prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Enligt Länsplanering 1967 (SOU 1969: 27) förväntas brevområdet är1980 ha 608 000 och pakelområdel 687 000 invånare, vUket motsvarar en ökning iförhållande liU invånarantal med resp. . Dennabefolkningsökning och den ökning i trafiken vid postkontoret, som den nyaorganisationen fört med sig, kräver avsevärt större lokaler än dem sompostkontoret f. n. förfogar över. anser att lokalbehovet börtillgodoses genom att en särskild driflbyggnad uppförs. Denna bör ha direktanslutning tiU järnvägsspår samt goda landsvägsförbindelser. Med hänsyn tilldet avsevärda antalet post- och kundbilar samt de långtradarfordon, som skallangöra byggnaden, krävs mycket stora trafik- och uppställningsytor 1972:1 BUaga 8 212 beräknas ca 750 personer varasysselsatta i driftbyggnaden.Stora ytor krävs alltså även för parkering. För ändamålet erforderlig tomt harinte kunnat anskaffas i närheten av centralposthuset. Förhandlingarmellan postverket och hamndirektionen i har resulterat i att köpekontraktberoende av Kungl. Maj:ls resp. kom-munfuUmäktigesgodkännande upprättats om förvärv av ett tomtområde inom iMalmö, Investeringsmedel för att möjliggöra förvärvet begärs under rubrikenInköp av fastigheter. har beräknatkostnaderna för byggnaden till 60 milj. kr. Härtill kommer kostnader förframdragning av järnvägsspår, som av hamnförvaltning beräknats lUl ca . Totalkostnaden för byggnadsprojektet beräknas sålunda till 60,4 milj,kr. Maj:t har den 19 november 1971godkänt byggnadsprogram för ochuppdragit åt att i samråd med postverket projektera byggnadenfram till färdiga bygghandlingar. Nybyggnad av posthusi . Postkontoret i är sedan år 1928inrymt i en av postverket ägd byggnad, belägen inom kvarteret vid /Rådhusesplanaden.Posthuset och lastgärden är nu otiUräckliga. I samband med den i maj1968 genomförda nya sorteringsorganisationen överfördes postlransporlerna iväsentlig grad till landsvägsbefordran. Antalet bilar liksom storleken av dessaökade härvid. HärtUl kommer den motoriseringav brevbäringen som genomförts. anser att lokalfrågan bästlöses genom att en driftbyggnad uppförs,dit sorterings- och brevbäringsexpeditionerna flyttas. Dessaexpeditioner är för sin funktion beroende av att bekvämt kunna nås med storafordon. Postkontorets kassaexpedition och administration skall efter ombyggnad av del nuvarande posthusetkvarstanna där. Från kundsynpunkt har detta ett lämpligt läge.Investeringsmedel för alt möjliggöra förvärv av lämplig tomt begärs . har beräknat kostnaderna förbyggnaden tiU 7,8 milj. kr. Nybyggnad av posthusi . För postkontoret i hyr postverket sedan är 1966 lokaleri en av kommunen ägd byggnad, belägen i kvarteret vid Stortorget.På grund av den snabba expansionen inomSödertälje kommunblock och den därav föranledda stora ökningen av postmängdeninom området har de av postkontoret disponerade lokalerna blivitotiUräckliga, anser attlokalfrågan bäst löses genom uppförandel av en driftbyggnad dit postkontorets sorterings- ochIransportfunktion flyttas i en första etapp. Byggnaden planeras så atttillbyggnad möjliggörs för senare utflyttning av brevbäringsfunktionen.Förhandlingar mellan post- Prop.1972:1 BUaga 8 213 verketoch kommun har resulterat i att kommunen beslutat upplåtaerforderlig mark mot tomträtt. har för avsikt att om möjligt få lillstånd etl förvärv av marken. har beräknat kostnadema förbyggnaden lUl 4,2 milj. kr. Om- och tillbyggnad av i i är alltsedan är 1941 inrymd i en av postverketägd byggnad belägen inom kvarteret vid . De inom byggnaden disponibla utrymmena är numeraotiUräckliga för post-expeditionensbehov. anser, att del ökade lokalbehovet bäst tillgodosesgenom om- och tillbyggnad av . har beräknatkostnaderna för byggnadsföretaget till 1,2 milj.kr., varav . dockfaUer på ändrings- och underhållsarbetenav icke värdehöjande natur. I investeringsplanen är därför upptagetåterstående . Under /71 har postverketefter av Kungl. Maj:t lämnat bemyndigande förvärvattomterna nr 5, 6 och 11 i kvarteret i för sammanlagt 13,9milj. kr., vUket belopp anvisats på tUläggsstat I. Innevarande budgetår har 697 500 kr.efter Kungl. Maj:ts bemyndigande disponerats för inköp av tomtför posthus i . Ytterligare tomtförvärv är inte planerade underbudgetåret. För /73 beräknarpostverket medelsbehovet till 5 milj, kr,, varav för tomt i 4,6 milj, krför tomt i , och för diverse mindre fastigheter 200 000 kr.Tomtförvärven i och är enförutsättning för de tidigare nämnda planerade posthusbyggena i de bådastäderna. Anskaffningav bilar m, m. /71 anskaffades bilar m, m, för 8,1 milj. kr. För /72 beräknasanskaffning för 8,3 milj.kr., varav '. efter anslag pä tilläggsstat tidigareläggning av beställning av bilar som postverket beräknat anskaffaunder / 73. För /73 har postverket isin anslagsframställning angett ett behov av 4,9 milj. kr., varav dock behovav . sedermera bortfallit genomden nämnda tidigareläggningen till innevarande budgetår. Den väsentiiga anledningen liU det jämfört med budgetåret1971/72 mindre behovet är att ingen nyanskaffning av brevbärarbilar beräknasske under /73. De sista av de 1 000 brevbärarbilar av typ , som ingick i avtal medKalmar , Jevereras under /72. 1972:1 BUaga 8 214 Den motorisering avbrevbäringen som skett bar varit klart lönsam för postverket. SedantiUverkningen av Tjorven lagts ned överväger postverket andra lösningar förersättningsanskaffningen och för den ytterligare utökning av fordonsparken somredan nu kan förutses. För /73 föreligger ett ersätlningsbehovav 45 brevbärarbilar. Av det nämnda behovet av medel för anskaffning av bilarm, m, på 4,9 mUj, kr, hänför sig sålunda 1,1 milj, kr, lill ersättningsanskaffningav brevbärarbilar. Under denna rubrik upptasgaragebyggnader, anskaffning av bussar och förvärv av billinjer för postverketsdiligensrörelse. Under /71har för diligensrörelsen använts 1,9 milj, kr, varav 1,4 milj, kr, förbussförvärv och , för förvärv av linjelrafikföretag i , Under /72beräknas investeringarna i dUigensrörelsen till 2,7 milj, kr,, varav 800 000kr, efter anslag på tilläggsstat I för tidigareläggning av beställning av bussar,som postverket beräknat anskaffa under /73. En garagebyggnad iSollefteå beräknas under budgetåret kosta ,, och 2,2 milj, kr,beräknas för förvärv av bussar. För /73anger postverket i sin anslagsframställning ett behov av 1,6 milj. kr., varav400 . för det fortsatta byggandet av garage i och 300 000 kr.för etl nytt garage i . Av del angivna beloppet på 1,6 milj. kr, harsedermera bortfallit behov av , genom den nämnda tidigareläggningenlill /72, Under denna rubrik harunder /71 använts . för förvärv av tomt i Landskrona.För /72 har beräknats ett belopp av . har för budgetåret1972/73 angett en medelsförbrukning av . för diverse och oförutsett. Inrättande av tjänster vid postverket har iskrivelse hemställt bl. a. om inrättande av en tjänst i Ce1 som chef för ett nybildal plansekretarial organiserat direkt undergeneraldirektören. Genom beslut medgav Kungl. Maj:t iavvaktan på att frågan om inrättande av en tjänst i Ce 1 kunde underställasriksdagen med tillämpning fr. o, m, att en tjänst somplaneringsdirektör i Cg 1 skulle vara inrättad vid postverket. 1972:1 BUaga 8 215 harvidare i skrivelse hemstäUt om inrättande fr. o. m. aven byrächefstjänst i C 2. Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgett det yttrande som redovisats under rabrUcen Vägväsendet (s. 74). Affärsverksdelegationen understrykerbetydelsen av att affärsverken ges möjlighet till balansering avinvesteringsmedel frän ett budgetär tiU ett annat. Delegationen betonar vidareatt affärsverken bör få lämna offert till statsmakterna beträffanderörelsegrenar, som inte är företagsekonomisktmotiverade, för att inte efterfrågan skall snedvridas och utvecklingsmöjligheternaförsvåras för de lönsamma rörelsegrenarna. 1971: 1(bU. 8, s. 147) beräknades investeringsramen för posthus m. m. för /71 till53,5 milj. kr. Utfallet blev 50,9 milj, kr,, dvs, en underförbrakning med 2,6mUj, kr,, lUl stor del beroende påeftersläpning i betalningsutfallet för vissa posthus. Investeringsramen för /72angavs i prop, 1971: 1 (bil, 8, s, 147) tUl35,4 milj. kr. Investeringsramen beräknades då bl. a. möjliggöra igångsättningunder av posthusbyggen i , och . Maj:ts beslut höjdesinvesteringsramen med 6,1 mUj. för att i sysselsättningsstöd-jande syftemöjliggöra tidigareläggning av posthusbyggen. De tidigare angivna objekten i , ochYstad samt om- och tUlbyggnad av i kunde genomramhöjningen tidigardäggas tiUhösten 1971. Genom beslutet förbrukades den s.k. konjunkturreserven under anslaget Posthus m. m. Föratt möjliggöra tidigareläggning avbestäUningar av bilar och bussar har ytterligare 1,7 milj, kr, ställtslill postverkets förfogande genom anslag pä tilläggsstat I, Den nu gällandeinvesteringsramen för innevarande budgetår är alltså 43,2 milj, kr. För /73 har postverketföreslagit en medelsförbrukning för posthus m, m, av 44,8 milj, kr. Genom detovan nämnda anslaget på tiUäggsstat I förinnevarande budgetår har dock behovet för /73 minskatmed 1,7 milj, kr. Som framgår av den förut redovisadeinvesteringsplanen för kommunikalionsverken har jag tillstyrkt enmedelsförbrakning av 37,3 milj. kr. I följande sammanställning redovisas bur inom ramen för detta belopppostverkets investeringar ungefärligt kan beräknas komma att fördela sig påolika objektsgrapper. Av sammanställningen framgår även utfallet /71 och den i prop. 1971: 1 beräknade medelsförbrakningen /72. Prop.1972:1 BUaga 8 216 milj, kr. Anskaffning av bilar m. Det nya postgirohuset färdigställs undervåren 1972. Det belopp på 2,6 milj. kr. somangetts för detta objekt avser betalningar som inte kan regleras underinnevarande budgetår. Postbanken får genom det beräknade beloppet ett planenligt tillskott tUl det risktäckande kapital somerfordras enligt lagen (1969: 732) om postbanken. Jag nämnde tidigare att postverket genomhöjning av investeringsramen för innevarande budgetår med 6,1 milj. kr. kunnattidigarelägga byggstart för fyra posthus. Den medelstilldelning jag förordarför /73 kommer däratöver att medge igångsättning under hösten1972 av nytt bangårdsposthus i . Maj:l har godkänt byggnadsprogram för byggnaden,som totalt beräknas kosta ca 60 milj. kr. I beloppet för inköp av fastigheterhar jag räknat in ett belopp av 4,6 milj. kr. för inköp av tomt för . Anslaget till posthus m. m. bör beräknasmed hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn till vad jag sålunda anförtförordar jag att medel för nästa budgetåranvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /73 37,3 Avgår beräknad ingående behållning 0,0 Erforderligt anslag /73 41,0 har hemställt om anslagbudgetåren 1971/72 och 1972/73 för icke lönsam tidningsdistribution ochdiUgenslrafik. De förbättringar som avtalsrörelse medförde innebäroch kommer att inne- 1972:1 BUaga 8 217 bära en relativt sett mycket härd belastning påpostverkets ekonomi. Någon medelsanvisning över ett särskUt riksstatsanslag ärjag inte beredd att tillstyrka.Trots de taxehöjningar som genomfördes kan underskottet förinnevarande budgetår beräknas till 100 å 120 milj. kr. Om inga ytterligareinkomstförstärkningar vidtas kan underskottet för /73 beräknasöka ytterligare. Jag avser all senare föreslå Kungl. Maj:t de åtgärder som kanerfordras för alt få postverkets ekonomiatt balansera. bör enligt min mening tUls vidare få disponera enrörlig kredit i på 120 mUj. a. för att täcka behovet av lUcvida medel tUl följd avunderskottet under /72. har hemstäUt om inrättande avdels en tjänst som byråchef i C 2, dels en tjänst i C 1 som chef för det direktunder generaldirektören organiseradeplansekretariatet. Jag förordar att Kungl. Ma3:t be-mjmdigas att inrättadels en tjänst som byråchef i Ce 2 dels en tjänst som planeringsdirektör i Ce1. Jag hemstäUer, att Kungl. 1. tUlPosthus m. m. för /73 anvisa ett inves- 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vid postverket inrätta en tjänst sombyråchef i Ce 2 och en tjänst som planeringsdirektör i Cel; 3. uppdra åt fullmäktige iriksgäldskonloret att tillhandahålla postverket en röriig kredit uppgående till . 1972:1 BUaga 8 218 tillgångarden bokfördes tUl sammanlagt 3 706,7 milj. kr. Bruttovärdet avanläggningstillgångarna var 9 842 milj. kr., nettovärdet 2 463,4 milj. kr. ochförrädsvärdet 470,3 mUj. Återstoden av tillgångarna var av finansiellnatur. Statskapitalet var 2 269,8 milj. kr., vilket innebar en ökning underbudgetåret med 85,9 milj. kr. Överskottet budgetåret1970/71 uppgick tUl 150 milj. kr. mot 145,9 milj. kr. Vidberäkningen av överskottet har hänsyn inte lagits till resultatet avrundradiorörelsen, vilket avräknas mot rundradiofonden. Överskottet på 150 milj.kr. innebär att statskapitalet förräntades . Att förräntningen kunnatupprätthållas sammanhänger delvis med återförande till resultaträkningen avtidigare gjorda överavskrivningar på 80 milj.kr. Av överskottet inlevererades75 % eller 112,5 milj. kr. under budgetåret, vilket tUlsammans med eninleverans pä 44,3 milj. kr. utgörande balans från /70 innebar att tiU statsverket kunde inlevereras 156,8 milj. kr. under budgetåret1970/ 71. I skrivelse den 30augusti 1971 och i anslutning därtiU lämnad komplettering har televerkethemställt om investeringsanslag till teleanläggningar m. m. för budgetåret1972/73. I skrivelse harverket hemställt om investerings- och driftanslag för ljudradio och televisionför /73. Skrivelsen har ingetts till utbildningsdepartementetoch behandlas i bil. 10 till denna proposition. Teleanläggningar m. m. 1970/71 59 200 000 592 100000 595300 000 1971/72 56 000 000 631400 000 '682900 000 1972/73 verket 4 500 000 919 000 000 ==839500 000 departementschefen 4 500 000 777 600 000 '711000 000 ' Preliminärt belopp inkl. tidigarelagdainvesteringar. ' Prop.1972:1 BUaga 8 219 Utvecklingen av rörelse m. rn. Inom telefonområdetökade efterfrågan på tjänsterkraftigt under budgetåren 1968/69 och 1969/70, vUkel främst får ses motbakgrunden av den då rådande högkonjunkturen. Den avmattning i konjunkturen,som kunnat konstateras /71, har påverkat beställningen av nya telefoner. Således uppgick antalet nybeslällningarunder 1970/71 till 304 100 jämfört med 304 800 /70. Antalet telefonapparater i televerketsnät ökade med 198 900 eUer . Motsvarande värden för år 1969var 195 500 resp. . Antalet telefonapparater per 1 000 invånare var den 1januari 1971 558 mot 537 . Den inländskatelefontrafiken såväl lokal- och närtrafiken som rikslrafiken var näranog fullständigt automatiserad. I fråga om lokalautomatiseringen återstår avlandels totalt planerade 275riktnummerområden endast och riktnummerområden. Möjligheterna till automatisktelefontrafik med utlandet har under budgetåretytterligare vidgats, vilket medförde att av utlandstrafiken vidutgången av /71 expedierades på automatisk väg mot ettår tidigare. Totala antalet telefonsamtal ökade under1970/71 med jämfört med /70. Telegraftrafiken som är olönsam har ständigt minskat. Dennautveckhng har fortsatt även under /71, varvid antaletinländska telegram gick ned med och antalet telegram tiU utlandet med ca11 % jämfört med föregående budgetår.Nedgången beror på att telefon- och telex-rörelserna i stor utsträckning övertagit såväl inländsk som utländsktrafik från telegraf rörelsen. Av de inländska telegrammen utgjordesdrygt av lyxlelegram. Inom telexrörelsensker fortfarande en stark expansion. Antalet telexanslutningar ökade från 6689 till 7 531 den 1januari 1971 en ökning med . Telextrafiken inom ärfullständigt automatiserad. Av trafiken till utlandet avverkades ca 94 %automatiskt vid utgången av /71. Både den inländska ochutländska telextrafiken ökade med under samma budgetår. Av labell T 1framgår utvecklingen av rörelse mellan budgetåren 1969/70 och 1970/71, mätt iantalet telefonapparater, lelex-och modemanslutningar, telefonsamtal, telegramoch lelexskrivningar. Beträffande framtidsutsikterna förteletrafiken kan rent allmänt förutses en fortsatt expansion. Prop.1972:1 BUaga 8 220 Telefonapparater (.) Telexanslutningar (Ijan,) datakommunikation (,) 4 445 166 000 4 627 418 000 (antal mark.) (antal min.) ärberoende av den allmänna konjunkturen. Detta sammanhänger med atttelekommunikationerna är en integrerad del av den aUmänna samhällsservicen. Dåekonomin expanderar ökar efterfrågan på teletjänster.Då den ekonomiska tUlväxten däremot stagnerar eller minskar iakttar allmänhetenstörre försiktighet beträffande konsumtion av teletjänster. Även om efterfrågan på televerketstjänster är konjunkturberoende, finns en efterfrågan som mer är beroende avbefolkningsutvecklingen. Inom ett stort antal större och medelstora städer ägersålunda f. n. en betydande nybyggnad rum av bosläder i städernas ytterområden.För att förse dessa nya bostäder medtelekommunikationer måste investera mycket stora belopp i ny-och tillbyggnad av stationer och nät. Datateknikenssnabba utveckling har fört med sig etl behov av direkt kommunikation avdata meUan maskiner och meUan människa och maskin. Dataöverföring sker förnärvarande huvudsakligen via det allmänna telefonnätetmed hjälp av s. k. modemer. Telefonnätet erbjuder emellertid inte en idealisklösning för överföring av data då det uppbyggts för ett helt annat ändamål. Defrämsta tekniska nackdelarna utgörs av länga uppkopplingstider,begränsad överföringshastighet främst i det kortväga nätet och en fördataöverföring alltför hög avbrottsfrekvens. För alt klarlägga hur det framtida datakommunikalionsbehovet skall tillgodoses utrederteleverket frågan om etl separat aUmänt datanät. Antalet anställda vid uppgickden liU ca 42 600, vUketinnebar en ökning med drygt 1 400, De löneförbättringar som 1971 årsavtalsrörelse medförde var en bidragandeorsak tiU att Kungl, Maj:l vidtog vissa höjningar avteleavgiflema. Sålunda höjdes från bl, a. Prop.1972:1 BUaga 8 221 markeringsavgiften för telefonsamtal från 11 till 13 öreoch kvarlalsav-giften förtelefonabonnemang från 22, 27 resp, , till 32, 39 resp. . De vidtagna åtgärderna beräknas möjliggöraen inleverans från under /72 på 230 milj. kr., trotsatt avgiftshöjningarna beräknas medföra en viss reducering av ökningstaktenför teletrafiken. Utvecklingen av telekommunikationernasammanhänger intimt med de investeringsresurser, som kommer att ges televerket.Televerket anför med hänvisning tillsamhällets starka beroende av goda telekommu-nUcalioner att en fördröjning avtelenätets utbyggnad med all säkerhet leder till väsentiigt störrekostnader för samhälle och näringsliv än vad sommotsvarar nedskärningen av investeringarna i telenätet. Medels förbrukning under budgetåren 1970/711972/73 Under budgetåret1970/71 uppgick medelsförbrukningen tUl 595,3 milj. kr., dvs. samma belopp som dentill verkets förfogande ställda investeringsramen. För budgetåret1971/72 beräknas medelsförbrukningentill 682,9 milj.kr. 1971: 1 bil. 8 (s. 164) angavs en förbrukning på624,9 milj. kr. Därefter har genom Kungl. Maj:ts beslut och ställts,tillförfogande ytteriigare 58 milj. kr. för tidigareläggning av arbeten isysselsätlningsfrämjande syfte. För /73 har televerketräknat med en medelsförbrukning av 839,5 milj. kr. Beloppet är beräknat med utgångspunkt i pris- och löneläget juU 1972.Uppräkningen från prisläget beräknas tUl drygt 60milj. beräknar att tUl ca 90 %finansiera investeringarna med egnaavskrivningsmedel och därmed med de löpande inkomsterna. Av tabell T 2 framgår faktisk resp. beräknadmedelsförbrukning budgetåren1970/711972/73 med fördelning på objektsgrupper. ' För telefonstationsbyggnader föreslårteleverket 54,6 milj. kr. för /73, vilket belopp beräknasfördelat på objekt enligt tabeU T 3. Det största pågåendebyggnadsprojektet är den nya riksstationsbyggnaden i till en beräknadbyggnadskostnad av nära 35 milj, kr. /73 erfordras 14 milj, kr. Av de i öyrigt angivna objekten ärKatrineholm, , och berörda av de tidigareläggningar tUl /72, somKungl, ,Maj:t senare beslutat. Prop.1972:1 BUaga 8 222 Medelsförbrukning budgetåren 1970J71I972J73(milj. '1971/72 ' Inkl, tidigarelagda investeringar. har ett långsiktigt program,som syftar till att sammanföra ortsförråd med personalutrymmen ochgarage till arbetscentraler. Anordnande av arbetscentraler innebärfördelar både för personalen och för , I anslutning tillarbetscentralerna skall personalutrymmen med omklädningsrum, duschrum, torkrametc, uppföras, så att personalen kan skötasin personliga hygien efter avslutad arbetsdag. Eftersom en stor del avverkets personal har utomhusarbete ofta under ogynnsammaväderleksförhåUanden eller med sådana arbetsuppgifter, till exempel arbete ikabelbrunnar, som medför nedsmutsning -framstår behovet av personalutrymmen avovan nämnda slag som mycket angeläget. För byggande avarbetscentraler begär i sin anslagsframställning 14,4 milj, kr, för budgetåret1972/73. Fördelningen på objekt framgår av tabell T4. Beloppet beräknasmöjliggöra färdigställande av tre ochigångsättning av sex arbetscentraler. Av de senare berörs arbetscentralerna iOskarshamn och av de tidigareläggningar till budgetåret1971/72, som Kungl. Maj:t senare beslutat. Prop.1972:1 BUaga 8 KommunUationsdepartementet 223 Tab. T3 Investeringsplan förtelefonstationsbyggnader (milj. N = Nybyggnad T = Tillbyggnad Totalkostnad, Medelsförbrukning beräknad per 1.7.19711970/71 1971/72 1972/73 mån/år mån/år N Div byggnader med en beräknad kostnad av högst 0,5 milj. kr. 1,5 0,70,9 4,5 2,7 1,5 0,80.8 32,0 0,9 6,2 0.5 1,3 1,6 1,01,4 4,5 2,7 1,8 0,80,8 34,6 1,4 7,4 1,0 1,827,8 II Byggnader avsedda att påbörjas under är 1972/73 Tillbyggnad för utökning av stationens nummerkapacitetöver 11 000 ahonnentnummer. Befintlig station kan ej utökas ytterligare.Borås, för anslutning av abonnenter i nytt bostads område. Utökning av stationens nummerkapacitet över 11000 nummer samt lokaler för ny överdragsstation. , ' Lokalstation för anslutning avabonnenter i nytt bostadsområde. ' För tidigare anmält byggnadsobjekt. Prop.1972:1 BUaga 8 224 Tab. T 3 (forts.) N = Nybyggnad T = Tillbyggnad 1970/71 1971/72 1972/73 ej utökas ytterligare. Lokalbehov för ny koaxial sering och utökning av Ny riksstation då befintlig station ej kan utökas lill citet som svarar mot Lokalbehov för ny koaxial Utbyte till ny stationstyp. ej utökas ytterligare. Befintlig station kan ej Befintiig station kan ej kapacitet över 20 000 Lokaler för ny tandem- för byte av äldre stations- ning av abonnenter i nytt ' För tidigare anmält byggnadsobjekt. 1972:1 BUaga 8 225 Tab. T3 (forts.) N = Nybyggnad T = Tillbyggnad Typ Totalkostnad, beräknad per 1971/72 1972/73 Utökningav stationens nummerkapacitet samt lokalbehov för koaxial kabelutrustning. Utökning av stationens nummerkapacitet över 30 000 abonnentnummer. Utökningay stationens nummerkapacitet över 30 000 abonnentnummer. Utökningav stationens nummerkapacitel över 10 000 abonnentnummer. , Karlslund' N Lokalstationför anslutning av abonnenter i nytt bostadsområde. Div. byggnader med enberäknad kostnad av högst 0,5 milj. kr. Kostnadsökning juli 71juU 72 ' För tidigare anmält byggnadsobjekt. Televerketsförrådsverksamhet är mycket betydande och omsätter ca 800 milj. kr. långtidsplan ingår att bygga ett stort distribulionsförråd i vartoch ett av de fyra teledistrikten tiU en total kostnad i storleksordningen 100milj. Av de fyra planerade storförråden beräknas vissa arbeten göras /72 i () och (). På grund avatt valet av teknisk utrustning till anläggningarna vUkel påverkardimensioneringen av dessa fördröjts, har byggnadsarbetet måst senareläggasför båda projekten. För /73 beräknas arbeten tUl en kostnad av5 milj. kr. För byggande avförrådsanläggningar begär totalt 8,6 milj. kr. /73.Fördelningen pä objekt framgår av tabeU T 5. 1 saml Nr 1. Tab. T4 Investeringsplan för arbetscentraler(milj. I Byggnader påbörjade före II Byggnader avsedda att Div. byggnader med en beräknad kostnad av högst 0,5 milj. kr. ' För tidigareanmält byggnadsobjekt, Tab. T 5 Investeringsplan för förrådsanläggningar (milj.kr.) Totalkostnad, beräknad per 1 Byggnader påbörjade före Kostnadsökning juli 71 juU 72 II Byggnader avsedda att påbörjas 1972173