prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Programmet bestårav delprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, Flyllningsbidrag, Inlösen av egna hem och bostadsrätter samtBosläder för flyttande arbetskraft. DelprogrammetArbetsmarknadsutbildning omfattar utgifter för yrkesutbildning som sker avsysselsättningspolitiska skäl. Huvudsakligen äi del fråga om omskolning ochannan yrkesutbildning åt personer, som äreller löper risk att bli arbetslösa eller är svårplacerade på arbetsmarknaden och för vilka utbildningen bedöms vara ägnadalt medföra stadigvarande arbete som inte kan komma till stånd utansådan utbildning. Som försöksverksamhet anordnas /67utbildning till s. k, bristyrken av även icke arbetslösa personer(bristyrkesutbildning). Utgifterna avser kostnader främst för anordnande avutbildningen och för utbildningsbidrag åtkursdeltagarna enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt1968:246, ändrad senast 1971:448). Arbetsmarknadsstyrelsenoch svarar gemensamt för arbetsmarknadsutbildningen. Under övrigadelprogram inom programmet bestrids utgifterna för flyllningsbidrag samt inlösen av egnahemoch bostadsrätter enligt ar- betsmarknadskungörelsen och driften avarbetsmarknadsstyrelsens förläggningsbyggnader. Investeringar i förläggningarskall däremot bekostas från anslaget : Utrustning. Iförläggningsverksamhetenuppkommer ränte- och avskrivningskoslnader för investerat kapital samtinkomster i form av hyror och ersättning för försålda byggnader. Vissa försäljningsinkomsler uppkommer ocksåunder delprogrammet Inlösen av egnahem och bostadsrätter. Under programmetredovisas i det följande, förutom ochskolöverstyrelsens anslagsframställningar, en av en särskilt tiUkalladsakkunnig gjord översyn av bidragsbestämmelser m. m. inomarbetsmarknadsutbildningen samt remissyttrandena däröver. Såvälskolöverstyrelsens anslagsframställning som den sakkunniges översyn berörenbart delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. och skolöverstyrelsensanslagsframställningar Arbetsmarknadsutbildning. Under budgetåret1970/71 deltog 106 000 personer iarbetsmarknadsutbUdning (inkl. anpassningskurser men exkl.lokaliseringsutbildning). Ca 85 000 personer påbörjade under periodensin utbildning. Detta innebär en ökning jämfört med föregående budgetår med 13resp. I följande sammanställning redovisasantalet påbörjade utbUdningar samt utbildningsvolymen i veckor under budgetåret1970/71, fördelat på skilda utbildningsanordnare. SÖ:s särskilt anordnade kurser Företagsutbildning (exkl. lokaliseringsutbildning) Kurser inom det reguljära utbildningsväsendet Övriga kurser (korrespondenskurser, kurser i bildningsförbundens regi) 24 000 14 000 744 000 238 000 Andelen kvinnor iarbetsmarknadsutbUdning har successivt ökat. Under första hälften av /71 utgjorde andelenkvinnor av aUa påbörjade utbildningar. av dessa kvinnor var och var eller äldre. För såväl män som kvinnor utgjordeåldersklassen den största gruppen. En fördelning på yrkesinriktning visar att av kvinnorna utbildades inom vårdområdet,inom hemservice, inom kontors- 1972:1 BUaga 13 88 områdetoch inom tUlverkningsindustri. Av mäimen ulbUdades inom tiUverkningsindustri, inom tekniskt-naturvetenskapligt arbeteoch inom kontorsområdet. BristyrkesutbUdiUngenhar under /71 omfattat 2 300 personer. Av dessa utbUdades 900 inom verkstadsindustrin och600 inom vårdområdet. Sedan december 1970bedrivs som försöksverksamhet nordisk arbetsmarknadsutbUdning i övertorneå.Avsikten är att skolan skaU successivtbyggas ut tUl att kunna ta emot 225 kursdeltagare från Fmland, Norgeoch . hade skolan 40 elever från och Sverige.Kostnadema fördelas mellan länderna enligt särskilt avtal. I fråga om denlångsiktiga utvecklingen på området anför att en utvidgnmg av utbUdningsinsatsema äraktuell efter den konjunkturdämpning som inträdde under vintem 1970/71 och somväntas fortsätta under vintem 1971/72. Under /72 väntas kursenArbetsliv och utbildning komma att ökaväsentiigt. Denna kurs, som ger en fördjupad arbetsmarknadsorienteringoch yrkesvägledning samt möjUghet tUl praktik på etl par olika arbetsplatser,har visat sig fylla ett stort behov bland arbetslösapersoner med skiftande utbUdningsbakgmnd. Ca 8 000 personer beräknasunder budgetåret få denna form av arbetsmarknadsinformation. harelever från kursen i stor utsträckning fått anställning hos arbetsgivare som de genom kursen har kommit i kontakt med. Bristyrkesutbildnmgenhar enligt styrelsens mening fått alltför ringa omfattning. Under /71 deltog dock 2 300personer jämfört med 653 under närmastföregående budgetår. Ökningen väntas fortsätta under /72.Den kommer emellertid inte att omfatta mer än av helaarbetsmarknadsutbildningen. Det ringa intressetberor sannolikt på att utbildningsbidragen är så låga att de inte lockarens personer med lågt avlönat arbete att lämna detta för utbildning. Styrelsen fömtsätter att en betydandeandel av deltagarna i arbetsmarknadsutbUdningenäven fortsättningsvis kommer att utgöras av kvinnor. Enligt långtidsutredningens beräkningar kommer sannolikt 20 000 30000 gifta kvinnor att efterfråga och också beredasarbete utom hemmet. Många av dessa kvmnor saknar efterfrågad yrkesutbildning.DärtiU kommer alt stmkturrationaliseringen i stor utsträckning beröryrkesområden med stor andel kvinnlig arbetskraft.Omskolning lUl nya yrken blir därför nödvändig i samband med företagsnedläggelseroch permitteringar. Utbildningsvolymenunder /72 kommer genom det försämradearbetsmarknadsläget att bli större än vad styrelsen i sin föregåendeanslagsframställning kunde fömtse. merden att omfatta 115 000 personer. Åtgärder bar därför vidtagits för altytterligare öka utbildningsresurserna. Det är sannolikt all antalet personer iarbetsmarknadsutbildning fortsätter att öka för att under /73omfatta ca 120 000 personer. Utbildningstiden i kurserkommer att öka genom att allmänna ämnen successivt införs i flera kurser.Samtidigt finns en tendens till ett ökat behov av förberedande teoretisk utbildning. Av de personer som under föregående budgetårpåbörjade arbetsmarknadsutbildning hade endast 6- eller 7-årigfolkskola som grundutbUdning. Antalet påbörjadeutbildningar samt utbildningsvolymen i veckor beräknas under /73 fördela sig på skUdautbUdnings-anordningar enligt följande. Kurser inom det reguljära (korrespondenskurser, kurser i bildiungsförbundens regi) UtbUdningsbidragensrealvärde har successivt minskat. Eftersläpningen har medfört att utbildningsbidragen har avsevärtförsämrats i jämförelse med andra former avstöd vid arbetslöshet. Detta gäller speciellt utbUdningsbidrag tillensamstående samt till gifta personer för vilka makeinkomst kan reducera bidraget. föreslår höjningav utbildningsbidragen och införande av etl nytt bidragssystem som innebär en förenklad och därigenompersonalbesparande handläggning av bidragsärenden. Grundbidrag föreslås utgå lika för giftoch ogift med . Det innebär en höjning med . per månadför gift eller motsvarande samt med . Grundbidragetbör icke reduceras av makeinkomst. Kostnadenför ändringsförslagen beräknas till ca 56 milj. kr. Hyresbidrag/bostadskostnadsbidragbör utgå med belopp motsvarande bidragstagarensfaktiska bostadskostnad. Normalersättning föreslås höjd tiU . ialla ortsgrupper, en höjning med . jämfört med utgåendebelopp. Kostnaden härför uppgår tUl ca 3,8 mUj. 1972:1 BUaga 13 90 Barntillägg föreslås utgå med . permånad och barn , vUket innebär enkostnadshöjning med 6,8 mUj. Bortavistelsebidragbör utgå till gift eller motsvarande, som genomgår UtbUdning utom hemorten, med450 kr. Ändringsförslaget beräknaskosta ca 3 mUj. föreslår ocksåatt ensamslående försörjare och handUiappad, som har svårt att erhållaförvärvsarbete under ferier inom utbildningstiden, efter särskild prövningskall kunna få utbildningsbidrag ävenunder studieuppehållet. Detta beräknas medföra en merkostnad av 1 milj.kr. Det växande utbildningsbehovet bör kunnatillgodoses bl. a. genom Ökad företagsutbildning. Arbetsmarknadsstyrelsenföreslår att ett bidrag tUl företagen med 4kr. per elev och närvarotimme skall införas som försöksverksamhet fr. o. m. /73. Enligt styrelsen skuUedenna form av företagsutbildning användas som altemativ till andra arbetsmarknadspolitiskamedel vid exempelvis en konjunkturdämpning. I ett sådant arbetsmarknadsläge ärdet speciellt angeläget att företagen kan stimuleras till nyrekrytering av ejutbildad arbetskraft. Redan anställda, som på grund av produktionsändringarlöper risk alt bli arbetslösa, bör genom omskolning i företaget beredasmöjlighet att få kvarstanna. Kostnadernaför ändringen beräknas tiU ca 4 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenföreslår att ett särskilt icke behovsprövat stimulansbidrag om . skall utgå vidbristyrkesutbildning. De ökade kostnaderna för detta beräknas lill ca 3,6milj. Styrelsen framhåller att huvuddelen avutbildningen i särskiltanordnade kurser är inriktad mot tillverkningsindustrin, kontorsområdet, denkommunala hemservicen och allmänt aktiverande informations- ochorienteringskurser. Det är enligt styrelsen angeläget att samtliga särskiltanordnade kurser i regi, med vissa undantag inom vård- och tekniska området, klassificieras som bristyrkesutbildning. Härigenom skulle formellamöjligheter skapas att genomföra arbetsmarknadsutbildning i etapper,vilket från såväl individens som samhällets synpunkt skulle få en positiveffekt. I medvetande om att större erfarenheter emellertid är önskvärda avpågående försöksverksamhet och i avvaktan på omarbetning av läroplanerhemställer styrelsen att få införa delsbreddad försöksverksamhet inom verkstadsområdet, dels ett omfattandeförsök inom kontorsområdet. Enligt bestämmelser i regleringsbrev1971/72 kan företag som utbildar person med svårare handikapp uppbära bidrag ihögst . Arbetsmarknadsstyrelsenföreslår alt efter individuell prövning får föriängas till högst tolvmånader. De härmed förknippade merkostnaderna är obetydliga. kan bidrag i särskilda fallutgå till företag som förbinder sig att för anställning i företaget utbildaarbetstagare vilken fyllt och bedöms ha ett icke ringa antal återståendeår i förvärvslivet Prop.1972:1 Bilaga 13 InrUesdepartementet 91 samtinte kan antas få stadigvarande anställning utan sådan utbUdning. Med hänsyn tiU att lagen (1971: 199) omanställningsskydd för vissa arbetstagareanger en nedre åldersgräns föreslår arbetsmarknadsstyrelsenatt samma åldersgräns får tiUämpas vid yrkesutbildning av äldre arbetskraft i förelag. Vidare föreslås atttiden för yrkesutbildningen efter individuell prövning får förlängas till tolvmot f. n. högst . Förslaget innebär en obetydlig kostnadsökning. Maj:t bemyndigade år 1965arbetsmarknadsstyrelsen att anordna vissbegränsad försöksverksamhet med barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Ensamståendemödrar, som inte kunde erhålla yrkesutbildning i sina hemortskommuner,skulle beredas möjlighet härtUl utanför hemorten som bostäder ochtillsyn av barnen ordnades påutbildningsorten. Till försökskommun utsågs . i län bemyndigades altfr. o. m. /66 t. v. svara för driften, motsvarandesjälvkostnadema, av högst 30 av kommunenanordnade barntillsynsplatser. Förutsättningen är alt gällande villkor förarbetsmarknadsutbildning i övrigt är uppfyllda. Erfarenheterna av försöksverksamhetenhar varit goda. Flera länsarbetsnämnder har framförtönskemål om utvidgning av verksamheten. hemställer ombemyndigande att vidga försöksverksamhetenmed barntillsyn för personer som genomgår arbetsmarknadsutbildningutanför hemorten till att /73 omfatta samtliga länsarbetsnämnderoch totalt högst 100 bam-tUlsynsplatser. Kostnadema för /73beräknas till 1,4 milj. kr. Enligt nuvarandebestämmelser får från anslaget Arbetsmarknadsutbildning m. m. bestridaskostnader för avgiftsfri undervisning i svenska språket för invandrare under högst tvåmånader i samband med arbetsmarknadsutbildning. anser dennabegränsning otillfredsställandedå den inte tar hänsyn lill i vUken mån kursdeltagaren har uppnått tillräckligakunskaper för att kunna följa och tillgodogöra sig planerad yrkesutbildning. och arbetsmarknadsstyrelsenföreslår därför en ändring som möjliggör förlängd språkundervisning gmndad påindividuell kunskapsprövning. /72 får nyssnämnda anslag disponeras för att bestrida kostnaderför bidrag till zigenare, som fyllt och deltar i utbildning motsvarandeden som ges inom den obligatoriska skolan, eftermotsvarande gmnder som gäller för utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen.Kostnadema för sådant bidrag uppgick /71 tiU 1 411 000 kr.Även för /73 beräknas medel behövas för ändamålet.Skolöverstyrelsen beräknar, att bidrag behöver utbetalas till 500 elever medschablonmässigt . per elev under hela budgetåret.Medelsbehovet beräknas därför tUl runt tal 7,2 milj. kr. Inomskolöverstyrelsen har pågått en utredning om Prop.1972:1 BUaga 13 92 omskolningsverksamhetens inre organisation.Utredningen, i vilken har varit representerad, har nuframlagt sitt organisationsförslag. Utgångspunkten för arbetet har varit attgällande ansvarsfördelning mellan och arbetsmarknadsstyrelsenbibehålls oförändrad. Utredningen föreslår en förstärkning av den byrå inomskolöverstyrelsen som bar ansvaret för den i regi bedrivnaarbetsmarknadsutbildningen. Vidare föreslås en ändrad organisation av den ivarje län befintliga kursstyrelsen, så att i den-. samma kommer att ingårepresentanter för SAF, LO och TCO inom resp. läns kursverksamhet. Slutligenföreslås i avvaktan på resultatet av pågående försöksverksamhet med en nyorganisationsmodell vid ett nyetablerat utbUdningscentrum en förstärkning avden lokala kursledningen vid medelstora och större centra. Anslagsberäkning.Arbetsmarknadsstyrelsen beräknar för sin del medelsbehovet under delprogrammetArbetsmarknadsutbUdning till 485 milj. kr. inkl. kostnaderna för föreslagnaändringar av bidragsbestämmelser m. m., som uppgår tiU 80 milj. kr. Under fömtsättning attdeltagarantalet under budgetår 1972/73 i kurser blir ca 59800 beräknas kostnader bli följande. Material för produktion och övningsarbeten Administrativa kostnader (tiänster) Andra främmande tjänster (hyror m. Bidrag, ersättningar m. m. Inberäknal de förutnämndakostnaderna för bidrag till zigenare skulle det totala medelsbehovet förskolöverstyrelsens vidkommande uppgå till ca 268 milj. kr. Sammanlagt utgör sålundaarbetsmarknadsstyrelsens och medelsbehov för delprogrammetArbetsmarknadsutbUdning 753 mUj. På gmnd av den minskadeefterfrågan på arbetskraft har utgifterna för flyttningsbidrag under budgetåret1970/71 minskat med 7,9 milj. kr. tiU 54 milj. kr. Under de närmaste årenberäknas verksamheten ha oförändrad omfattning. Lokaliseringspolitiskainsatser kan möjligen medföra en minskning av bidragsverksamheten förflyttningar från till landet i övrigt. kan emellertidantalet flyttningar från glesbygd till tätort inom skogslänen öka. Prop.1972:1 BUaga 13 93 Den regionala obalansenpå arbetsmarknaden och de snabba strukturförändringarna kräver en förbättringav flyltningsbidragen. föreslår därför liksomföregående år att starthjälpen för familjeförsörjare höjs från 1 000 till 1 500kr. och att utmslningsbidra-get höjs från 2 000 liU . Styrelsen föreslår vidareatt ersättning skall kunna utgå för inkomstbortfall till den som söker nyttarbete i samband med förestående avsked från anställning samt attflyttnmgsbidrag skall kunna utgå även tUl nyutexaminerade. Inlösen av egnahem ochbostadsrätter. har styrelsen löst in i genomsnitt 50 egnahem per år.Budgetåret 1970/71 har 56 egnahem och en bostadsrätt lösts in för sammanlagt2,0 milj. kr. Minskade med nettoinkomster från försäljning av 65 egnahemuppgick utgifterna till 1,3 milj. kr. För de närmast följande budgetårenuppskattar styrelsen det ärliga antalet inlösta och försålda egnahem till 100resp. Bostäder för flyttande arbetskraft. Driftkostnaderna för förläggningsverksamhelen,minskade med interna och extema hyresinkomster samt intäkten från försäljning,uppgick under /71 tiU 12,4 milj.kr. För innevarande budgetåranvisades 3,0 milj. kr. Styrelsen beräknar motsvarande anslagsbehovför /73 till 10,2 milj. kr. Av ökningen hänför sig drygt hälfteneller 3,8 milj. kr, lUl en nedräkning av inkomsterna under delprogrammet. Översyn av bidragsbestämmelser m. m. inomarbetsmarknadsutbildningen Enligt Kungl, Maj:tsbemyndigande tillkallade jag en sakkunnig! med uppdrag attse över bidragsbestämmelser m, m, inom arbetsmarknadsutbildningen. Uppdragetavsåg i första hand en undersökning av vilka administrativa förenklingar somkunde åstadkommas. Frågan om bidragsnivåerna skulle däremot inte prövas av densakkunnige. Utredningen avlämnade sitt betänkande {Ds In1971: 13). Över betänkandet haryttranden avgivits av , statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), , (),(), centrala studiehjälpsnämnden 1972:1 BUaga 13 InrUiesdepartementet 94 radebarn, () och (). Reglema för stödvid arbetsmarknadsutbUdning uppvisar ett delvis komplicerat system, därreduceringsregler och samordningsbestämmelser skall inverka påutbildningsbidragens storlek. Att beräkna stödet lill varje enskild bidragstagare är ettadministrativt betungande arbete som har accentueratsgenom den snabba ökningen av antalet personer i arbetsmarknadsutbildning. Mot denna bakgrund anser utredningen atten radikal omläggning av bidragssystemet vid arbetsmarknadsutbUdning ärmotiverad. Ett sätt att åstadkomma en sådan förändring skulle vara alt hänförabidragstagarna till bidragsklasser som ihuvudsak svarar mot nuvarande sjukpenningklasser.En sådan omläggning av systemet skulle emellertid medföra betydandekostnadsökningar. Utredningen har därför stannat för att föreslå förenklingar av bidragssystemet med bibehållande av dettas nuvarandegrundkonstruktion. Utbildningsbidrag utgörs av grundbidrag,hyresbidrag, familjetillägg och särskilt bidrag. Grundbidrag utgår med f. n.575 kr. för gift och . för ogift person. I form avsärskilt bidrag kan, efter särskild prövning, ett bidrag till arbetskläder utgåmed . Enligt utredningens förslag skallklädesbidraget inräknas i grundbidraget som härigenom höjs med motsvarandebelopp. Vid SÖ:s centra för arbetsmarknadsutbildning bör förråd inrättas urvilka eleverna får låna arbetskläder. Sammagrundbidrag bör utgå till gift och ogift person, varigenom prövningen avelevens civilstånd bortfaller. Hämtöver föreslåsatt gmndbidraget en gång anpassas lill basbeloppet inom den allmännaförsäkringen. I särskild ordning har reduceringsreglerutfärdats som innebär bl. a. all grundbidrag skall reduceras då fri kost m. m.erhålls eller då utbildningen sker vidriksyrkesskola. Dessa regler föreslås i förenklande syfte ändrade på såsätt alt reduktion av bidraget slopas och att eleverna i stället får betalatill skolan för måltider och andra förmåner. För elev vid riksyrkesskolaföreslås grundbidrag utgå med . Hyresbidrag kan utgå i form av ersättningför faktisk hyreskostnad eller i form av s. k. normalersättning. Faktiskhyresersättning kommer huvudsakligen i fråga för familjeförsörjare och avseratt täcka hyreskostnader på hemorten. Då hyresbidragen skall samordnas med statliga och kommunala bostadstillägg upplevs,enligt vad utredningen framhåUer, uträkningen av faktisk hyresersättningsom i hög grad tidskrävande av berörd personal. Efter att ha undersökt etlflertal alternativa lösningar har utredningen funnit alt en schabloniseringav 1972:1 Bilaga 13 95 hyresbidragenmed stor sannolikhet skulle leda till ökad arbetsbelastning hos desocialvårdande organen, eftersom ett schablonbidrag inte kan täcka in devarierande hyresnivåer som förekommer. Då rationaliseringseffekten härigenomskulle bli obetydlig som kostnader för arbetsmarknadsutbildningenskulle överföras på kommunerna anser sig utredningen inte böra föreslå någraförändringar av gällande regler för faktisk hyresersättning. Normalersättningen kan utgå såväl lillfamiljeförsörjare som utbildas utom hemorten som lill icke familjeförsörjareoch utgår med , . Utredningen anser att nuvarande regler ifråga om normalersätlning lill icke familjeförsörjare bör bibehållas menförordar att normalersätlning lill familjeförsörjare avvecklas och ersätts medetl traktamente. Traktamentet skall täcka de merkostnadersom uppstår för familjeförsörjare lill följd av dubbel bosättning och föreslåsutgå med . Traktamentetskall ersätta de båda nuvarande bidragen normalersättning förfamiljeförsörjare och maketiUägg, som kan utgå med högst , per månadresp, högst , , BarntUlägget, som utgår med , permånad och barn i vissa fall med , , föreslås anpassat tUlbasbeloppet i likhet med grundbidraget, SärskUt bidrag i form av en hemresa permånad kan ulan stöd i arbetsmarknadskungörelsen utgå tillfamiljeförsörjare. Enligt utredningen bör regler härom införas i kungörelsen.Samtidigt bör möjlighet öppnas för familjemedlem att altemativt få ersättningför resa till utbUdningsorten, För resor överstigande eller liU och från Golland bör flyg kunna få anlitas.Utbetalning av ersättning för resekostnader föreslås i ökad utsträckningske via ADB. Flyllningsbidraghar inte kunnat utgå till den som påbörjar arbetsmarknadsutbildning.Utredningen föreslår att möjlighet öppnas alt erhålla flyllningsbidrag redan vid flyttning lillutbildningsorten, något som i många fallinnebär endast alt flyttningen tidigareläggs. Inlösen av egnahem böräven kunna ske i förekommande fall. F. n. gäller att utbUdningsbidrag skallreduceras med hänsyn lill annan familjemedlems inkomst. Halvt grundbidrag och iförekommande fall barntillägg ochnormalersättning skall dock alltid utgå. Utredningen föreslår allprövning i fråga om barns inkomst slopas. Vidare bör tUl den som befinner sigi en friställningssituation grundbidrag och i förekommande fall barntilläggoch traktamente utgå ulan reduktion. För den som inte befinner sig i enfriställningssituation och vars make har inkomst av förvärvsarbete finns detenligt utredningen inte ett lika uttalat behov av generösare reduktionsreglersom för den förra gruppen eftersom något inkomstbortfall inte uppslår. Med hänsyntill arbelskraflssituationen på är del emeUertid nöd- 1972:1 Bilaga 13 96 vändigt att de som inte har förvärvsarbetaterhåller viss utbildningsstimulans. Bidraget bör därför ligga på en nivå somgör arbetsmarknadsutbUdningenattraktiv även för dem. Utredningen föreslår i enlighet härmed all lill dem sominte befinner sig i en friställnings-situation ett stimulansbidrag skaU utgåmed . Därutöver skall barnlillägg och bidrag till kostnadersom har direkt samband med UtbUdningen kunna utgå, däremot inte hyresbidrag. Inkomster som är förenade medutbildningen, s. k. flitpengar m, m,, bör enligt utredningen reducerautbUdningsbidragel endast med den del av inkomsten som överstiger , permånad och inte som med hela beloppet. Inkomster av förvärvsarbete som inteär förenat med utbildningen påverkardäremot inte utbUdningsbidragets storlek enligt nuvarande bestämmelser. Sådanainkomster föresläs reducera utbildningsbidragetpå samma sätt som makeinkomsl, dvs. med halva den nettoinkomst somöverstiger . Den möjlighet som f. n. finns att underarbetsmarknadsutbildning uppbärasjukpenning jämte utbildningsbidrag motsvarande högst halvt grundbidragoch i förekommande fall barntillägg föreslås slopad. I fall där tveksamhetråder huruvida bidragstagaren med hänsyn lill sitt hälsotillstånd harförutsättningar att genomföra utbildningen bör sjukpenning kunna utgå . När sjukpenning utgår bör utbildningsbidrag medges endast i form aversättning för kostnader som är direkt förenade med utbildningen. Enligt särskildabestämmelser kan medlem i arbetslöshetskassa som genomgår arbetsmarknadsutbildning av högst sexmånader få kassaersätlning i stället för utbildningsbidrag. Denna möjlighetatt ersätta utbildningsbidrag med arbetslöshetsersättning bör enligt förslagetslopas dels med hänsyn till attkassamedlemmarna inte bör förbruka sitt försäkringsskydd andrastödformer kan utgå, dels med hänsyn till all bestämmelserna medför vissaadministrativa olägenheter. Utredningen berör också de i särskildordning utfärdade samord-ningsbestämmelsernarörande utbildningsbidrag för studiemedels- resp. sludiehjälpsberälligadutbildning. Möjligheten att få studiebidrag enligt studiehjälpsreglementetsamtidigt med utbUdningsbidrag föreslås slopad.