prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — 3, AnslagspostenExpenser bör med hänsyn till belastningen innevarande budgetår räknas upp med2 . Jag beräknar löne- och prisomräkningentill . Kostnaderna för inventarier, som varit oförändrade ett antalår, bör kunna minskas med . Jagberäknar kostnadsökningen för elevers inackordering m, m, till 26 000kr. Anslagsökningen beräknar jag till . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . och hemställer att Kungl. att tUl Nomadskolor för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader 1970/71 Utgift1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 35 319 666 37 167 000 42 301 000 7*1972. 1 saml Nr 1. Statsmaktema beslöt (prop.1965:70, SU 1965: 101, rskr 1965: 275) attblind- och dövskolorna skulle ersättas av en statlig obligatorisktioårig grundskola för bam, som är syn-, hörsel- eller talskadade. Dennagrundskola är fuUt genomförd med utgången av /71. I begreppet specialskola innefattas även blind- ochdövskolorna i deras under avveckling varande form. Verksamheten regleras genomspecialskolstadgan (1965:478, ändrad : 346). Synskadade eleverundervisas inom specialskolan vid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) ochÖrebro (). Vid mottas som elever synskadade barn medtilläggshandikapp. Hörselskadade eleverundervisas vid sex skolenheter, belägna i (Manillaskolan), Gnesla(Asbackaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan),(Birgittaskolan) och (Kris-tmaskolan). Av dessa mottarAsbackaskolan elever med tilläggshandikapp.Vid specialskolenheten i () undervisas nor-malbegåvadebam med grava talskador samt hörselskadade barn med beteendestörningar ochvissa andra komplikationer. Från anslaget bestrids också kostnaderför skolorna för vuxna synskadade i (Landaskolan) och (Värendsskolan) samt för anpassningskursenför vuxna synskadade i SkeUefteå, ändring 1972/73 + 4 + 15 +2 +6,5 Lönekostnader Sjukvård åt personal Reseersättningar Lokalkostnader Expenser övriga utgifter Vissa kostnader för anpassningskurser + 3 808 000 of, + 70 000 + 1485 000 + 120 000 + 423 000 + 3 153 000 of. + 35 000 + 1559 000 + 70 000 + 323 000 + 5 140 000 Vidhjälpmedelscentralen vid finns fyra tjänster som reselärare,vilka betjänar synskadade elever integrerade i vanUga Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 203 skolor.På grund av beräknad ökning av antalet sådana elever bör två nya tjänster somreselärare inrättas (+125 900 kr. Fr. o. m. läsåret1971/72 kommer ej belagda platser vid att utnyttjas förutvecklingsstörda synskadade på träningsskolnivå. /73 berälcnasantalet sådana elever uppgå till ca 12, En tjänst som speciallärare för dennaundervisning bör inrättas (+62 900 kr,), Vid finnsen speciell avdelning för syn- och hörselskadade förskolebarn, f, n, ca 20 st,överstyrelsen beräknar medel för ytterligare en tjänst som förstadielärare(+49 100 kr,). Flera av Ekeskolanselever är rullstolsbundna och direkt beroende av sjukgymnastik. Dessutom finnselever med lättare rörelsehinder, CP-skador och hållningsfel, Alla dessa eleverbehöver daglig träning utöver den vanliga gymnastiken. Ytterligare en halvtjänst som sjukgymnast föreslås bli inrättad (+20 500 kr,), F,n, finns tre heltidstjänster som psykolog vid specialskola, en i , en i och en i ,Överstyrelsen räknar med medel för ytterligare två tjänster att fördelas somhalvtidstjänster vid vardera Manilla-, Tomteboda-, (+154 800 kr. För den föreslagnautbyggnaden av Tomtebodaskolans filialklasser i till filialskola krävsytterligare personal. Överstyrelsen föreslår inrättandet av en halvkuratorstjänst och en halv tjänst som fritidsassistent (+43 200 kr. En halv tjänst somkurator bör inrättas vid (+24 600 kr. Tjänsten somfritidsassistent vid bör omvandlas till en tjänst somfritidsledare (+7 300 kr.). Vid bör inrättas ytterligare en halvtjänst som fritidsassistent (+18 700 kr. Överstyrelsenberäknar medel för ytterligare två tjänster som vårdare och två tjänster somekonomibiträden vid (+138 700 kr,). Vid bör äveninrättas en tjänst som hörselteknisk assistent (+40 900 kr,). Entjänst som kontorsskrivare föreslås bli inrättad vid (+39 100 kr.) och en halv tjänstsom konlorsbilräde vid (+17 300 kr. För att kompenserabortfallet av arbetstid på grand av arbetstidsförkortningen bör ytterligare entjänst som ekonomibiträde och tre tjänster som vårdare inrättas. (+104 000 kr.) Överstyrelsenberäknar medel för sammanlagt 22 arvodestjänster som huvudlärare, 4 vid skolomaför synskadade och 18 vid skolorna för hörselskadade (+71 500 kr. För arvoden tiUläxhjälp beräknas ett ökat medelsbehov av , för arvoden tiUexpertföreläsare , samt för arvoden till sju föreståndare videlevvåningar . Styrelsen förÖstervångsskolan har under på översty- Prop.1972:1 Bilaga 10 204 reisensuppdrag svarat för Dövskolornas sommarkoloni i . Styrelsen har iskrivelse till påpekat, att en förutsättning för attkoloniverksamheten även fortsättningsvis skall kunna bedrivas är altfastigheterna rustas upp och att statUga medel till driften utöver vad somutgår från beviljas. Överstyrelsen, som hört samtligaspecialskolor för hörselskadade barn rörande behovet av koloniverksamhet förhörselskadade, föreslår att ett belopp om . anslås till koloni- ochlägerverksamhet. förslag till omorganisation avspecialskolan Skolöverstyrelsenhar i skrivelse lagt fram förslag till riktlinjer för bl, a. specialskolansfortsatta utbyggnad. Förslaget bygger på ett betänkande från en inomöverstyrelsen tillsatt arbetsgrupp, jämte remissyttranden över denna frånberörda instanser. Utgångspunkten för utredningens arbetehar varit att hörsel- och synskadade elever så långt möjligt bör sammanförasmed andra barn både i undervisningssituationen och i boendemUjön, Vad manfrämst bör eftersträva är s, k, gruppintegrering (=lokalmässig integrering) ochöverstyrelsen framhåller att det är angeläget att för specialskolans del få tiU stånd en byggnadsplanering, som fullföljerblind- och dövskolutredningens intentioner. Integreringen bör dock skeförsiktigt och i etapper. För att vinna större erfarenheter av gruppintegreringbör Tomtebodaskolans nuvarande filialklasser i byggas ut tillfiUal-skola och kompletteras med elevhem för barn som inte kan bo hemma. I regel indelas de hörselskadade i fyragrupper med hänsyn till graden av hörselnedsättning. Elever med den lägstagraden av hörselnedsätlning får som regel undervisning inom grundskolan.Birgittaskolan i rekryterar huvudsakUgen elever ur den grupp som har enmåttUg till svår hörselskada och övrigaspecialskolor elever ur den svårast hörselskadade gruppen. Överstyrelsenföreslår i stället en skolmässig differentiering på två typer, nämUgendövklass och hörselklass, Birgittaskolan bör successivt övergå till att ta emotsamma slags elever som övriga specialskolor för hörselskadade. På vissa platser ilandet bör bildas hörselpedagogiska centra. De tek-niskt-audiologiska ochpedagogiska resurser som finns vid special-skoloma och inom hörselklassorganisationen bör samordnas ochutbyggas, så att de kan täcka behovet för en hel region, varvid regionsindelningenmed vissa modifieringar tänks ske i anslutning till sjukvårdsregionerna.Överstyrelsen föreslår en indehiing i fem regioner för specialskolans förhörselskadade låg- och mellanstadier. Högstadiet bör som hittiUs centraliserastill en ort men med möjUghet för överstyrelsen att inrätta filialklasser påannan ort. Som lokaUseringsorter för dessa specialskolenheter och huvudorterför hörselklassorganisationen inom föreslås , ,, och Sunds- Prop.1972:1 Bilaga 10 205 vaU.Denna indehiing medför vissa omlokaliseringar i förhållande till dagsläget.Specialskola finns endast på två av de fem föreslagna orterna.Överstyrelsen framhåller dock att Östervångsskolan i under aUaomständigheter måste ersättas med nybyggnation och att det i samband med dennaär lämpligt med en förflyttning tUl , vilket väsentUgt underlättarsamverkan med hörselklassorganisationen.Placeringen av Vänerskolan diskuterades redan av bUnd- och dövskolutredningen.Starka skäl anses tala för att skolans verksamhet överflyttas tiU . Vad gäller den nuvarande specialskolan i ,Kristinaskolan, kan den inte anses fylla kraven framför allt vad gällerboendeförhållandena, och det är nödvändigt att ersätta de gamla byggnaderna mednya. I samband med detta bör en förflyttning ske till , som redan nuär centrum för länets samordnade hörselklassundervisning. Tidpunkten för denföreslagna omlokaliseringen är beroende pånybyggnadsprogrammet för specialskolan. bör man sökabygga ut filialklassorganisationen på de nya lokaliseringsorterna. VadgäUer planeringen för hörselklassorganisationen måste den ytterligare övervägasi samråd med länsskolnämnderna. Undervisningen av synskadade bör planerasi riktnuig mot en i det närmaste fuUständigindividintegrering på högstadiet och så långt det är möjUgt även på låg- ochmellanstadierna. Undervisningen i specialskola bör centraUseras tUl en endaort, då antalet elever i behov av denna undervisning är så litet atthela riket bör utgöra upptagningsområde. Vid behov kan fiUaUclasser till dennaskola upprättas på andra orter. Detta synpedagogiska centrum bör vara förlagttill Tomtebodaskolan. Utredningen har föreslagitprunärkommunalt huvudmannaskap för specialskoloraautom Åsbacka- och Ekeskolorna, som föreslås bU landstingskommunala.Överstyrelsen finner det dock ännu inte möjligt att ta slutUg StäUning tUl denna fråga utan föreslår att huvudmannaskapet inklusivestatsbidragsfrågan skaU utredas på sätt som Kungl, Maj:t bestämmer, Iavvaktan på denna utredning bör de särskilda styrelsema för specialskolenhetema avvecklas ochspecialskolefrågorna behandlas av skolstyrelsema i berörda kommuner. Kostnadsberäkningar för den föreslagnaomorganisationen har inte gjorts. Åtgärder inom den reguljära skolan harminskat och kommer sannolikt attytterUgare minska behovet av specieUa institutioner för handikappadebam, men helt kan sådana inte undvaras. Det är därför synnerligen angelägetatt dessa skolor inte bara ger en fuUgod undervisning utan också erbjuder entrygg och utvecklingsfrämjande miljö. har, som jag tidigareredovisat, lagt fram vissa förslag tiU rUctUnjer för bl. a. specialskolansfortsatta utbyggnad. Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 206 Jag delar överstyrelsens uppfattning omatt hörsel- och synskadade elever bör sammanföras med andra bam inom skolan sålångt som möjligt. Jag räknar inte med någon ändring avnuvarande lokalisering av specialskolan för hörsel- och synskadade. Dockförutsätter jag att den av överstyrelsenföreslagna regionindehiingen genomförs. Jag finner ingen anledning att ändrahuvudmannaskapet för specialskolenhetema för syn- och hörselskadade. För attunderlätta bl, a. en lokalmässigsamplanering och en organiserad resurssamverkan bör man överväga om desärskilda styrelserna i specialskolan skall avvecklas och ersättas avskolstyrelserna i resp. värdkommun. Vid specialskolan skall inom grundskolananställas lärare av den kategori och det antal, som fordras med hänsyn tillelevantal, läroplan samt bestämmelsema om klass- och gruppindelning m. m. Jagberäknar därför medel för en tjänst som speciallärare och en tjänst somförstadie-lärare vid (34), Reselärarna vid Tomtebodaskolanshjälpmedelscentral betjänar synskadade barn som integrerats i . Jagfinner denna verksamhet värdefull. Dessa elever har emellertid förutom denhjälp reseläraren kan ge även tillgång till hjälp från speciallärare i denskola de går. Vid den samlade avvägningen av utgifterna under förevarandeanslag har jag därför funnit att förslaget om utbyggd reselärarorganisationinte nu bör genomföras (1). Jag biträder förslagom medel till en halv tjänst som kurator vid och en halv tjänstsom kurator vid filiaUdasser i (7, 8), Jag är däremotinte beredd att ansluta mig till förslaget om medel för ytterUgare tjänster somskolpsykolog (6). Mot bakgrund av en allmän avvägning avmedelsbehovet under anslaget kan jag inte tillstyrka förslagen om en omvandlingav en tjänst som fritidsassistent till en tjänst som fritidsledare och ominrättandet av ytterligare en halv tjänst som fritidsassistent (9), Av sammaskäl räknar jag inte heller medel för ytterligare en halv tjänst som sjukgymnast(5), Som kompensation förarbetstidsförkortningen bör medel beräknas för ytterligare två tjänster somvårdare och en tjänst som ekonomi-biträde (12), Jag beräknar vidare medel förytterligare en tjänst som vårdare vid (10), Vid Birgittaskolanbör vidare en tjänst som hörseltekniskassistent, gemensam med den gymnasiala utbildningen för gravthörselskadade i inrättas. Jag beräknar medel härför. Jag beräknar även medel för en halvtjänst som kontorsbiträde vid (11). Jag finner inte skältillstyrka en uppräkning av arvodesstateii som i stället bör kunna minskas med3 . (13, 14). Den föreslagna koloniverksamheten för gravt hörselskadadebarn skuUe enligt överstyrelsens anslagsframställning medföra kostnader föromläggning av verksamheten.Jag är inte beredd att biträda förslaget. För expenser och övriga utgifter räknarjag med ett ökat medelsbehov av sammanlagt . Pris- ochlöneomräkningen beräknar jag tUl . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . JaghemstäUer att Kungl. att till Specialskolan m. »i,;Utbildningskostnader för /73anvisa ett förslagsanslag av , Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. 2 744 669 2 118 000 2 118 000 1970/71UtgUt 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Beräknad ändring 1972/73 Hörsel- och lalteknisk ut- m. m. därav engängsutgifter för Vä- Från anslaget har fr. o. m, budgetåret1965/66 anvisats medel för specialskolans upprustning med läromedel ochteknisk apparatur enligt en femårsplan som framlades av blind- ochdövskolutredningen (SOU 1964: 61),Medelsanvisningen har successivt höjts för att täcka aUmännaprisstegringar samt sådana kostnadsökningar som har sin grund i tekniskaförbättringar. Fr. o. m. /68 avser medelsanvisningen ävenspecialskolan för synskadade (prop. 1967: 1 bil. 10 s. 144, SU 1967: 8, rskr1967: 8). Rikscentralen vid Tomtebodaskolanframställer läromedel dels för specialskolans egna elever, dels för ett ökandeantal integrerade synskadade elever i oUkaskolformer. Av den begärda ökningen av anslagsposten Läromedel med 430 000ler. läromedel för synskadade, 70 000 kr.standardförbättringar av utrustningen i de sju spe- Prop.1972:1 Bilaga 10 208 cialskolornaför hörselskadade, . AV-utrustning i nytillkomna klassrum tUl följd avökat elevantal och . ITV-utrustning i tre skolor. Ur anslagspostenInventarier, maskiner m. m. bestrifls bl. a. kostnader för skolbussar,inredning av lokaler för rörelsehiirade och för ADL-träning. Posten beräknasöka med . SedanManUla- och Tomtebodaskoloraa tiUdelats medel för upprustning av resp. bibUotek beräknasmedelsbehovet kunna minska med . För beräkningen avmedel för undervisnings- och arbetsmaterial har tillämpats ett maximibelopp på250 kr. per elev på låg- och mellanstadiet, . per elev på högstadiet ochvid skolor för elever med till-läggshandUcapp samt . vid skolor för vuxnasynskadade. Detta medför ett ökat medelsbehov av . Medelsbehovet förhörsel- och talteknisk utrustning beräknas mmska med . och förunderhåll av hörapparatur med . Specialskolansutrustningsanslag tiUkom för att möjUggöra inredning och upprustning avspecialskolans byggnader i samband med denna skolforms tUlkomst. Under den senaste femårsperiodenhar sålunda ca 9 milj. kr. anvisats för detta ändamål. Detta innebär, attutrustningsstandarden nu bör vara förhåUandevis god och att resursbehovet nuhuvudsakligen avser nya inredningsbehov tiU följd av ökat elevantal samtunderhåll och förnyelse av existerande material. Dessa behov bör väl kunnatäckas inom ramen för ett oförändrat anslag. ; Vissa omdispositioner böremellertid kunna göras inom anslaget. Jag fumer förslaget om en ökning avposten Undervisnings- och arbetsmaterial väl underbyggt och biträderöverstyrelsens förslag (4), Posten Läromedel bör ökas med . (1).Posten Inventarier, maskiner m. m., som är den största enskilda posten underdetta anslag, bör med hänsyn tiU de senaste årens kraftiga satsningar, kunnahållas oförändrad (2). Mot överstyrelsens beräknuigar i övrigt har jag ingaerinringar (3, 5). Jaghemställer att Kungl. att tUl Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare 1970/71Utgift 1347 215 1971/72Anslag 1250 000 1972/73Förslag 1 510 000 Uranslaget utgår ersättning enUgt kungörelsen (1965: 254) om er- Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 209 sättning för resor för vissa handikappade m. fl. (ändrad1966: 630), dock att, medtiUämpning i övrigt av bestämmelserna i nämnda kungörelse, ersättning får utgå för hemresa i samband medförlängd veckoslutsledighet, som föranleds av bestämmelsema om femdagarsskolarbetsvecka. Ur anslaget bestrids även dels kostnaderför anordnande av skolskjutsar förexternatelever vid specialskolan eUer annan statlig skola för syn-, hörseleUer talskadade elever, dels resekostnader för målsman tUl elev i första eUersjunde årskursen i sådan skola vid resa till gemensam sammankomst på skolan. Kostnaden för resor per elev och årvarierar från skola tiU skola men kan med ledning av belastnmgen budgetåret1970/71 beräknas till i genomsnitt 1 400kr. Överstyrelsen som räknar med en viss ökning av specialskolanselevantal till 1 000 elever /73 beräknar därför medelsbehovettill 1,4 milj, kr,, vilket innebär en ökning med . Med hänsyn tiU deökade bUjettpriseraa bör anslaget räknas upp med ytterUgare . utöver den ökning överstyrelsenföreslagit. Jag hemställer att Kungl. att tiU Specialskolan m. m.: Resor förelever jämte ledsagare för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till förskolverksamhet m. m. för vissa handikappade bam 1970/71Utgift 1 158 804 1971/72 Anslag 1 110 000 1972/73Förslag 1 240 000 Enligt kungörelsen (1956:252) angåendestatsbidrag till förskolor, skolhem och hemundervisning för döva ochhörselskadade barn (omtryckt 1964:458, ändrad : 820) får kommun,landstingskommun, enskild förening eller stiftelse statsbidrag tiU förskolor,skolhem eUer hemundervisning för döva ochhörselskadade barn i förskol-äldera, under förutsättning att skolan,skolhemmet eller undervisningen godkänts av . Statsbidragutgår i efterskott med . för varje barn, som fått undervisning vidförskola, samt därutöver med . för varje bam, som tiUUca varit intageti skolhem eller eljest genom huvudmannens försorg och på dennes bekostnadåtnjutit Prop.1972:1 Bilaga 10 210 Vidare utgår statsbidrag med . för varje barn, som utan att ha varit inskrivet vid förskola under redovisningsåret fåttregelbunden hemundervisning av förskolans lärare eller annan avskolöverstyrelsen godkänd lärare. Som statsbidragsvillkor gäller bl. a. attundervisningen är avgiftsfri och att huvudmannen i den utsträckning så kan skemottar barn från annat område än det för vilket förskolan eller skolhemmet iförsta hand avsetts samt att, där huvudmannenär enskild person, förening eller stiftelse, skäligt bidrag tiU verksamhetenlämnas av landstingskommun eller kommun, som ej tillhör landstingskommun. Maj:ts beslut den 14 maj1971 utgår ur anslaget utöver vad som följer av nämnda kungörelse efterprövning i varje enskilt fall bidrag till personell assistans inombarnstugeverksamheten åt synskadade barn enligt samma grunder som gäller försådant bidrag i grundskola och gymnasieskola inom en kostnadsram av 100 000 kr.för /72, Antalet hörselskadade barn som erhöllförskolundervisning var 666 /68, 806 /69 och /70, Förskol-verksamheten fortsätter att öka men i långsammaretakt, dels beroende på att en fortsatt utbyggnad möter organisatoriska problemi glesbygderna dels därför att det råder viss brist på specialutbildadelärare. Medelsbehovet för förskolverksamhet för hörselskadade barn beräknasöka med , /73, /71 beräknades detursprungliga medelsbehovet för förskolverksamhet för synskadade barn på ettelevunderlag om ca 90, Det har dock visat sig att denna bidragsmöjlighet inteutnyttjats till fullo av huvudmännen för barnstugor med integrerad undervisningför synskadade bam. Man kan emellertid vänta sig att statsbidragsmöjlighetenkommer att utnyttjas i ökande omfattning /73 och att fler synskadadebarn ges möjlighet till förskolundervisning. Med hänsyn till detta bör anslagetför /73 öka med . Hela anslaget Bidrag tUlförskolverksamhet m, m, för vissa handikappade barn bör således budgetåret1972/73 räknas upp med , tiU . Anslaget bör i enlighet medskolöverstyrelsens förslag föras upp med . Jag hemställer attKungl. att tUl Bidrag tillförskolverksamhet m. m. för vissa handikappade barn för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 211 d) gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1970/71Utgifti 1051811381 1971/72 Anslag 1 102 000000 1972/73 Förslag 1 269 000 000 Anslaget Bidrag tiU driften av kommunala gymnasialaskolor, EnUgt beslut av1968 års rUcsdag (prop. 1968: 140, SU 1968: 195, rskr 1968: 404) infördesgymnasieskolan , Skolan kommer tUls vidare att bestå av 23 linjer samt av ettantal s, k, specialkurser. Bestämmelserna om statsbidrag tilldriftkostnader för gymnasieskolan återfuins i kungörelsen (1966: 115) omstatsbidrag till driftkostnader för gymnasieskolan (omtryckt 1971: 349, ändradden ). Dessa bestämmelser innebär i korthet att till sådanskola utgår statsbidrag av ett bidragsunderlag, omfattande faktiskakostnader för löner till skolledare, biträdande skolledare och lärare.Statsbidrag utgår även för ATP- och arbetsgivareavgifter. Därutöver utgår medschablonbelopp bidrag till kostnader för viss annan personal än lärare. Vidare kan i vissa fall utgå statsbidrag försärskilda kostnader vid utbUdning på för industri och hantverkoch därmed till sin art jämförligt område med , för varje klass ochläsår. Till inbyggd utbildning inom industri och hantverk eller handel utgårstatsbidrag med högst , och till inbyggd utbildning för husligt arbeteeller vård med högst . Enligt Kungl, beslut den 31 januari1969 (ändrat ) utgårstatsbidrag till kostnader för grundutbUdning av sjuksköterskor vidkommunal och landstingskommunal sjuksköterskeskola med , för varje klass och termin och för vidareutbildning av sjuksköterskormed , för varje klass och termin. Ur anslaget ersätts även kostnader förgymnasial utbUdning för gravt hörselskadade i samt för tekniskahjälpmedel m, m, åt handikappade elever,statsbidrag tUl korrespondensundervisning på gymnasial nivå och till särskild gymnasial utbildning iglesbygd samt vissa särskilda kostnaderi samband med fackutbUdning av programmerare och systemmän samt kurseri automatisk databehandling för tekniker. I långtidsbedömningför budgetåren 1973/74 1976/77 redovisas följande uppgifter rörande detberäknade antalet elever vid gymnasieskolan. 1972:1 Bilaga 10 212 1975/76 1976/77 136 063 84 345 138 625 80 225 207 600 46 685 213 100 213 480 43 405 42 150 256 505 255 630 Elevantalet t.o.m. /71 kan pågrund av ändrad beräknings-metodUc ej jämföras med elevantalet fr. o. /72. Överstyrelsens beräkningav antalet skoUedar- och lärartjänster framgår av följande sammanställning. Antal tjä,nstei iör skolledare och lärare» 17 223 17 833 18 375 18 985 18 059 18 669 18 058 18 668 ' Exklusive tjänster för utbUdning inomjordbrak, skogsbruk, trädgårdsnäring ' Inklusive arvodesansläUda biträdande rektorer. Skolöverstyrelsensbedömning av antalet elevplatser i gymnasieskolans direkt grundskolanknutna deli årskurs 1 /73 framgår av följande tabeU. Tvååriga linjer och linjeanknutna specialkurser Beklädnadsteknisk (Be) Bygg- och anläggningsteknisk (Ba) Distributions- och kontors-(Dk) Ekonomisk (Ek) El-teleteknisk (Et) Fordonsteknisk (Fo) Jordbruks- (Jo)Konsumtions- (Ko) Konsumtions- och vård* Livsmedelsteknisk (Li) Processteknisk(Pr) Skogsbraks- (Sb) Social (So) Teknisk (Je) Träteknisk (Tr) Verkstadsleknisk(Ve) Vård- (Vd) Musik- (Mu) Ekonomisk (E) Humanistisk (H) Naturvetenskaplig(N) SamhäUsvetenskapUg (S) Teknisk(T) 1972:1 Bilaga 10 213 Ej linjeanknutnaspecialkurser 2,5 2710 Antal 16-äringar 100,0 108 509 * Med direkt grundskolanknutna studievägar avsesUnjer och specialkurser om som för inträde fordrar enbart genomgången grundskola.