prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — För ändamålet behövsytterligare 8,8 milj. kr. För underhållsverkstäderna i övrigt behövs 1,9 milj.kr. för att fortsätta eller avsluta pågående beslutade investeringar. För denämnda följdinvesteringarna beräknar jag alltså 16,1 milj. kr. Eftersom verkstaden i ärbelägen inom det i kungörelsen (1970: 180) om statligt regionalpoUtiskt stödangivna inre stödområdet har fabriksverken hemställt om nedskrivning avbyggkostnaderna med 5 mUj. Jag är inte beredd att la ställning tUl dennafråga, förrän verkstaden tagits i bruk. Fabriksverken avser att centralisera vissmilitär vattentvätt till tvätteriet i , som verket f. n. arrenderar avÖstergötlands läns landsting. Fabriksverken föreslår att staten skall köpatvätteriel. Kostnaderna för förvärv av tvätteriet och upprustning av detta harberäknas till 6 milj. kr., varav 3 milj. kr. behövs nästa budgetår. Jag haringen erinran mot förvärvet av tvätleriet och beräknar 3 milj. kr. förändamålet under del kommande budgetåret. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 105 För kompletteringav tvätleriet i , för rationalisering av tvätttransporter och för projektering av ellnytt tvälteri i har fabriksverken begärt sammanlagt 3,8 milj. kr.Jag har ingenting alt erinra mot dessa investeringar och beräknar alltså nämndabelopp för dessa ändamål för nästa budgetår. Det nya tvätteriet i äravsett att ersätta det nuvarande tvätteriet i . Verket föreslår att ävendel nya tvätteriel förläggs lill denna ort. Jag anser i likhet med verket samtlänsstyrelsen och länsarbetsnämnden i , att det nya tvätterielbör förläggas lill . För ett stort antal smärre investeringarvid fabrikerna och verkstäderna begär fabriksverken sammanlagt 8,9 milj. kr.För två av de däri ingående projekten har utförandel tidigarelagts genomKungl. Maj:ts beslut , varvid högst 1,3 milj. kr. avkonjunkturreserven inom förevarande anslag fick tas i anspråk för ändamålet.Dessa båda objekt avsågs bli delfinansierademed . under nästa budgetår, ett belopp som alltså inte längrebehövs av de begärda medlen. För investeringarna beräknar jag 6,2 milj. kr. Idetta belopp har jag inte räknat inkostnader för projektering av en ny fabriksbyggnad i . Tillersättningsinvesteringar vid tvätterier, fabriker och verksläder beräknar jag i enlighet med fabriksverkensförslag sammanlagt 12,5 milj. kr., vUketbedöms motsvara fabriksverkens avskrivningar under verksamhetsåret1971/72. Sedan budgetåret1968/69 har fabriksverken beviljats medel för ökad civil produktion. För innevarandebudgetår ingår för ändamålet ett belopp av 3 milj. kr. i förevarande anslag.För nästa budgetår har fabriksverken begärt 5 milj. kr. för att finansieraolika åtgärder, bl. a. marknadsundersökningar och marknadsföring, i syfte attbredda det civila produktområdet inomverket. Jag beräknar 2 milj. kr. för civila produkter under nästabudgetår. Dessa medel bör i fortsättningen endastanvändas för investeringar i fysiska anläggningstillgångar. Användningenav medlen bör bestämmas av Kungl. Av följande sammanställning framgår hurfabriksverkens investeringar i stort kommer att fördela sig på olika ändamålunder nästa budgetår. Sammanställningenvisar också utfallet /71 och den beräknade medelsförbrukningen1971/72 (i milj. 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 106 Anslagsbeloppet för /73bör på sedvanligt sätt beräknas med enmarginal om 10 »/o utöver investeringsramen för alt möjliggöra en avkonjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen.Med hänsyn härtill och med avdrag av den beräknadebehållningen av 4,1 milj. kr. under anslaget vid utgången av innevarandebudgetår förordar jag ell anslag av (43,6 + 4,4 4,1) 43,9 milj. kr. Med hänvisning liU del anförda hemställerjag, alt Kungl. att lill Byggnader och utrustning /73 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 107 handhar statenskraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk samt verkar fören rationell elkraftförsörjning inomriket. Verket utför anläggningar och byggnader som fordras för verksamheten.Över investeringsanslaget till kraftstationer m. m. bestrids verketsutgifter dels genom inkomstmedel, dels genom medel som i övrigt ställs tillverkets förfogande. Av balansräkningen per för statensvattenfaUsverks fond framgåratt verkets tillgångar uppgår lill sammanlagt 9 581 milj. kr., varav 8 954 milj. kr. belöper pånaturtillgångar och anläggningar, 194 milj.kr. på inventarier och förråd och återstoden på poster av finansieU natur.KapitaltUlgången, inkl. balanserade överskottsmedel, uppgår till 5 721 milj.kr. Verkets totala inkomster ökade /71 med 113 milj. kr. i förhållande till föregående budgetår ochuppgick tUl sammanlagt 1 316 milj. kr.Efter avskrivningar och skatter kvarstod ett överskott på rörelsen om347 milj. kr., vilket motsvarar 6.5 »/o av det i medeltal disponeradekapitalet. F: 1. Kraftstationer m. m. 1970/71 Utgift 749 940 676 Behållning 65 366 954 1971/72 Anslag 975 000 000 1972/73 Förslag 1 190 000 000 I sin anslagsframställning för budgetåret1972/73 lämnar enutförlig redogörelse för kraftförsörjningen i . Sammanfattningsvisanför verket följande beträffande utvecklingen under budgetåren 1970/71. För en mera detaljerad redovisnmg hänvisas tillanslagsframställningen. Nederbörden i helalandet var betydUgt rikligare än under de två närmast föregående budgetåren och uppgicktill 106 "/o av normal nederbörd mot 88 0/0 och 87 o/o resp. budgetåren1968/69 och 1969/70. I början av budgetåret uppvisade landets kraftbalans bristi händelse av torrår. Disponibel värmekraft och importmöjUghetema utnyttjadesdärför i full omfattning juliseptember. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 108 förbättrades dock successivt och i slutet av oktoberkunde den dyraste värmekraflproduktionen stoppas. var regleringsmagasinen återfyllda till82 o/o, vilket översteg fyllnadsgraden vid budgetårets början. Den totala krafltillgången inkl. importuppgick till 70 200 GWh mot 64 800 GWh under /70.Vattenkraflproduktionen ökade med 9 100 GWh till 48 700 GWh, vilket beräknasmotsvara något över 90 o/o av etl medelårs produktionsförmåga. Som följd av denrikligare vattentillgången kunde värmekraftproduktionen reduceras med 3 900 GWhtUl 15 800 GWh, medan kraftimporten från grannländerna till stor delbestående av vattenkraft från låg kvar på en i stort sett oförändradnivå. Landets totala elkonsumtion, exkl.förbrukningen i elpannor, uppgick till 66 300 GWh, vilket innebär en ökning med5,7 o/o i förhållande tiU /70. Kraftexporten utgjorde 3 300 GWh. Vatlenfallsverketsfasta leveranser ökade med 5,1 "/o eller med 1 500 GWh till 30 300 GWh. Ökningen är lågjämfört med de närmast föregåendebudgetåren beroende på dels den milda vintern, dels den konjunkturavmattningsom inträffat. Centrala driftledningen(CDL) lade fram en prognos över elkonsumtionen i under1970-talet. Elförbrukningens årliga tillväxtberäknas enligt denna bli 8,1 o/o jämfört med 7,1 o/o . För industrin beräknas förbrukningen ökamed 6 "/o och för samfärdselnmed knappt 2 o/q. Ökningslakteninom övriga användningsområden såsom hushåll, jordbruk, offentlig ochenskUd service anges lUl drygt 12 »/o per årfram och därefter till10 o/o. I prognosen antas alt nära en fjärdedel av samtliga lägenheterskall vara elektriskt uppvärmda och svara för 13 o/o av den totalaelkonsumtionen. CDL:s prognos omfattar också eneffektprognos. Enligt denna beräknas del årliga utnyttjandet avproduklionsanläggningarna sjunka, varför effeklbehovet väntas växa snabbare ärenergiförbrukningen. Under våren 1971har den väntade utvecklingen av vattenfaUsverkets fasta kraftavsältning setts över. Aktuell information rörande abonnenternasbetingelser och planer har inhämtats. För den allmänna bedömningen hartillgängligt material rörande denekonomiska utvecklingen utnyttjats, främst långtidsutredning.Prognosen avser som vanligt kraftförsörjningen vid medelårs-förhållandeni fråga om vattentiUgång och temperatur. Den företagnaöversynen bar inte givit anlednmg lUl att frångå föregående års energiprognos. Inkl. tilläggför oförutsett och förluster har beräkningarna således resulterat i en totalbelastning om 42 000 GWh och 64 000 GWh . Detta motsvarar enåriig ökning 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 109 av belastningen med 8,5 "/o under perioden19701975 och med 8,7 »/o . Förutsedda laxehöjningar påverkarinte denna bedömning. Viktiga förutsättningar för prognosen är, att industrinsinvesteringar får den prioritet som långtidsutredningen räknat med och attbytesbalansen inte framtvingar alltför starka efterfråge-hämmande åtgärder. Denav långtidsutredningen skisserade målsättningen beträffandeindustriproduktionens utveckling föratsätter vidare att elförsörjningendimensioneras så att industrins utbyggnad och rationalisering inte begränsaspå grund av kraftbrist. I sinanslagsframställning informerar vattenfallsverket också om verksamheten inomCDL och Nordel. I syfte att uppnå en ökad samordning av planeringen avkraftutbyggnaderna i landet har inom CDL inrättats vissa permanenta utskott.Planeringsutskottet arbetar med målsättningen att ge underlag ochrekommendationer för den samordning av kraftindustrin som är motiverad för attuppnå totalekonomiskt lämpliga lösningar beträffande produktionsapparatensutbyggnad med bibehållande av önskvärd inbördes konkurrens mellankraftföretagen. har tUl uppgift att i samråd medrepresentanter för vissa samhällsorgan förse kraftindustrin med erforderligtunderlag för att väl avvägda val av lägen för kraftstationer skall kunnaträffas. Vidare har bildats etl miljövårdsutskolt med uppgift att inom ramenför kraftinduslrins målsättning främja miljövänliga lösningar för kraftutbyggnaderna. Inom pågår vissa utredningar i syfte att åstadkomma optimalaproduktionsresurser för nordelblocket som helhet och en lämplig fördelning avdessa saml att bygga slamlinjenät och samkörningsförbindelser efter enhetligagrunder. Under /71togs Parki kraftstation och etl tredje aggregat i Lelsi kraftstation i drift,båda i LiUa Lule älv. föreslår följande program förkraflutbyggnaden. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet Gasturbiner, 2 st. Gasturbiner, 2 st. Gasturbiner, 2 st. Atomkraft, aggregat 1 Oljekondens (ombyggnad) Atomkraft, aggregat 2 Oljekondens, aggregat 2 Oljekondens, aggregat 3 Atomkraft, aggregat 1 Atomkraft, aggregat 3 Programmet innebär bl. a. att Marvikenskraftstation utöver pågående ombyggnad utökas med två oljebaseradekondenskraftaggre-gat om vardera 320 MW.Ö'erenskommelse har träffats mellan vattenfallsverket, StadsKraftverk och om att bilda ett aktiebolag för gemensam utbyggnad av Rebnis tidigare Rebnisluspens kraftstation. förhandlingar med och harresulterat i en överenskommelse om bildande av ett aktiebolag för gemensamutbyggnad av Forsmarks alomkraftstation. programomfattar vidare två gaslurbinaggregat i Forsmark om tUlsammans 80 MW samtutbyggnad av och kraftstationer med ytterligare varderaett aggregat om resp. 54 MW och 900 MW. Vattenfallsverketredovisar en energibalans och en effeklbalans t. o. m. /79. Med det föreslagnautbyggnadsprogrammet kan den föratsedda elförbrukningen inom verketsdistributionsområden tillgodoses vid exceptionella torrårsförhållanden fr. o.m. /75, medan effeklbehovet beräknas kunna bli tillgodosettförst fr. o. m. /76. Balansbristema under budgetåren 1973/74 och1974/75 avser verket att försöka täcka i första hand genom kraftinköp. MW (megawall) = . 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 111 Den långakonflikten på arbetsmarknaden ledde enligt vattenfallsverket tillvissa negativa konsekvenser för verkets verksamhet. Förutom att driftenfördyrades med ett tiotal under konflikten uppstod fördyringaroch bestående förseningar på såväl produktions- som distributionssidan,speciellt för värmekraftanläggningar. Vidare ledde konflikten tiUeftersläpningar i det långsiktiga planerings- och utredningsarbetet, vUka ännuinte kunnat hämtas in. Beträffandemedelsförbrukningen redovisar vattenfallsverket i sammandrag följande. Den föreskrivnainvesteringsramen för /71 uppgick till 750 mUj. kr., sedanKungl. Maj:t efter verkets framstäUning medgivit en höjning av ramen med 85milj. Ramhöjningen motiverades bl. a. av indexbundna prisökningar i leveransavlalenavseende . För /72var investeringsramen faststäUd tiU 960 milj. kr. Maj:t har sedermeramedgivit en höjning av ramen med 117 milj. kr. tiU sammanlagt 1 077 milj. kr.(prop. 1971: 145 bil. 10, NU 1971: 55, rskr 1971: 358). Av ramökningen beror ca88 milj. kr. på ytterligare fördyringar i och återstoden i huvudsak påkostnadsökningar för vattenfallsverkets övriga investeringsobjekt. Vattenfallsverkethar begärt att få ta i anspråk ytterligare 35 milj. kr. för att påbörjautbyggnaden av ett tredje atomkraftaggregat i . För /73har vattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 1 234,3 milj. kr. Dettainnebär en ökning med 274,3 milj. kr. jämfört med den faststäUda investeringsramenför /72 före nämnda ramhöjning. Det ökade medelsbehovetär enligt vattenfallsverket i hög grad en följd av kostnadsutvecklingen. Häromanför verket följande. Kraftutbyggnader hardrabbats av kraftigare kostnadsstegringar än vad som återspeglas i officiellaprisindex för exempelvis stål, metaller och industriprodukter. Denna ogynnsammakostnadsulveckUng är särskild anmärkningsvärd vad gäller atomreaktorer ochandra värmekrafl-anläggningar. Oförutsedda tekniska komplikationer samt ökadekvalitets- och säkerhetskrav har också medfört högre anläggningskostnader änvad man har haft anledning att räkna med. Följande preliminärakostnadsbUd bedöms vara representativ för värmekraftutbygg-nader i idagjämfört med prisnivån enligt CDL:s studie Elförsörjningen under1970-talet. Atomkraft /kW 1 100 ä /kW Oljekondens 550» 750 ä 850» Gasturbiner 380» 450 å 500» Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet I medelsbehovet ingåräven erforderliga begynnelseanslag för utbyggnad av medett tredje aggregat och av med ett andra aggregatsamt för utbyggnad av . Vidare ingår visst belopp avsett attdelvis kompensera den eftersläpning som blivit följden av nedskärningarna avmedelsbehovel för dislributionsanläggningar . VattenfaUsverketsmedelsförbmkning och medelsbehov redovisas i följande sammanställning (i milj.kr.) ' Ny beräkning. För vattenkraftstationer redovisarvattenfallsverket följande investeringsprogram (i 1 OOO-tal kr. Totalkostnad Faktisk ut- Beräknad utgift beräknad gift t. o. m. 1971 30.6.1971 1971/72 1972/73 21700 20100 17 600 /.Företag påbörjade före Vietas kraftstation Bodens kraftstation Akkatskraftstation , aggregat 3 Efterarbeten och skaderegleringar för idrifltagna kraftstationerKapitalinsatser för ersättningskraft m. m. //.Företag som påbörjas 1971172Porjus kraftstation, ombyggnad Vittjärvs kraftstation Ritsemskraftstation KapitaltiUskott lill 220000 90 000 90 000 196600 63 700 24 800 24100 24 600 14 800 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 113 Totalkostnad Faktisk ut- Beräknad utgift beräknad gift t. o. m. 1971 30.6.1971 1971/72 1972/73 ///. Företag avsedda att påbörjas /73 kraft station, aggregat 2 17000 1800 116 700 146 700 Redogörelse för Vietaskraftstation har lämnats i prop. 1965: 1 (bil. 12 s. 189) och prop. 1967:1(bil. 12 s. 151). Anläggningskostnaden, som tidigare angivits till 215 milj.kr., beräknas nu bli 220 milj. kr. Aggregat 1 togs i kommersiell drift sommaren1971. Tilloppstunneln frän Sourva-magasinel planeras bli lagen i drift i börjanav och aggregat 2 . Redogörelse för Bodenskraftstation har lämnats i prop. 1967: 1 (bil. 12 s. 152). Stationen planerasbli tagen i drift . Redogörelse för Akkatskraftstation har lämnats i prop. 1969: 1 (bil. 15 s. 89). Anläggningskostnaden,som tidigare angivits lill 87 milj. kr., beräknas nu bli 90 milj. kr.Stationen planeras bli lagen i drift . Redogörelse för utbyggnad avNämforsens kraftstation med ell tredje aggregat bar lämnats i prop. 1969: 1(bil. 15 s. 89). Anläggningskostnaden, som tidigare angivits lill 35 milj. kr.,beräknas nu bli 38 milj. kr. Detnya aggregatet planeras bli taget i drift . Redogörelse förBastusels , som vattenfallsverket bildat tillsammans med Skellefteåkommun, har lämnats i prop. 1968: 51. Bastusels kraftstation planeras bli lageni drift . Redogörelse för ombyggnad och utbyggnad med ett aggregatav har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146).Anläggningskostnaden, som tidigare angivits lill 115 milj. kr., beräknas nu bli132 mUj. Byggnadsarbetena påbörjades och anläggningenplaneras bli tagen 1975. Redogörelse för harlämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, som tidigareangivils till 65 milj. kr., beräknas nu bli 68 milj. kr. Byggnadsarbetenapåbörjades och stationen planeras bli tagen i drift . Redogörelse för Ritsemskraftstation med Sitasjaure Aulajaures reglering har lämnats i prop. 1971: 1(bil. 15 s. 147). Utförandet har modifierats, varvid regleringsmagasinetbegränsats lill att omfatta endast Sitasjaure. Det nya utbyggnadsförslagetomfattar överfallsdamm vid Si-lasjaures utlopp, lilloppstunnel, kraftstationoch avloppstunnel. Anläggningen får fast vägförbinddse med Suorva-Vietas genomen tUlfartsväg utefter . BmtlofaUhöjd, maximivattenföringoch maximieffekt är oförändrade. Energiproduktionen blir nu 450 GWh/år 1 saml Nr 1. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet mot 520 GWh/år i del lidigaieutbyggnadsförslaget. Genom regleringen av Sitasjaure mellan -1- 603 och + 613erhålls en magasinsvolym av 660 milj m3, vilken ger en ökning avenergiproduktionen även i nedanförlig-gande anläggningar m.ed 30 GWh/år.Grunddammen vid Sitasjaurcs utlopp utgörs av en betongtröskelmed krönhöjden + 613. Tilloppstunneln från Sitasjaurcs sydvästsida blir ca 16km lång. Anläggningskostnaden för kraftstationen, som tidigare angivits till90 milj. kr., beräknas nu bli 115 milj. kr., till stor del beroende påtillkomsten av väg. och vissa provisorier påbörjades sommaren1971. De egentiiga byggnadsarbetena kommer att sätta igång , och stationenplaneras bli lagen i drift . 1971: 145 (s. 49)har redogörelse lämnats för , som vattenfallsverket avser allbilda tillsammans med kommun och för alt bygga ut Rebnis tidigare Rebnisluspens kraftstation. Stationen planeras bli tagen i drifthösten 1974. kraftstationuppfördes åren 19381943 med ett aggregat. gjordes omfattandeförberedelser för utbyggnad med ytterligare ett aggregat. Stationen föreslåsnu bli utbyggd med detta andra aggregat, varvid stalionseffekten ökar med 54MW. Detta motsvarar en utbyggnadsvallenföring för aggregatet av 49 m/s.Anläggningskostnaden har beräknats till 17 milj. kr. Byggnadsarbetena avses blipåbörjade och aggregatet planeras bli taget 1976. Det redovisademedelsbehovet för efterarbeten och skaderegleringar för kraftstationer somtagits i drift avser huvudsakligen kvarvarande skadereglering för Porsi,Seilevare och Lelsi. Kapitalinsatser för ersättningskraft m. m. avserhuvudsakligen lån lill och AB Kattstrupeforsen förfinansiering av återstående regleringskostnader och vissakomplelteringsåtgärder i kraftstationerna. För värmekraftstalioner redovisarvattenfallsverket följande investeringsprogram (i 1 OOO-tal kr. Totalkostnad Faktisk ut- Beräknad utgift beräknad gift t. o. m. 1971 30.6.1971 1971/72 1972/73 station, aggregat 3 och 4 , aggregat 1 och 2 Gasturbinanläggningar: , aggregat 1 och 2 , aggregat 1 och 2 Lahall, aggregat 1 och 2 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 115 Totalkostnad Faktisk ut- Beräknad utgift beräknad gift t. o. m. 1971 30.6.1971 1971/72 1972/73 ombyggnad 62 000 4 600 21000 22 000 4 000 8 200 , aggregat 2 och 3 480 000 17 000 105 000 1 100 1 000 40 000 18 000 Företag avsedda attpåbörjas /73 Forsmarks kraftstation, loch2 40 000 10 500 aggregat 3 975 000 35 000 125 000 Redogörelse för utbyggnadav med ell tredje och fjärde aggregat bar lämnats iprop. 1963: 1 (bil. 8 s. 383) och i prop. 1966: 1 (bil. 12 s. 184). Aggregatentogs i drift resp. budgetåren 1966/67 och 1969/70. Genom maskinhaverier förefullföljd leverans har utbyggnaden inte kunnat avslutas, varför återståendemaskinlikvider senarelagts lill /72. Redogörelse för utbyggnadav med två aggregat har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. 131), i prop. 1968: 155 (s. 26) och i prop. 1969: 1 (bU. 15 s. 91). Anläggningskostnaden,som tidigare angivils till 1 230 milj. kr., beräknas nu bli 1 410 milj. kr. Avden totala kostnadsökningen om 180 milj. kr. hänför sig drygt hälften tilländrad pris- och lönenivå, medan återstoden orsakals av skärpta krav frånsäkerhetsmyndighetcrnas sida med retroaktiv verkan, sämregrundläggningsförhållanden än förutsett, ökade byggplatsprovisorier ochpersonalanordningar m. m. På grund av förseningar av reaklorleveransen ochbyggnadsentreprenaden måste idrifltagningen av det första aggregatetsenareläggas. Båda aggregaten planeras nu bli tagna 1974.Redogörelse för de sju gasturbinerna i , , Lahall ochGöteborg har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. 9 s. 131), i prop. 1970: 1 (bU. 128) och i prop. 1970: 165 (s. 74). Anläggningskostnaden, som tidigareangivils lill sammanlagt 152 milj. kr.. 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 116 beräknasnu bli 159,3 mUj. Av den lotala kostnadsökningen om 7,3 milj. kr. hänförsig hälften tiU ändrad pris- och lönenivå och återstoden lill markköp och byggnadsåtgärder. Gasturbinernai HaUstavik, och Lahall planeras bli tagna i /72, medan idrifltagningenav gasturbinen i blivit senarelagd på grund avfördröjda tillstånd. Redogörelse för ombyggnad av alomkraftstationtill en oljeeldad kondenskraftslation har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 150). Anläggningskostnaden,som tidigare angivils lill 49 milj. kr., beräknas nu bli 62 milj. kr. Avden totala kostnadsökningen om 13 milj. kr.utgör 5 milj. kr. tillkommande kostnad för tidigare inte medräknadmellanlagring av olja. Återstoden hänför sig till ändrad pris-och lönenivå.Stationen planeras bli tagen 1973. Redogörelse för ,som vattenfallsverket bildat tillsammans med Norrköpingskomun, har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. 9 s. 131). Kraftvär-meaggregatetplaneras bli tagel i drift . Redogörelse för , somvattenfallsverket bildat tillsammans med kommun, har lämnats iprop. 1970: 105 (s. 35). Medelsbehovet för budgetåren 1971/72 och 1972/73 förutsätts bli täckt genom upplåning på den allmännakapitalmarknaden. Kraflvärmeaggregatet planeras bli laget i drift budgetåret1973/74. 1971: 1 (bil. 15 s. 159)förordades utbyggnad av ytterligare 500 MW oljeeldad kondenskraft /76. Den geografiskaplaceringen var då inte slutgUtigt fastställd. Utbyggnaden avses nu bli genomfördmed två aggregat om vardera 320 MW med placering i . Anläggningskostnaden, som tidigare angivits till 280 milj.kr. för utbyggnaden av 500 MW, beräknas för de båda aggregaten tillsammans bli 480 milj. kr. Av den lotalakostnadsökningen om 200 milj. kr. hänför sig ca 80 milj. kr. tilleffektökningen om 140 MW och återstoden lilländrad pris- och lönenivå. Aggregaten planeras bli tagna i drift resp. budgetåren1975/76 och 1976/77. Redogörelse förStockholinskraft AB, som vattenfallsverket bildat tillsammans med Stockholmskommun, har lämnats i prop. 1971: 101. Medelsbehovet avser kapitaltillskott förprojekteringsarbete för energianläggningari . 1971: 145 (s. 51) har redogörelselämnats för , somvattenfallsverket avser att bilda tUlsammans med och för att bygga ut Forsmarksatomkraftstation med till en början två aggregat om vardera 900 MW. Det förstaaggregatet planeras bli taget i drift /79. Den svagaeffeklbalansen /75 kräver enUgt vattenfallsverket förstärkningmed två gaslurbinaggregat om vardera 40 MW. Gasturbinerna bör placeras i Forsmark för att tillgodose bl. a.behovet av starlkraft vid provdrift av stationens alomkraftaggregat.Anläggnings- Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 117 kostnadenhar beräknats till 40 milj. kr. Gasturbinerna planeras bli tagna i drifthösten 1974. Förhandlingar pågår med intressenterna i det planeradeForsmarksbolaget om att bolaget skall äga även gasturbinerna. För att tillgodose den väntadebelastningen på erfordras ettbetydande kraftliUskott till /79. Den optimala avvägningenmellan kraftslagen visar att atomkraft bör komma ifråga.