prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 5 varit mer positiv än1950-talet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positivutveckling fram . , och hör till de 25 %av landets kommunblock som har haft den mest positiva befolkningsutvecklingenunder och väntas få den största ökningen enligt prognos 2 ilänsplanering 1967 fram . Figur E:l visaratt har haft enrelativt svag befolkningsutveckling i jämförelse med övriga primära centra,medan ligger på en för primära centra genomsnittlig nivå. , och Motalahör till de av landets kommunblock som har haft den störstanettoinflyttningen . Inflyttningen till ochMotala består till största delen av utländska medborgare. och harhaft en mycket stor utflyttning under perioden 1968-197O,som till största delenbestår av svenska medborgare. Den omfattande utflyttningen fråndessa kommunblock har som framgår av figur E:2 lett till en stor andel avbefolkningen i åldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur E:3 i , och från vad somär normalt i resp. ortsklass. 1 , och finns ca 50 %av totala antalet förvärvsarbetande i industri. Andelen sysselsatta inom jord-och skogsbruk var i Kisa, och . Andelensysselsatta inom offentlig förvaltning är enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 5liten i samtliga kommunblock med undantag för som når överriksgenomsnittet. Den i kolumn 10 tablå 5 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat positiv i , , , och . Enväntad ökning av sysselsättning inom industri och servicesektorn har därvidstor betydelse. Kisa och hör till de av landets kommunblock som iprognosen förutses få den mest negativa sysselsättningsutvecklingen. Den storaandelen sysselsatta inom jord- och skogsbruk spelar här en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt kolumn 11 tablå 5 varit utpräglat positiv under perioden1964-1969 i alla kommunblock med undantag för och . Avuppgifterna i kolumn 11 tablå 5 framgår att utvecklingen varit snabbare än vadsom genom-snitthgt varit normalt för de i kommunblocken representeradebranscherna. Flera av länets kommunblock är mycket bransch- och företagsensidigamed den största delen av sysselsättningen inom verkstadsindustrin. Andelensysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 5 mycket stor i Kisa, Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen Andel 50-wär, 1970. ,y||tKisa KMjölby ,5Finspanc) :Jg8desC3,K,sa **aMotala "HMiolby £'3 Näringsgrenar1965. --ftSoxholm.Vdre Svaidemarsvik Oöeshoy Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. och där småindustrin svarar för mer än 50 %av totala industrisysselsättningen. Övriga block har en låg andel sysselsattainom småindustri. Löneläget inom industri ligger över riksgenomsnittet iLinköping. Som framgår av kolumn 16 tablå 5 är branschsammansättningen ur lönesynpunktmycket gynnsam men löneläget inom de individuella branscherna är relativt lågt.Kisa, och hör till de av landets kommunblock som har detlägsta löneläget inom industrin. Detta kan till en del förklaras avbranschsammansättningen. Som framgår av redovisningen ikolumnerna 30-33 tablå 6 har investeringar uppgående till ca 230 milj. kr.skett med något slag av regionalpolitiskt stöd. I och Kisa uppgår den ilokaliseringsstödsföretagen beräknade sysselsättningsökningen till av den totala industrisysselsättningen vid periodens börian. Andelen yrkesverksamma i länet somåterges i kolumn 17 tablå 6 understiger för gifta kvinnorriksgenomsnittet. , , och hör till de av landets kommunblock som detta år hade den lägsta yrkesverksamhetsgradenför gifta kvinnor. Den av registrerade arbetslöshetenvar lägre än riksgenomsnittet i länet som helhet. E.5 Arbetslöshet 1971. 1 iH'-'"'* t t(\f\ Norrkopingl.inkOping, ' «**XUValdemarsvik.Kisa "[Odes hög I BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 4 5 Som framgår av figur E:5 ligger , ochKisa mycket lågt vad beträffar arbetslösheten år 197 1 inom sina resp.ortsklasser. Övriga kommunblock Hgger på en genomsnittlig nivå. Inkomstnivån - mätt som inkomst perinkomsttagare ligger som framgår av figur E:6 på en hög nivå i /Norrköpingvid en jämförelse med övriga primära centra. Övriga orter har i stort sett ettgenomsnittligt läge inom resp. ortsklasser. Utbudet av service ligger iLinköping på hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 6 har kommunblocket vadbeträffar både sjukvård och utbildning ett utbud på nivå I. har ettsjukvårdsutbud motsvarande nivå II. Länetstre regionala centra når nivå 111 vad beträffar utbudet av utbildning. Detkommersiella serviceutbudet, illustrerat i kolumn 21 tablå 6, har i samtligakommuncentra de två lägsta nivåerna. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med tåg mycket goda i , ochMjölby. har mellan 5 och 10 förbindelser per dag. Kisa, ,, , , och saknar heltfjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns i . Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet något under riksgenomsnittet. Dock når och Norrköpingöver riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är i länet i stortsett riksgenomsnittlig. Kisa, , , och hörtill de av landets kommunblock som har den högsta andelen omodernalägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 6framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare,liggervid eller något under riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flerakommunblock spelar det kommunala skatteutjämningsbidraget en stor roll. Så ärfallet framför allt i Kisa, , , och . Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 46 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 7 varit mera positiv än1950-talet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positivbefolkningsutveckling i länet. och hör till de avlandets kommunblock som under både hade den störstaökningen i landet. , , ochGislaved hade en stor inflyttning av utländskamedborgare. Figur F:2 visar att dessa block har en mycket låg andel avbefolkningen i åldersgruppen . Övriga block ligger på en i stort settgenomsnittlig nivå inom resp. ortsklasser. Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur F:3 i , och från vad som ärnormalt i resp. ortsklass. har av den totalasysselsättningen inom industri. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbrukuppgår i till . Alla länets kommunblock med undantag förJönköping, och har en förhållandevis liten andel sysselsatta inomservice. Den i kolumn 10 tablå 7 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat positiv i , , , och . Enförutsedd ökning av sysselsättningen inom industri spelar härvid en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt kolumn 11 tablå 7 varit positiv ialla kommunblock med undantag för och . Av kolumn 11 tablå 7framgår att utvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt har varitnormalt för de i kommunblocken representerade branscherna. Figur F:4 visar attindustriutvecklingen i hgger på en låg nivåbland primära centra. Övriga orter ligger inom sina resp. ortsklasser på en istort sett genomsnittlig nivå. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmedavses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 7mycket stor i samtliga kommunblock med undantag för som har enriksgenomsnittlig nivå. I , och svarar småindustrin förmer än av industrisysselsättningen. Löneläget inom industri är lågt vilketenligt kolumn 16 tablå 7 för en del av kommunblocken kan förklaras avbranschsammansättningen. Andelen yrkesverksamma som återgesi kolumn 17 tablå 8 överstiger för män och icke gifta kvinnorriksgenomsnittet. De flesta av länets kommunblock hade dock detta år en lågyrkesverksamhetsgrad för gifta kvinnor. hör emellertid till de avlandets kommunblock som har den högsta kvinnliga yrkesverksamhetsgraden. Den av registrerade arbetslöshetenvar under Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Andel 50-wår, 1970. -xH's'°''s»° **II jjJJjAneby ;Nass,oo I F'-4 Industriutveckling1964-1969. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. åren 19691970 och 1971 lägre än riksgenomsnittet i allakommunblock med undantag för , och . Samtliga kommunblockmed undantag för de tre sistnämnda hör till de av landets kommunblock somhade de lägsta arbetslöshetstalen 1970 och 1971. Av figur F:5framgår att arbetslöshetsnivån i ligger på en genomsnittlig nivåbland primära centra medan övriga orter har en mycket låg placering inom resp.ortsklasser. Inkomstnivån i länet mätt sominkomst per inkomsttagare ligger som framgår av figur F:6 på en i stort settgenomsnittlig nivå för alla orter inom resp. ortsklasser. hör till de av landets kommunblock som har den lägsta inkomstnivån. Blockets höga andel sysselsattainom jord- och skogsbruk kan ses som förklaring till denna inkomstbild. Utbudet av service hgger iJönköping på hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 8 har kommunblocket vadbeträffar sjukvård ett utbud på nivå I. Utbudet av utbildning når i länets femregionala centra nivå III. Det kommersiella serviceutbudet illustrerat i kolumn21 tablå 8 har i , och nivå III medan länetskommuncentra ligger på de två lägsta nivåerna. Räknat iantal förbindelser per dag är kommunikationsmöjligheterna F:6 Inkomstnivå 1970. ;S,?s"4l-Eks,ö nFs" BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 49 med järnväg mycket goda i . och harmellan 10 och 15 förbindelser per dag med tåg. , , ochGislaved saknar helt fjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns förutomi också i . Bostadsbyggandet per 100 invånare ligger i länet någotunder riksgenomsnittet. Endast och når upp tillriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är hög i länet. Medundantag för , , och hör samtliga kommunblock tillde av landets kommunblock som har den lägsta trångboddheten. Andelenlägenheter utan centralvärme ligger vid riksgenomsnittet i länet som helhet.Sävsjö och hör till de av landets kommunblock som har denstörsta andelen omoderna lägenheter. och hör till de avlandets kommunblock som har den lägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 8 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invan are, ligger vid ellernågot under riksgenomsnittet i samthga kommunblock. I några kommunblock spelardet kommunala skatteutjämningsbidraget en viss roll. Så är fallet i ,, och . Nr 111 Bilaga I. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m: 50 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen har somframgår av kolumn 5 tablå 9 varit positiv i länet. Prognos 2 ilänsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckling. och Markarydhör till de av landets kommunblock som har haft den mestpositiva utvecklingen. Figur G:l visar att harhaft en mycket positiv utveckling bland primära centra. hgger på enhög nivå bland kommuncentra medan övriga kommunblock har ett genomsnittligtläge inom resp. ortsklasser. , , och Markarydhade en stor inflyttning av utländska medborgare.Uppvidinge hör till de av landets kommunblock som har haft den störstautflyttningen . Den pågåendeutflyttningen har som framgår av figur G:2 lett till en stor andel avbefolkningen i åldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur G:3 i från vad som är normalt i ortsklassen.Lessebo har av den totala sysselsättningen inom industri. Samtligablock med undantag för och har en större andel sysselsatta inomjord- och skogsbruk än riksgenomsnittet. Alla länets kommunblock med undantagför har en förhållandevis liten andel sysselsatta inom service. Den i kolumn 10 tablå 9 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat positiv för och . En ökad sysselsättning inomservicesektorn spelar härvid en stor roll. , , ochÄlmhult beräknades enligt prognosen få en negativ utveckling. Den storasysselsättningen inom jord-och skogsbruk spelar här en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enhgt figur G:4 varit positiv i , och . Avuppgifterna i kolumn 11 tablå 9 framgår att utvecklingen varit snabbare än vadsom genomsnittligt varit normalt för de i kommunblocken representeradebranscherna. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställenmed mindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 9 stor i alla länetskommunblock med undantag för och . Sysselsättningen inombranscher som enligt långtidsutredningens bedömning fram 5 väntasfå en negativ utveckling är stor i , , , ochÄlmhult. Löneläget inom industri är lågt, vilket enligt kolumn 16 tablå 9 del förklaras av en förhållandevis stor andel låglönebranscher. Andelen yrkesverksamma som återgesi kolumn 17 tablå 10, överstiger för män och gifta kvinnorriksgenomsnittet. , , , och hör till de25 % av landets kommunblock som har den högsta yrkesverksamhetsgraden förgifta kvinnor. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen G:| Befolkningsutveckling1966-1970. G.-2 Andel50-w år, 1970. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 lägre änriksgenomsnittet i länet som helhet. , , och hörtill de av landets kommunblock som hade den lägsta arbetslösheten underåren 1969-1970 och 1971. Av figur G:5 framgår att arbetslöshetsnivån i /hgger mycket lågt bland primära centra. Även länets regionala centrahar en mycket låg placering inom sin ortsklass medan kommuncentra ligger på engenomsnittlig nivå bland landets övriga kommuncentra. Inkomstnivån i länet mätt sominkomst per inkomsttagare ligger som framgår av kolumn 19 tablå 10 underriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för som har engenomsnittlig nivå. Som framgår av figur G:6 hgger på en hög nivå blandprimära centra, medan övriga orter i det närmaste har en genomsnittlig nivåinom resp. ortsklass. Utbudet av service ligger i på hög nivå. Som framgårav kolumn 20 tablå 10 har kommunblocket vad beträffar utbildning och sjukvårdett utbud på nivå II. Länetstvå regionala centra har ett utbud av utbildning på nivå III. Det kommersiellaserviceutbudet för hushållet, illustrerat i G-S Arbetslöshet 1971. 1 «.» **a. { **an *Xfv& *« ,JJ}LnJigby - "Al"*»" ,,,,«*y«ljessebo BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 5 3 kolumn 21 tablå 10 uppnår i samtliga kommunblock medundantag för endast nivå IV ellerV. Räknat i antal fjärrförbindelser per dag ärkommunikationsmöjhghe-terna med järnväg mycket goda i . har upptill 15 förbindelser per dag. , och saknar heltfjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns förutom i också iLjungby. Bostadsbyggandet per 100 invånare ligger i länet vidriksgenomsnittet. ligger över riksgenomsnittet medan , ,och ligger mycket under riksgenomsnittet. Bostadsstandardenmätt i utrymme är hög i länet. Samtliga kommunblock med undantag för Markarydtillhör de av landets kommunblock som har den lägsta trångboddheten.Andelen lägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i samtligablock med undantag för . , och tillhör de 25 %av landets kommunblock som har den största andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 10 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger under riksgenomsnitteti samtliga block med undantag för . I några kommunblock spelar detkommunala skatteutjämningsbidraget en viss roll. Så är fallet i ,, , och . 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 54 Regional utveckling och struktur i län Kommentarertill bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet har,som framgår av kolumn 5 tablå 11, varit svagt positiv senaredel. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utvecklingfram . , , och hör till de avlandets kommunblock som har haft den mest negativa befolkningsutvecklingenunder . Figur H:l visar att kommunblocken inom resp. ortsklass har eni stort sett genomsnittlig placering vad beträffar folkmängdsutvecklingenunder . hör till de avlandets kommunblock som har haft den störstanettoinflyttningen. Av figur H:2 framgår att , , ochMörbylånga har en mycket stor andel av befolkningen i åldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur H:3 i och från vad som är normalt förkommuncentra. , och hade av totalasysselsättningen inom jord-och skogsbruk. sysselsätter omkring 50 %inom industri. Alla länets kommunblock med undantag för och Västervikhar en förhållandevis liten andel sysselsatta inom service. Andelen inom offentligförvaltning är enhgt uppgifterna i kolumn 9 tablå 11 stor i ochVästervik. Den i kolumn 10 tablå 11 återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingenenligt länsplanering 1967 är utpräglat negativ i , ochBorgholm. Den stora sysselsättningen inom jord- och skogsbruk spelar här roll. hör till de av landets kommunblock som enligt prognosenväntas få den mest positiva sysselsättningsutvecklingen fram . Enökad sysselsättning inom servicesektorn spelar härvid en stor roll. Sysselsättningsutveckhngen inomindustri har enligt kolumn 11 tablå 11 varit utpräglatpositiv i , , och . Av uppgifterna framgår attutvecklingen har gått snabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för de ikommunblocken representerade branscherna. Av figur H:4 framgår att /har haft en snabb utveckling i jämförelse med andra primära centra medanOskarshamn, , och ligger mycket lågt inom sinaresp. ortsklasser vad beträffar sysselsättningsutvecklingen inom industri.Däremot ligger på en mycket hög nivå bland kommuncentra. Andelen sysselsattainom småindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, ärenligt kolumn 13 tablå 11 stor i länet. 1 , och svararsmåindustrin för av industrisysselsättningen. Löneläget inomindustri är lågt, vilket enligt kolumn 16 tablå 11 tiU en del kan förklaras avstor sysselsättning inom låglönebranscher. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen H:2 Andel 50-w år, 1970. »Huirsfred'Västervtk mmOr'---- '------ Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. Som framgår av redovisningen ikolumnerna 3033 tablå 12 har det regionalpolitiska stödet under perioden19651971 haft en relativt stor Dmfattning i länet. Totalt har investeringaruppgående till ca 125 milj. kr. skett med något slag av regionalpolitiskt stöd.För de flesta kom-mimblock har den beräknade sysselsättningsökningen uppnåtts. Andelen yrkesverksamma kvinnor somåterges i kolumn 17 tablå 12, understiger riksgenomsnittet. ,, och hör till de av landets kommunblock som år1965 hade den lägsta yrkesverksamhetsgraden för gifta kvinnor. Den av registreradearbetslösheten låg i länet och på en i detnärmaste riksgenomsnittlig nivå. Av figur H:5 framgår att arbetslöshetsnivån iKalmar/i stort sett sammanfaller med vad som var genomsnittligtför primära centra. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare - ligger som framgår av figur H.6 för /på en låg nivåbland primära centra. Länets regionala centra har en genomsnittlig placeringinom denna ortsklass. , och hör till de avlandets kommunblock som har den lägsta inkomstnivån. Utbudetav service ligger i på hög nivå. Som framgår av kolumn H-5 Arbatslöshat 1971. Kalmar-Nvbro»S»|ttto Skars hamn Svaste/vik SjHultsfred SfSEmmaboda **»**** >»»ééé Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 5 7 20 tablå 12 har kommunblocket vad beträffar sjukvård ochutbildning nivå II. Sjukvårdsutbudeti når nivå 1. Det kommersiella serviceutbudet, illustrerat i kolumn21 tablå 12, har i och nivå III. Samtliga kommuncentra harde två lägsta nivåerna vad beträffar utbudet av kommersiell service. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjligheterna med tåg mycket goda i . Kalmaroch har mellan 5 och 10 förbindelser per dag med tåg. Övriga kommunblocksaknar fjärrförbindelse med tåg. Trafikflygplats finns förutom i också iVästervik, och . Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Samtliga kommunblock ligger underriksgenomsnittet vad beträffar trångboddhet. Andelen lägenheter utancentralvärme ligger över riksgenomsnittet i alla kommunblock. Samtliga blockmed undantag för , , och hör till de 25 %av landets kommunblock som har den största andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 12 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare,ligger vid eller straxunder riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flera block spelar detkommunala skatteutjämningsbidraget en stor roll. Så är fallet framför allt iTorsås, och . 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 58 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutveckhngen har somframgår av kolumn 5 tablå 1 varit mindre negativ än1950-talet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt befolkningsminskning.Nettoflyttningen var negativ och bestod tillövervägande delen av svenska medborgare. Fördelningen på näringsgrenar 1965visar enligt kolumn 8 tablå 1 en mycket stor andel sysselsatta inom jordbruk.Andelen sysselsatta inom industri ligger under riksgenomsnittet medan andelensysselsatta inom service i det närmaste är riksgenomsnittlig. Andelensysselsatta inom offentlig förvaltning låg över riksgenomsnittet. Den ikolumn 10 tablå 1 återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingen enligtlänsplanering 1967 är utpräglat negativ. Den stora sysselsättningen inomjord-och skogsbruk spelar här en avgörande roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enhgt kolumn 11 tablå 1 varit positiv under perioden 1964-1969.Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 1 mycket stor i länet. har andel sysselsatta inom branscher som enligt långtidsutredningens bedömningfram väntas få en negativ utveckling. Löneläget inom industri lågtvilket enligt kolumn 16 tablå 1 förklaras av en stor andel sysselsatta inomlåglönebranscher. Det regionalpohtiska stödet underperioden 19651971 bör ha bidragit till den positiva sysselsättningsutveckhngeninom industrin. Som framgår av redovisningen i kolumnerna 3033 tablå 2 harinvesteringar uppgående till ca 75 milj. kr. skett med något slag avregionalpoUtiskt stöd. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 2, överstiger för män och gifta kvinnor riksgenomsnittet. Detganska höga värdet för gifta kvinnor sammanhänger främst med ett stort antalmedhjälpande kvinnor i jordbruket. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 riksgenomsnittlig. Inkomstnivån i länet - mätt sominkomst per inkomsttagare - ligger som framgår av kolumn 19 tablå 2 mycketlågt. Den höga andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruk samt den lågalönenivån inom industrin kan ses som förklaring till denna inkomstbild. Utbudet av utbildning och sjukvårdligger som framgår av kolumn 20 tablå 2 på nivå III. Det kommersiellaserviceutbudet för hushållet illustrerat i kolumn 21 tablå 2 når nivå II. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med flyg goda i länet. Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme ärhög i länet medan andelen BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 5 9 lägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 2 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare,ligger underriksgenomsnittet. Det kommunala skatteutjämningsbidraget är ganska betydande ilänet. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 60 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 13 varit positiv. Prognos 2 ilänsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckling i länet. Karlskronahar enligt figur K:l den lägsta placeringen bland primära centra vad beträffarbefolkningsutveck-hngen . , och hörtill de av landets kommunblock som hade den mest positiva folkmängdsutvecklingenunder . En omfattande inflyttning har ägtrum i , och . Denna inflyttning består i Karlshamnoch till största delen av utländska medborgare. har somframgår av figur K:2 bland primära centra en mycket hög andel av befolkningen iåldersgruppen .