prop · FV0337 · 1972-12-31 00:00:00 — I den mån en tjänst är av riksunik karaktär och av intresse förandra fakulteter än den tekniska är det önskvärt att en sådan tjänst kanutnyttjas av fler läroanstalter. En sådan samverkan borde vara naturlig iförsta hand i forskarutbildningen. I det följande ges exempel på en sådanmöjlig samordning. föreslagna studieinriktningen för mineral- och prospekteringstekniksynes vara en intressant och värdefull specialisering även för studerande vidde matematisk-naturvetenskaphga fakulteterna. Kommittén föreslår därför att 25studerande, som genomgått utbildningslinje 2 b vid filosofisk fakultet, sominnefattar en termins studier i vart och ett av ämnena matematik, fysik, kemioch geovetenskap ges möjlighet att studier vid universitet gåöver till tredje årskursen vid studieinriktningen för mineral- och prospekteringstekniki . En sådan övergång bör kunna ske fr. o. m. /76. Vidkonstruktionen av denna utbildningslinje har utgångspunkten för kommitténvarit att de kunskaper, som de studerande från filosofisk fakultet har skalluppfylla de krav den efterföljande utbildningen ställer. En analys avförkunskapskraven under tredje och fjärde studieåren på studieinriktningen förmineral- och prospekteringsteknik ger vid handen att de studerande, somgenomgått de båda inledande avdelningarna på linje 2 b, behöver kompletterasina kunskaper med vissa moment inom hållfasthetslära, byggnadsstatik ochtillämpad geofysik. De studerande på utbildningslinje 2 b har istort sett likvärdiga kunskaper i matematik och fysik som de på den geoteknologiskautbildningshnjen. De har djupare kunskaper i kemi medan deras kunskaper igeologi är något mindre. Kommittén föreslår därför att studierna vid dengeoteknologiska utbildningslinjen föregås av en propedeutisk kurs omfattandehållfasthetslära, byggnadsstatik och till-lämpad geofysik. Denna kurs bör gespå och pågå under en månad. Idetta sammanhang vill kommittén understryka betydelsen av att de studerande vidfilosofisk fakultet som går över till den geoteknologiska utbildningslinjenhar inhämtat matematik- och fysikkurser som i stort hknar studiekursernateknikens matematiska hjälpmedel resp. teknikensnaturvetenskapliga grunder som ges i första årskursen vid högskolenheten iLuleå. Kommittén presenterarvidare i en bilaga planer på en anläggningsteknisk civilingenjörsutbildning iLuleå som kan breddas tUl att innefatta delar av samhällsbyggarområdet ochpekar därvid på möjligheterna till kopplingar mellan högskolenheten i i . Dessa kopplingar berör t. ex. området regionalplanering. Dessutom kan utbildningslinje 2 b vid bl. a. i vissa samhällsvetenskapliga ämneskombinationer eventuellt utgöra en grandför en i naturvetenskaperna förankrad samhällsplanerar- och samhälls-byggarutbildning.Kommittén utreder dessa frågor. 1 likhet med geoutredninganser kommittén att innehavaren av den nu föreslagna professuren i tillämpadgeofysik även bör kunna ge kurser för studerande från filosofisk fakultet, ochdå framför aUt inom forskarutbildningen. Kommittén avser att senare återkommamed förslag om hur detta organisatoriskt och praktiskt skall kunna arrangeras. Organisationskommitténföreslår att den geoteknologiska utbildningen och forskningen i bedrivsinom ramen för två storinstitutioner, nämligen . Kommitténs utgångspunkterför förslaget till institutionsorganisation, som redovisades i dess förstadelbetänkande rörande maskinteknisk utbUdning och forskning i (jfr prop.1971:59 s. 10), är sammanfattningsvis att utbUd-ningen och forskningen börorganiseras inom ett fåtal stora enheter som medger uppbyggnaden avslagkraftiga arbetsgrupper. Kommittén framhöll vidare i sitt förstadelbetänkande vikten av att forskningsgrupperna inom institutionernainnehåller forskare ur meUanskiktet mellan professorer och assistenter, vilketofta inte är faUet vid de nuvarande tekniska fakulteterna. Kommittén ansåg atti de faU biträdande professorer, docenter eller forskarassistenter ingått iinstitutionerna slagkraften i forsknings- och utvecklingsarbetena syntes havarit avsevärt större. Som bakgrund tUl förslaget till tjänster på det geoteknologiskaområdet bör följande faktorer beaktas, vUka motiverar ett högre antalkvalificerade tjänster än vad som föreslogs för den maskintekniska utbildnings-och forskningsorganisationen i kommitténs förra betänkande nämhgen det övervägande antalet forskningsområden på det geoteknologiska fältet är avriksunik karaktär och bör därför täckas av kvalificerade tjänster, - det geoteknologiskafältet är betydligt mer heterogent än det maskin- tekniska,vilket nödvändiggör ett större antal kvalificerade forskartjänster för attutbildningens kvalitet ej skall åsidosättas. Motdenna bakgrund föreslår organisationskommittén följande personalorganisationoch tidsplan för dess uppbyggnad. Institution/tjänst/ämne 1,1,1975 1,7,1974 ekonomi och organisation'' Institution/tjänst/ämne ' Tjänsten föreslås flyttad från tekniska högskolan iStockholm, jfr avsnitt 2.4.4. ' SpeciaUärare tillsätts av högskolenhetens styrelse inomramen för kursanslagen. Tjänsterna är avsedda för både den maskintekniska och dengeoteknologiska utbildningen. föreslår att ett interimistisktförfarande skall tiUämpas vid tillsättningen av tjänsterna vid dengeoteknologiska utbildnings- och forskningsorganisationen i av tjänster i teknikens matematiska hjälpmedel, teknikensnaturvetenskapliga grunder, informationsbehandling och kemi föreslås ske undermedverkan av vederbörande vid i i samråd med organisationskommittén.Vad gäller övriga tjänster föreslås en motsvarande medverkan av vederbörande vidtekniska högskolan i i samråd med organisationskommittén. Vidtillsättning av professorstjänst föreslås organisationskommittén äga den rättsom tillkommer röstberättigad ledamot i fakultet eller sektion att väckaförslag om kallelse av viss person till tjänsten jämlikt 117 §universitetsstadgan. Kommittén stryker under vikten av att en kraftig satsningsker på studievägledningen vid den geoteknologiska utbildningslinjen. Behovetav studievägledning beräknar kommittén uppgå till sammanlagt läsåret1972/73. föreslår att den maskintekniska utbildningslinjen vid högskolenheteni , förstärkt med representanter från geoområdet, under /73handhar utbildningsnämndsfunktionen även för den geoteknologiskautbildningslinjen. Bakgrunden härtill är att det under det första /73 inte finns lärare knutna speciellt till utbildnmgs-linjen i fråga.Utbildningen är då i huvudsak gemensam med maskinteknik.Organisationskommittén avser att i annat sammanhang återkomma med förslag tillden framtida organisationen av utbildningsnämnder på fakultets- ochutbildningslinjenivå. Den föreslagna geoteknologiska utbildningslinjen vidhögskolenheten iLuleå kommer att omfatta stora utbildningsavsnitt, vilka ingår i utbildningenvid både sektionen för bergsvetenskap och väg- och vattenbyggnadssektionerna.Den nuvarande grundläggande utbildningen vid sektionen för bergsvetenskap lederfram till bergsingenjörsexamen medan motsvarande utbildning vid väg- ochvattenbyggnadssektionerna leder fram tiU civilingenjörsexamen. Som följd avden föreslagna studieorganisationen för den geoteknologiska utbildningshnjen iLuleå bl. a. ett stort antal valfria kurser kommer i vissa fallskillnaderna att bli små mellan de bergtekniska resp. anläggningstekniskautbildningsavslutningarna. Kommittén har ansett det mindre lämpligt att redannu innan bl. a. de olika ingenjörskategoriernas organisationer beretts möjlighetatt yttra sig ange detaljerade kriterier för examensbenämningarnabergsingenjör resp. civilingenjör. Kommittén föreslår därför att samtligaexaminerade från den geoteknologiska utbildningshnjen i erhåller någon avtitiarna bergsingenjör eller civilingenjör men att valet mellan dessa bådatitlar för de mot olika utbildningsavslutningar inriktade studerandena anstår till en senare tidpunkt, då frågan beretts ytterligare. Denföreslagna geoteknologiska utbildningen är ny för och spänner överflera av de områden som täcks av de befintUga utbildningsråden. Närmast liggerutbildningsråden för bergsvetenskap och för väg- och vattenbyggnad. Kommitténföreslår i avvaktan på ett fullständigt organisationsförslag attuniversitetskanslersämbetet tar initiativ till att en samarbetsgrupp bildasmellan de nämnda utbildningsråden vilken interimistiskt bör fungera somutbildningsråd för den geoteknologiska utbildningslinjen. Organisationskommitténföreslår att utbildningen på den geoteknologiska utbildningslinjen i Luleåinleds /73 med en intagning av 50 studerande. Kommittén föreslårvidare att utbildningshnjen byggs ut enligt följande sammanställning. 1972: 37 17 Kommitténanser att fördelningen av studerande mellan de båda föreslagnastudieinriktningarna mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik i huvudsak skall vara flexibel och beroende av de studerandes intresse. Somutgångspunkt för beräkningen av resursbehov m. m. har dock kommittén förutsattatt de båda studieinriktningarna skaU ha samma antal studerande. Deföreslagna geoteknologiska studieinriktningarna vid högskolenheten i Luleåavses bl. a. ersätta den nuvarande studielinjen för gruv- och mineralteknik vidsektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i . Kommitténföreslår därför att ingen intagning till studielinjen för gruv- ochmineralteknik i skall göras och att dengeoteknologiska utbildningen i ersätter förstnämnda utbildning fr. o. /73. 2.4Inordnande av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan iStockholm i högskolenheten i Organisationskommitténhar, såsom tidigare framgått, haft två utgångspunkter för sitt arbete,nämligen dels att utredningsarbetet enligt direktiven skall bedrivas med sikte påatt delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i omlokaliserastill , dels att från denna utgångspunkt söka åstadkomma en större bredd pådetta utbildnings- och forskningsområde. Kommittén har därvid föreslagituppbyggnaden av en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisation vidhögskolenheten i , som bl. a. innefattar de gruv-och mineralteknisktinriktade delarna av sektionen för bergsvetenskap. Kommittén har också ansettdet nödvändigt att analysera de nuvarande kopplingarna meUan dengeovetenskapliga delen av nämnda sektion och övriga delar av tekniska högskolani med särskild tonvikt lagd på problemet om vilka störningar denifrågavarande flyttningen kan få för verksamheten vid de delar av högskolan,som berörs av densamma. I de fall där direkta störningar kan förutses föreslårkommittén i samråd med berörda organ lämpliga åtgärder för att minimera dessa.Däremot framhåller kommittén i detta sammanhang att det inte ingår i dess uppdragatt ta ställning till eller föreslå åtgärder som underlättar en utveckhng motnya utbUdningslinjer eller forskningsområden vid kvarvarande delar av tekniskahögskolan i . Dessa uppgifter bör enligt kommitténs uppfattninghandläggas av vederbörande vid högskolan genom normalt petitaförfarande. Kommitténär väl medveten om att en flyttning av en inom en högskola väl etableradutbildnings- och forskningsorganisation från en ort tUl en annan kan medförastörningar i relationerna till utanför denna högskola stående organ, särskilt gällande samarbetet med industrin En av kommittén utförd enkät bland denärmast berörda industrierna inom gruvsektorn visar dock att störningarna aven sådan förflyttning kan betraktas som relativt underordnade jämfört med defördelar som bör kunna uppnås om den avsevärda förstärkning och breddning avutbildnings- och forskningsorganisationen, som kommittén föreslår, ocksåförverkligas. Som underlag för sitt förslag tiU omlokalisering av delarav sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i tih en detaljerad redogörelse för verksamheten vid nämndasektion. 2.4.2 Sektionen för bergsvetenskap /71 Utbildningen vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniskahögskolan i är uppdelad på två studielinjer, nämligen studiehnjenför gruv- och mineralteknik samt studiehnjen för metallurgi. Separat intagningsker till envar av studielinjerna 30 nybörjare vid studiehnjen för gruv-och mineralteknik samt 80 nybörjare tiU studielinjen för metaUurgi. Tillströmningen av studerande till forskarutbildningen harvarit mycket stor . Således finns ett 60-tal doktoranderinskrivna. Flertalet finns inom examensämnena processmetall-lurgi, metallernasbearbetning samt metallografi. I de av utbildningsnämnden fastställdaprovisoriska studieplanerna för forskarutbildning finns ett ganska stort inslagav kurser både från andra sektioner och från andra utbildningsenheter ochforskningsinstitutioner. Institutions- och personalorganisation m. m. Sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan iStockholm uppvisar /71 följande institutions- och personalorganisation. 2'/2 Förkortningar av befintliga tjänster P = professor = speciallärare BP = biträdande professor = biträdande speciallärare UL =:: universitetslektor =: assistent Prop.1972: 37 19 Institutionernainom studielinjen för gruv- och mineralteknik är institutionerna för geologi,bergteknik och mineralberedning. De övriga institutionerna meddelarhuvudsakligen sin undervisning inom studielinjen för metallurgi. Kursanslagetsfördelning på institutionerna kan sägas vara ett mått på dessasundervisningsvolym. Fördelningen /71 framgår av följandesammanställning. läsåret Institution /71 Värme-och ugnsteknik 27 000 Sektionengemensamt (inkl, arvoden till tillfälliga lärare) 223 900 Kommitténredovisar det utbyte av studiekurser som sker mellan stu-diehnjerna gruv- ochmineralteknik resp. metallurgi och konstaterar att det f. n. har relativtblygsam omfattning. Kommittén lämnar dessutom en redogörelse för det utbyte avstudiekurser som förekommer mellan sektionen för bergsvetenskap och övrigasektioner inom tekniska högskolan i . 2.4.3Avgränsning av de för omlokalisering aktuella delarna av sektionen förbergsvetenskap Organisationskommitténkonstaterar att institutionerna för metallurgi, metallografi samt värme- ochugnsteknik huvudsakligen meddelar undervisning på studielinjen för metallurgimedan institutionerna för bergteknik, mineralberedning och geologi huvudsakhgenmeddelar undervisning på studiehnjen för gruv- och mineralteknik. Med hänsyntill att intagningen till studiehnjen för gruv- och mineralteknik vid tekniskahögskolan i föreslås upphöra koncentrerar kommittén omlokaliseringsanalysentill de tre sistnämnda institutionerna. Kommitténföreslår att till eftersom denhar hela sin utbildning förlagd till studiehnjen för grav- och mineralteknikoch denna utbUdning föreslås utgöra en väsentlig del av den geoteknologiskautbildningen i . har av utbildningen förlagd tillstudielinjen för gruv- och mineralteknik men ger dessutom bl. a. två kurser i kristallografiresp. teknisk mineralogi vid den metallurgiska studielinjen. Kommittén anseratt ersättningsundervisning bör kunna anordnas vid tekniska högskolan iStockholm vid en omlokalise- 1972: 37 20 ringav den geologiska institutionen till . Skälen som talar för denna omlokaliseringär enligt kommittén dels att geologin utgör en nödvändig bas för den föreslagnageoteknologiska utbildningen och forskningen i , dels att institutionensolika delar motsvaras av delar av ämnesområdena ekonomisk geologi, tillämpadgeofysik och mineralteknik i och dels slutligen möjligheterna tillkontakt och forskningssamverkan med den del av geologiska undersökningsom kommer att förläggas till . Mot denna bakgrund föreslår kommittén attden geologiska institutionen omlokaliseras till . Institutionen förmineralberedning har av sin utbildning förlagd till studielinjen för gruv-och mineralteknik. Institutionen ger dessutom två studiekurser imineralberedning för den metallurgiska studielinjen. Kommittén anser även idetta fall att ersättningsundervisning bör kunna anordnas vid högskolan omifrågavarande institution omlokaliseras till . Skälen för en sådan åtgärdanser kommittén vara bl. a. behovet av kvalificerad utbildning imineralberedning för studerande med specialinriktning inom ämnet bergteknikoch den stora betydelse detta ämnesområde får inom den föreslagnastudieinriktningen för mineral- och prospekteringsteknik i . Kommitténhänvisar i detta sammanhang dessutom till de goda möjligheterna tiU forskningssamverkandels med den anläggningstekniska resp. maskintekniska verksamheten i ,dels med MetaUurgiska forskningsstationen i . Mot en omlokalisering enligt kommittén förutom institutionenstvå studiekurser för metallurgilinjen den centrala stäUning institutionenskulle komma att få vid en tidigare planerad omvandling av sektionen förbergsvetenskap till en materialvetenskaplig sektion samt vidare institutionensförhållandevis betydande storlek och betydelse för den mellansvenska industrininom området. Efter en bedömning av de redovisade för- och nackdelarna föreslårkommittén att i sin helhet inordnas ihögskolenheten i . Organisationskommitténredovisar de principer, som den anser bör vara vägledande vid genomförandet av omlokaliseringenav institutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning vid tekniskahögskolan i till högskolenheten i . Kommittén vill emellertidframhålla betydelsen av att förflyttningen av materiella och perso-neUaresurser detaljplaneras i samråd med berörda organ vid högskolan, berördpersonal och deras personalorganisationer, ochutrustningsprogramkommittéerna, ochhögskolor, m. fl. 1972: 37 21 kommitténavser att sedan erforderliga beslut har fattats och resurser för planeringen avomlokaliseringen skapats, inom sig utse olika arbetsgrupper till vilka börknytas företrädare för ovannämnda kategorier. I samband med statsmaktemasbeslut (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) angående omlokaliseringav viss statlig verksamhet angavs vissa riktlinjer för handläggningen avpersonalfrågor i anslutning tih en omlokalisering. Kommittén aktualiserarföljande riktlinjer. Fyllig information om arbets- och bostadsförhållandenpå den nya orten, om planläggningen i fråga om de nya arbetslokalerna samt omde åtgärder för bostadsanskaffning som planeras. De personer som ej önskar medfölja vid omlokaliseringenbör i möjligaste mån beredas anställning på den gamla orten. Statens personalnämndförutsattes svara för vissa rekryterings- och omlokaii-seringsfrågor. I vissa fall kan omskolning till annat yrkeunderlätta övergång till annan anställning varvid lön i viss omfattning börkunna utgå för sådan omskolning. Om tillräckligt vägande skäl finns bör denanställde garanteras fortsatt anställning i . Betydelsefulla skälhärvidlag kan vara makes förvärvsarbete, vård av anhörig, nära förestående pensionsavgångoch hälsoskäl. Vissamöjligheter till bostadsanskaffningslån . Kommittén erinrar vidare om att förhandlingar pågår mellan statens avtalsverkoch resp. personalorganisationer om ytterligare frågor som aktualiseras vid en omlokalisering.Kommittén förutsätter att resultaten av dessa blir tiUämphga även vid den häraktuella omlokaliseringen. Kommittén understryker också att dessa principer ihuvudsak är utformade för omlokalisering av sådana verksamheter som får enidentisk eller likartad karaktär på den nya orten. I förevarande fall förutsattesemeUertid en i vissa stycken ny inriktning på forsknings- och utbildningsarbetet,varför personalfrågorna i en del fall kan bli svårare att lösa. Samtidigtelimineras vissa av dessa problem genom pensionsavgångar, fullföljande av vissverksamhet vid tekniska högskolan i under samt genom attviss personal naturligt slutar sin anställning efter avlagd högre examen. Fullföljandeav grundutbildningen, forskarutbildningen och forskningen vid studielinjen för gruv-och mineralteknik Dengeoteknologiska utbildningen i skall enligt organisationskommitténsförslag börja , som intagningen tUl studielinjen förgruv- och mineralteknik i upphör. I likhet med vad som är fallet ifråga om den tekniska magisterutbildningen, som avvecklas, anser kommitténatt extra utbildnings- tidbör ges de studerande som av olika skäl inte avslutat sin utbildning inom dennominella studietiden. Därför bör de studerande som /72 påbörjatsin utbildning vid nämnda studielinje enUgt kommitténs uppfattning fåtillfälle till att fullfölja sin utbildning vid tekniska högskolani . Den som inte gjort detta måste bereda sig på att avslutautbildningen i . Utgående från denna synpunkt föreslår därförorganisationskommittén att utbildningen vid studielinjen för gruv- ochmineralteknik skall pågå till dess att alla studerande har avlagt examen, docklängst till . Organisationskommitténföreslår av samma skäl som tidigare nämnts att de doktorander som påbörjat sinforskarutbildning senast /72 skall ges möjlighet att fullgöra dennavid tekniska högskolan i , dock längst t. o. m. den 30 juni 1976.Möjlighet till överflyttning av utbildningen till bör dock finnas.Vidare bör sådana bergsingenjörer eller motsvarande, som avlagt grundexamen innanerforderliga forskartjänster i inrättats, kunna erhålla forskarutbildningutan uppehåll, genom att de får möjlighet att i fullfölja enforskarutbildning som bedrivits vid tekniska högskolan iStockholm. En omfattande information om de delvis nya inriktningarna i Luleåbör enligt kommitténs mening lämnas. Detär enhgt kommitténs uppfattning också viktigt att forskningen vid de berördainstitutionerna inte avvecklas alltför snabbt. Denna synpunkt får ytterligaretyngd genom erfarenheten att uppbyggnadsarbetet vid en ny högskoleinstitutiontar något eller . Inom dessa för landets industri så viktigaforskningsområden kan enligt kommitténs uppfattning inte ett markant avbrott iforskningen tiUåtas. föreslår därför att omlokaliseringenav personella och materieUa forskningsresurser sker på ett sådant sätt attforskningens kontinuitet inom berörda områden i huvudsak bibehålles. Organisationskommitténlämnar en detaljerad redogörelse för den befintliga personalen vidinstitutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning, vilka föreslås omlokaliserastill högskolenheten i . Mot denna bakgrund föreslår kommittén de speciellariktlinjer som bör följas vid omlokahseringen av var och en av de nämnda institutionerna. Föratt fuUgöra den nuvarande utbildningen och forskningen finns vid den geologiskainstitutionen följande personal. Prop.1972: 37 23 ca 10 assistenter, varav vissa med halvtidstjänstgöring 2 kansliskrivaremed halvtidstjänstgöring 2 tekniska biträden Den successiva avvecklingen av institutionens verksamhet isamband med den föreslagna omlokaliseringen gör att vissa undervisningstjänster i första hand biträdande lärare och övningsassistenter bhr överflödigaredan läsåret 1972/73. Däremot medger inte forskarutbildnings-ochforskningsverksamheten en lika snabb avveckling av sådana tjänster, som hängersamman med denna. De tjänster som handledarna för doktorander tf professornoch specialläraren i geofysikaUsk malmletning innehar bör enligt kommittén förbhvid institutionen t. o. m. /76. Tf universitetslektorn, somförutsätts hjälpa till vid omlokaliseringen av institutionen till börenligt kommittén få kvarstå i tjänsten till dess han avlagt doktorsexamen, docklängst t. o. m. utgången av /76. Efter /76 bör om såvisar sig erforderligt viss personal kvarstå för undervisning i tekniskmineralogi och kristaUografi. Beträffande utrustning, bibliotek, samlingar m.fl. materiella resurser avser kommittén återkomma. Enhgt vad kommittén erfaritföreligger inga hinder i donationsbestämmelser m. m. mot en flyttning avmineralsamlingarna och . Kommittén föreslår sammanfattningsvis att tjänsterna som professor och universitetslektor vidgeologiska institutionen kvarstår till och med , varefter dedras in, beträffande övriga tjänster en avveckling eller omstationering tillLuleå sker i samråd mellan högskolenheten i , tekniska högskolan iStockholm och berörd personal i samband med det årliga petitaarbetet. f. n. följande personalorganisation. 1 forskningsingenjör med halvtidstjänstgöring ca 5 assistenter, varav flertalet med halvtidstjänstgöring 1 kansliskrivare med 4-tjänstgöring Den personalreducering som enligt kommittén vid oförändratkursomfång kan göras före utgången av /76 är att någon eller Prop.1972: 37 24