medarbetsmarknadsstyrelsen vid sin fördelning av bidragsrummen bör göra enbedömnmg av viUca utbUdningsbehov som med hänsyn tiU arbetsmarknadsläget ochutbildningen inom det offentliga skolväsendet i första hand bör tiUgodoses. Under budgetåren 1968/71 har av dettotala antalet bidragsrum ungefär en tredjedel använts för frisörutbUdningen.Under samma tidsperiod har antalet anstäUda inom frisörbranschen minskat med ca20 % och arbetslösheten ökat starkt. utbetalades sålunda 331 000kr. från Svenska frisörarbetareförbundets arbetslöshetskassa. senareuppgår summan till ca . Vidare vill jag framhålla att av de ca 690 elevplatser för frisörutbildning inomgymnasieskolan under innevarande budgetår ungefär 150 elevplalser ärvakanta. Vad jag här belyst visar på ett problem i samband med fördelningen avbidrags-rummen. Jag viU i detta sammanhang också erinraom den förändring i fråga om yrkesutbildningens utformning som trädde i kraft ioch med gymnasieskolans införande . Mot bakgrund av vad jag häranfört bör antalet bidragsrum för nästa budgetår faststäUas tUl 1 500, vUkettorde i stort motsvara det behov av lärlingsutbildning som under de närmasteåren kan föreligga. Jaghemställer att Kungl, Maj:t föreslår att till Främjande av lärlingsutbildninghos hantverksmästare m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av3 . Bidrag till kostnader för granskning av utfördagesällprov 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Ur detta anslag utgår bidrag tUlhantverksdistrikt och för granskning av gesällprov.Anslaget utbetalas till hantverks- och industriorganisation samtfördelas av denna organisation meUanhantverksdistrikten resp, ifrågakommande yrkesförbund eUer deras organ. föreslår att anslagetförs upp med oförändrat belopp i avvaktanpå ställningstagande tiU yrkesutbildningsberedningens betänkande YrkesutbUdning och arbetsliv (SOU 1970:58), Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 260 I enlighet med vad skolöverstyrelsenföreslagit hemställer jag att Kungl. atttill Bidrag till kostnader för granskning av utförda gesällprov för /73 anvisa ett anslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget ersätts utgifter förstatliga påbyggnadskurser till fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan samtför fortbildningskurser vid sjöbefälsskolor. Kursema är avsedda för personal, varsteoretiska kunskaper efter längre tidsyrkesverksamhet behöver förstärkas med hänsyn tiU den tekniska utvecklingeninom oUka områden. Bestämmelser om påbyggnadskurser finns i kungörelsen (1971:211) om påbyggnadskurser till fyraårig teknisk linje i gjTnnasieskolan. För /73 räknaröverstyrelsen med en kursverksamhet omfattande 14 påbyggnadskurser föringenjörer och 35 fortbildningskurser för sjöbefäl, vilket innebär en ölcningav fortbildningskurserna med tio kurser. Jag räknar i likhet med skolöverstyrelsenmed en ökning av antalet fortbUdningskurser för sjöbefäl under nästa läsår.Denna ökning bör emeUertid inte föranleda en uppräkning av medelsbehovet. Jagförordar därför för nästa budgetår, med beaktande av den av skolöverstyrelsenberäknade reservationen vid utgången av , att anslaget förs upp med330 . Jaghemställer att Kungl. att till Vissa kurser för ingenjörer m.m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 261 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. 1970/71Utgift 269 604 542 1971/72 Anslag 241000 000 1972/73Förslag 206 000 000 , gymnasieskolan m. m.Statsbidrag till byggnadsarbeten för grundskolor, gymnasieskolor samt särskolai fråga om lokaler som ingår iskolanläggningar för dessa skolor, sjöbefälsskolor, statliga realskoloroch högre kommunala skolor utgår till kommun enligt kungörelsen (1957: 318) om statsbidrag tiU byggnadsarbeten inom det allmännaskolväsendet (omtryckt 1962: 479, ändrad ). För permanentaskollokaler bestämsbidragsunderlaget med utgångspunkt i ett grundbelopp av . Detta grundbelopp, som hänför sig tUl kostnadslägetden , skall omräknas med hänsyn till därefter inträffade kostnadsförändringar enligt byggnadsstyrelsensbyggnadskostnadsindex. EnUgt beräkningar uppgick beloppetden tUl 1 . Omräkning skall vidare ske medhänsyn till olikheterna i byggnadskostnademameUan skUda orter enligt ortsindex. På bidragsunderlaget utgår statsbidragmed procenttal, som fastställs med hänsyn till bl. a. skatteunderlaget enUgt eni bidragskungörelsen intagen särskild tabell. F. n. varierar bidragsprocentenmellan 35 och 45. Statsbidraget tilllandstingskommun bestäms dock till belopp som utgör hälften avbidragsunderlaget, om skolanläggningens upptagningsområde för eleveromfattar hela länet. Till provisoriskaskollokaler utgår statsbidrag med325 kr. per kvadratmeter nettogolvyta. Statsbidrag kan därjämte, förgrundskolan, utgå tUl audivisuell och hörselteknisk utrustning samt tUl inventarier i teknikverkstad. TUl första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel vid gymnasieskolan utgår statbidrag medhälften av bidragsunderlaget. StatsbidragtiU landstingskommun utgår dock av den beräknade kostnaden, omskolanläggningens upptagningsområde för elever omfattar hela länet. StatsbidragtUl skollokaler m. m. för sjuksköterskeskolor 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 262 Maj:ts beslut (ändrat senast den 30 juni1971). Elevhem för elever i ,gymnasieskolan etc. Statsbidrag till kostnaderna för uppförande av elevhemutgår enligt två olika kungörelser,nämligen kungörelsen (1936:202) angående statsbidrag till skolhemsbyggnader ochderas inredning samt kungörelsen (1945: 594) angående statsbidrag tiU skolhemför lärjungar vid högre skolor och tiU avlöning av föreståndare viddyUkt skolhem (ändrad senast 1971:217). Statsbidrag utgår enligt den förraförfattningen till kommuner för uppförande av elevhem för elever i denobUgatoriska skolan och enligt den senare tiU kommun, landstingskommun ellerannan huvudman för uppförande av elevhem för elever vid gymnasieskolor ochvissa andra skolor. De båda kungörelserna överensstämmer i allt väsentligtKungl. Maj:t bestämmer i båda fallen bidragsbeloppets storlek. Gäller det elevhem för det obligatoriska skolväsendet, bestämsdock bidraget enligt kungörelsens lydelse från fall till fall. Bidragettill andra elevhem utgår av de verkliga kostnaderna med möjUghet förKungl, Maj:t att, om särskilda skäl föreligger, höja bidraget till avdessa kostnader. Handläggningen av bidragsärendena är också något olika. För uppförande av elevhem åt elever vidvissa linjer och specialkurser i gymnasieskolan utgår enligt Kungl, Maj:tsbeslut statsbidrag med hälften av de beräknade kostnaderaa. framhåller i fråga omåtgärder för rationalisering av skolbyggande i huvudsak följande. Enligt överstyrelsen kan resultatet av enrationalisering inom skolbyggnadsområdetbl, a, avläsas vid en jämförelse mellan beräknade byggnadskostnader ochbidragsunderlaget . Nettokostnaden för permanenta grundskolbyggen iprocent av bidragsunderlaget /69 tiU , /70 till och beräknasför /71 preliminärt tiU , Överstyrelsens utvecklingsgrupp hartillsammans med statens institut förbyggnadsforskning genomfört en komplettering av riksbygglådan. Materialetfrån denna komplettering kommer att publiceras av institutet ,En första delrapport har publicerats av Byggstandardiseringensreferensgrupp, i vilken överstyrelsen deltar, med förslag om standardisering avstolar och bord i skolor. Normer för svensk standard för stolar och bord iskolor beräknas föreligga i början av innevarande år. En annankostnadsbesparande åtgärd är överstyrelsens förhandsgranskning av skissritningar. Enbart enförbättrad planekonomi en följd av skissgranskningen syns kunna reducera byggnadskostnaderna väsentligt. Av samtligastatsbidragsärenden (164) för vilka beviljats statsbidrag Prop.1972:1 Bilaga 10 263 tUlpermanenta grundskolelokaler har skissgranskats. Av investeringeni permanenta lokaler utgör de skissgranskade ärendenas bidragsunderlagca . I 15 fall har överstyrelsen föreslagit ändringar innebärande enkostnadsminskning med . Kostnadema har minskat med totaltca 3,5 milj. kr., vilket utgör av de för dessa fall beräknadebyggnadskostnaderna i statsbidragsskedet. I en särskildskrivelse har överstyrelsen redovisat vissa ytterUgarerationaliseringsåtgärder. a. att uppskov med planerade byggnadsföretag medför fördyringar. Kommunernauppmanas vid de årliga skolbyggnadsinventeringarna att söka åstadkomma en såfast planering som möjligt. Överstyrelsenpåpekar att skolstyrelsen borde samarbeta med kommunstyrelsen för attutverka kommunens godkännande av planeringenfrån såväl skolsynpunkt som finansiell synpunkt. Kommunerna behöver således i sinplanering enligt dels bli fastare för att undvika onödigafördyringar, dels i högre grad utnyttja de av Kungl. Överstyrelsen anmäler nu att kommunema har erbjudits attinom det utrymme, som återstår av de inte fullt utnyttjade planeringsramarna,få ulföra företag visst budgetår, om kommunen för sin del utfäster sig attplacera in skolbyggnadsföretaget på budgetåret, har att vid sinårliga inventering ange det kommunala beslut som åberopas. En del kommuner har under senare tidkontaktat överstyrelsen för att få råd redan innan arbetet med skissritningarpåbörjats. Detta gäller bl, a, kommuner som saknat erfarenhet av moderntskolbyggande och önskat inhämta synpunkter för att senare återkomma förskissgransk-nmg. Erfarenheterna av detta tidiga samråd har visat sig vara gynnsamma.Vid ett samråd på ett senare stadium kan det vara svårt eller rent av omöjligtatt förverkUga önskemål om behövliga ändringar. Överstyrelsen har därförerbjudit ifrågavarande samråd på programstadiet så långt resurserna tillåter. Under ledning av utvecklingsgruppen vidbyrå P 4 har i avsikt att dämpa ett nybyggnadsbehov utarbetats allmänna råd ochrekommendationer för samordning av arbetssätt och lokaler i befintligabyggnader vid tUlämpning av Lgr 69.Överstyrelsen har i överensstämmelse med bestämmelserna i kungörelsen(1970: 641) genom skrivelse underställt Kungl. Maj:tnyssnämnda förberedande råd och anvisningar. Överstyrelsen framhåller attnågra av läroplansrevisionen betingade kostnader visserligen knappast blirerforderliga. Lokalbehovet blir inte större men ny fördelning av tillgängliggolvyta är önskvärd. Vid en omdisponeringav en skolanläggnings nettogolvyta aktualiseras dock frågan om en bättreöverensstämmelse med dagens praxis och vedertagna krav på arbetsmUjön.Det inom överstyrelsen pågående detaljarbetet med reviderade anvisningaranknyter delvis tiU förslag 1972:1 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 264 formuleradei den s. k. skolbygglådan. Skolbygglådans förslag utgör emellertid måttligakrav på utjämning av standarden i äldre och nyare anläggningar, t. ex. i frågaom belysningen. Beträffande akustik och rumsklimat föreslås motsvarandemåttliga förbättringar. Nya regler för gränsdragning mellanbyggnad, inredning och utrustning har gemensamt och under byggnadsstyrelsensledning utarbetats av olika statliga ämbetsverk, däribland överstyrelsen.Syftet med reglerna är att skapa enhetlighet i redovisningen av kostnader,statistik etc. Gränsdragningen innebär alt kostnaden för den egentligabyggnaden skUs från kostnader för inredning och utrustning anpassade för enviss verksamhet. Detta ligger i linje med utvecklingen mot generella byggnader,som är användbara för olika verksamheter, överstyrelsen har fuUföljt arbetetmed en undersökning om skolbyggnadskostnadernas beroende av nämnda gränsdragningmellan byggnad, inredning och utrustning. Resultatet av undersölcningen ärföremål för överväganden inom verket, I samråd med ABhar överstyrelsen utarbetat förslag tiU en blankett för kostnadsredovisningefter fastställandet av nya gränsdragningsregler. Det kan förväntas attkommunernas kostnadsuppgifter skall bli mer entydiga och lättare att jämföra änhittiUs. Kostnadernas nivå i förhållande till bidragsunderlaget kommer vidareatt kunna anges med större säkerhet samt kommunernas möjUgheter att lämnauppgifter förenklas . Kommunerna får dessutom lättare att hållabyggnadskostnaderna under kontroll. Vid nybyggnad påverkar den ifrågasattanya gränsdragningen inte bidragsunderlaget,som fastställs med ledning av nettogolvytan. Vid ombyggnad får man enligtöverstyrelsen överväga om och på vilket sätt kommunema skall kompenserasför det jämförelsevis obetydliga bortfall i bidragsunderlaget, som uppstår vidett införande av den nya gränsdragnmgen, Kommunala skolor.Som underlag för bedömningen av investeringsbehovet har överstyrelsen använt endetaljförteckning över byggnadsföretag förgrundskolan och gymnasieskolan, vilken upprättats ochangelägenhetsgraderats av länsskolnämnderna. I sin anslagsframställning för nästabudgetår framhåller överstyrelsen att byggnadsbehovet för både ochgymnasieskolan ökat i jämförelse med föregående skolbyggnadsinventering,överstyrelsen understryker att den redovisade ökningen av det totalaskolbyggnadsbehovet visar på behovet av enmycket omfattande skolbyggnadsverksamhet under de närmaste åren.Investeringsramarna måste vara större än 800 mUj. för att motsvaraav kommuner och länsskolnämnder redovisat investeringsbehov. 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 265 överstyrelsen finner det emeUertidorealistiskt vid en jämförelse med under senare budgetår beslutadeinvesteringsramar att nu föreslå en ökad byggnadstakt. Överstyrelsenframhåller att det synes uppenbart att samhällets materiella resurser inte kanfördelas så, att de beslutade skolreformerna vad beträffar investeringar iskolbyggnader kan genomföras i ursprungligen avsedd takt. En något lägreskolbyggnadsstandard än kommunema räknat med torde få accepteras och kunnagodtas utan eftersättande i påtaglig grad av reformarbetets kvaUtet i övrigt.Befintliga skolhus får användas än beräknat och nya byggnader fåruppföras i ett genomsnittligt något enklare skick. Man får vidare vara meraberedd att använda provisorier. Överstyrelsensförslag tUl investeringsramar för budgetåren 1972/75framgår av följande sammanställning. Överstyrelsen framhåller att ramen /73 kan ökas med minst 200 milj. kr. utöver den föreslagna ramenpå 575 milj, kr. Överstyrelsen förutsätter att investeringsramarna förbudgetåren 1973/75 kommer att räknas upp medhänsyn tUl kostnadsutveckUngen vilket är ett villkor för attflerårs-planeringen skall kunna genomföras. Byggnadsföretag, som i en femårsplantagits upp på ett visst budgetår, skulle härigenom ej behöva flyttas till ettsenare budgetår därför att investeringsramen på grund av kostnadsutvecklingen ej rymmer avseddabyggnadsföretag, 1972/73 1973/74 1974/75 I investeringsramarna för elevhem inrymsav praktiska skäl även ui-vesteringar för rikselevhem, I en förstautbyggnadsetapp bör som rikselevhemanvändas redan befintliga elevhem, I något fall kan tUlbyggnad ellermodernisering bli aktuell. För budgetåren 1973/75 föreslåröverstyrelsen att planeringsramarna blir lika stora som de föreslagnainvesteringsramarna. För vart och ett av budgetåren 1975/76 och 1976/77föreslår en särskild planeringsram på 100 iiiilj. attföreträdesvis tas i anspråk för förhandsbesked om statsbidrag till kommuner,som avser att tillämpa industriellt byggande. Vid beräkning av anslagsbehovet utgår överstyrelsen från att statsbidraget, bidragettUl inventarier i inräknat, erfarenhetsmässigt motsvarargenomsnittligt av de s. k, kvotkostnaderna. Vidare utgår överstyrelsenfrån att sedan statsbidrag bevUjats tUlbyggen inom investeringsramen för visst budgetår bidraget utbetalas medhälften under samma budgetår, med en fjärdedel under det närmast 9*1972. 1 saml Nrl. 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 266 följandebudgetåret och med den sista fjärdedelen under det därpå följande budgetåret.Överstyrelsen räknar därför med att anslaget för /73 huvudsakUgen kommer att belastas av bidrag, sombeviljats tUl byggen inom investeringsramarna för budgetåren 1970/73. Ramarnaför samliga budgetår har reducerats med ramar för elevhemsbyggande. Med dessa utgångspunkter beräknar överstyrelsen medelsbehovetför /72 tUl 34 /60015 50015 59015\ ----- ------------- +--------------- +---------------- = 188,7 milj. kr. 100\ 4 4 2 / Överstyrelsen har vid beräkningen avmedelsbehovet inte beaktat de extra ramar på totalt 100 milj. kr. som genombeslut resp. av arbetsmarknadspolitiska skäl beviljatsför /72. För ytterUgare statsbidrag, som kan kommaatt bevUjas för utförda byggnadsföretag, räknar överstyrelsen för budgetåret1972/73 med ett medelsbehov av . Riksinternatskolor.För investering i lokaler vid riksinternatskolorna /73 beräknaröverstyrelsen en ökning av medelsbehovet med . Elevhem.Av den redogörelsen framgår, att elevhemsbygg-nader för grundskoloroch gymnasieskolor ingår i den totala investeringsramen till byggnadsarbeten inomskolväsendet för /72, Överstyrelsen föreslår att en särskildinvesteringsram för elevhem beräknas fr. o. m. /73.Överstyrelsen räknar med ett årligt investeringsbehov för ändamålet om 15 milj.kr. för vart och ett av budgetåren 1972/75. I dessa ramar ingår äveninvesteringsbehovet för rUcselevhem. Undervisningsmateriel.Anslaget beräknas komma att belastas av statsbidrag till audivisuell och hörselteknisk utrustning vid grundskolor med oförändrat2 milj. kr. Dessutom föreslår överstyrelsen att ur anslaget skall utgåstatsbidrag för hörselteknisk utrustningför hörselskadade elever som undervisas i vanlig klass i grundskolansamt för undervisning för elever med hörselsvårigheter i icke obUgatoriskaskolor. För /73 beräknar överstyrelsen medelsbehovet för de bådasenare ändamålen till . Överstyrelsen gör f.n. en översyn av handläggningen av statsbidrags-ärenden för hörselteknisk utrustning och förbereder enomläggning av nuvarande anvisningar omtUldelning av statsbidrag. Överstyrelsen avser att under innevarandebudgetår undersöka behovet inom andra skolformer än för att fåunderlag för en kostnadsberäkning av behovet av hörselteknisk utrustning.