prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Samarbetskommitténför sydöstra och kommunblock instämmer i länsstyrelsenssynpunkter beträffande fördelningen av bostadslåneramarna. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur förslag till handlingsprogram. Antalet elevplatser vid specielltanordnade kurser inom arbetsmarknadsutbildningen uppgår tiU ca700. Detta platsantal bör utökas att omfatta ca I 000 elevplatser,förlagda riU följande Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 133 kommuner: , , , ,och . Antalet skyddade arbetsplatseruppgår till omkring 450 men bör ökas betydligt. Ett realistisktmål för bör vara något över I 000 platser enligt följande fördelning: Skyddade verkstäder 600 platser Arkivarbete 250 platser Halvskyddat arbete 200 platser Behov att nyinrätta skyddadeverkstäder föreligger i första hand beträffande , och Osby.Vidare är det angeläget att öka platsantalet vid befintliga skyddadeverkstäder, framförallt i men även i och . Inrättande av hemarbetscentraler,knutna tiU de skyddade verkstäderna, skulle ge sysselsättningstillfällen ävenför människor vilka på grund av handikapp, stora avstånd eller andra orsakerinte kan arbeta i de skyddade verkstäderna. Hemarbetscentralerna skulle ha omhand organiserandet av hemarbetet, utlämning och hämtning av produkter, inköpav eventuella maskiner osv. Arbetsplatser vid beredskapsarbeteför svårplacerad arbetskraft bör inrättas i sådan omfattning att sysselsättningunder säsongavmattnings-periodema kan beredas ca 500 personer. Önskvärt är atthär ingår industriella beredskapsarbeten av lämplig art. Åtgärder för att trygga service försörjningen har vid bedömning avservicestandarden i orter och kommunblock uppstäUt kriterier för vad som kananses vara tillfredsställande servicenivå i orter på olUca nivåer, godtagbararestidsavstånd till servicefunktioner m. m. De kan emellertid i viss mån sägasvara subjektivt valda. För att få någon mening bör sådana normer vara allmäntvedertagna. anser att den statliga glesbygdsutredningen börbehandla dessa frågor för att komma fram till riksomfattande normer, vilkasedan kan politiskt sanktioneras av olika organ. Servicestrukturen i länet är sådanatt de flesta invånare kan anses ha en godtagbarservicestandard. Problem föreligger dock för vissa befolkningskategorier såsomäldre personer och glesbygdsinvånare utan tillgång till bil. En försämring avservicesituationen kommer att äga rum om inga åtgärdervidtages. Särskilt i de kommunblock där folkminskning förutsätts fram till år1980, dvs. , , och kommunblock, men äveni de flesta andra block beräknas indragningar av serviceinrättningar i demindre orterna samt inskränkningar i de allmänna kommunikationerna äga rum. Statliga och kommunala myndigheterhar små möjligheter att påverka lokalisering och dimensioneringav det kommersiella serviceutbudet. förslag tillhandlingsprogram berör därför Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. främst den samhälleUiga servicen. De förslag tih åtgärder somframförs ligger huvudsakligen inom kommunernas verksamhetsområde. att samthga kommunblock ellerplaneringsområden låter utföra utredningar som innehåller konkreta planer förhur den kollektiva trafiken skall utformas för att trygga en tiUfredsställandetransportförsörining för invånarna, att det sekundära vägnätet byggs ut, att hemsändningsservicen utvidgasoch organiseras samt att möjligheterna att använda lantbrevbärarna i dennaverksamhet prövas i länet, att åtgärder vidtas för att säkraen tiUfredsställande serviceförsörjning och goda levnadsförhållanden i övrigtför de äldre invånarna. Exempel på sådana åtgärder är distribution avfärdiglagad mat, ökade möjligheter att erhålla statliga förbättringslån tillbostäder och intensifierad information angående möjligheterna att erhåha sådanalån, ökad satsning på hemsama-ritverksamheten, färdtjänst, fri instaUation avtelefon samt utökad kontaktverksamhet, att den kommunala åldringsvården iökad omfattning integreras med vård av långvarigt sjuka, att en universitetsfiliallokaliseras riU Kristianstad-Hässleholmsregionen och gymnasieskola inrättas iSunrishamn. Remissinstansernaansluter sig tiU förslag och understryker behovet bl. a. avförbättrade kommunikationer. kommunblock reagerar mot denbortrationalisering av allmän service som sker. B.ll.S Investeringamas regionala fördelning Tih gmnd för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/ kommunblockens investeringsplaner för perioden1970-1975 ligger i huvudsak KELP 70. framhåller attinvesteringsplaneringen utgör en försöksverksamhet och att gmndmaterialet iKELP 70 uppvisar vissa brister. Enhgt skahkommunemas/kommunblockens investeringsplaner i likhet med länsplanering 1967endast betraktas som riktlinjer för den fortsatta verksamheten. Däremot kan deinte ligga till gmnd för beslut om åtgärder. I tabeh B.l 1:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet samt och primärkommunernasinvesteringsbehov. Primärkommunernas investeringar har fördelats påhuvudtitlar enligt K-planen. 1 sammandraget ingår inte samtliga kommunalainvesteringar. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 135 innefattas inte exploateringsinvesteringar i anslutningtill bostadsbyggandet i redovisningen. Vidare har tagits med endast projektsom uppgår till . Totalt för länet uppgår med dessabegränsningar de primärkommunala investeringsbehoven för den aktuella periodentill 641 milj. kr. Bostadsbyggnadsbehovet i kommuner medbostadsbyggnadsprogram anges tih 15 683 lägenheter. Enligt länsbostadsnämndensbedömning uppgår behovet i hela länet till 16 348 lägenheter. Drygt hälften eher av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 5 (industriellverksamhet) och 6 (undervisning och annan kultureh verksamhet). Som framgår avtabellen skiftar huvudtitlarnas omfattning i de skildakommunerna/kommunblocken. Exempelvis faher av kommuns investeringsbehovpå huvudtitel 6 (undervisning och annan kulturell verksamhet) medanmotsvarande andel för är . största planeradeinvestering utgörs av det nya sjukhuset i , som harkostnadsberäknats till 191 milj. kr. eller av redovisadeinvesteringsplaner. Länsorganen har i de sektoriellaprioriteringarna följt prioriterings-regeln att thl prioritetsgrupperna I, II och III hänföra resp. 60, 20 och20% av investeringsbehoven. För bostadsbyggandet har ram lagts tihgrund för prioritetsgmpp I. Den tillämpade prioriteringsregelninnebär enligt att åtskihiga projekt som har placerats iprioritetsgmpperna II och III ärhka angelägna som de som har hänförts till gmpp I. betonar att de redovisade behoven iprioritetsgrupp I inte får ligga tih gmnd för eventueha ramfördelningar mellanlänen. Vidare anser att det nuvarande fördelningssystemet ärotihfredsstähande, eftersom fördelningen av resurserna inom vissa sektorerutförs på central nivå. erinrar om att enligt beslutär ansvarig för samhällsplaneringen och den regionalautvecklingen inom länet. Utfallet av länsstyrelsensprioritering illustreras av cirkeldiagrammen i figurerna B.l 1:1 och B.11:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. De flestaremissinstanserna framhåller beträffande bostadsfördelningen nödvändigheten avatt lägenhetskvoten fördelas tidigare och att antalet kommuner med s. k.garanterade program utökas. och kommunblock samtsamarbetskommittén för sydöstra anser att fördelningen avbostadsbyggandet bör koncentreras till en länsmyndighet som ansvarar för helafördel-rungen inom länet. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. J -z: O O o o o o I o O I o o o ' o (NUO-C OsPP-f-P-OO"Il/o (NOstsOuoforS(NvOro\00 ''tt-iOOSOvoosTOOOTtTt "-lOfOTtOOOOOUOP-OOfSUO ro»irorOOs(StO'*«-'OssO[(STtuor*-p-fSroOasOOOs I I I I I I I uoOOOCOOCSO*0*oO Otr-fOiOOrovOOsHuoOOUOOsoOrooOfO(NOssoOTtOsuon* r-rowo ro(N00csro uo osHossDHmminO'-soOf ro (S m . 00(NOSOr.|00OOC0000O o»nasO'otno-»n »oforaosoroo-ttosoor Hroor-»nOoorncsrotfOO I I I I I I I I I I omr»nos irocnoou 0'-"n»nsoro oo»nO ininrorJOsoo cso»no\(N OOOOlOOO \ o |000 o>nf-ooso o ooo otfo inoos cs o-t I !G I I o o o m o O -H Si3 E E o o 2 -K ca -5 c J O [1, m K I - u *o t OO Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 Figur B.l 1:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Figur B.l 1:2 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas Investeringsbehov för perloden , mlljontalskr. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 139 12.1 Utgångspunkter för programformuleringen Allmän utgångspunkt förlänsstyrelsens handlingsprogram är en planeringsnivå som motsvararmålsättningen i länsplanering 1967 och som överensstämmer med prognos 2. Därvidhar beaktats möjligheterna att med tillgängliga regionalpolitiska medelåstadkomma en utveckhng i riktning mot länsprogrammets allmänna målsättning.Med hänsyn tUl den faktiska utvecklingen har dock planeringsnivån justerats iförhållande till målsättningen dels för sydvästra , dels för kommun.Planeringsramarna för sydvästra anses ligga för högt främst på grund avatt nativiteten blivit lägre än vad som antogs i prognos 2. Denna prognoskommer att omprövas då resultatet av folk- och bostadsräkning bhrtillgänghgt. anser det emellertid rimligt att redan nu anpassaplaneringsramen för sydvästra till en inom sydvästra upprättad prognos. Detta innebär att planeringsramen för år1980 sänks med 18 000 invånare. Hela sänkningen av planeringsramen har lagts påMalmö kommunblock. Utveckhngen i har under andra hälften av 1960-taletvarit något gynnsammare än vad prognos utvisar. Länsstyrelsenanser därför att planeringsramen för bör höjas med 800 till 9 500invånare. 1 övriga kommunblock bibehåhes ramarna oförändrade. Av följandetabell framgår folkmängden samt planeringsnivån för åren1975 och 1980. Folkmängd i 1 000-tal Kommun/Kommunblock Faktiskfolkmängd Planeringsnivå 1965 1970 1975 1980 Kommunblockslänet 671,9 721,8 784,7 850,0 Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Andra utgångspunkter för programformuleringen Den pågående urbaniseringsprocessenoch den allt snabbare ekonomiska och tekniska utveckhngen kommer enligtlänsstyrelsens mening att stäha allt större krav på en regional planeringomfattande hela . De båda länsstyrelserna i har vid utarbetandet avlänsprogrammen gemensamt utformat målsättning för bebyggelsens fördelning iSkåne. Länet är, anför , endel av - största befolkningskoncentration med ca 3milj. De regionalpolitiska strävandena bör inriktas på att minskaolägenheterna av att denna region är delad av och en riksgräns. De bådadelarna av regionen bör genom samarbete bygga upp den högt kvahficerade servicesom det gemensamma stora befolknings- och näringslivsunderlaget möjliggör. Avvitalt intresse är härvid att knyta samman de båda delarna med fastaförbindelser över . Folkökningen i länet är stor, vilket är en följd avde gynnsamma betingelserna för näringshvet. En kraftig koncentration av bebyggelsentill /har skett. Detta har medfört uppenbara fördelar. En kraftigkoncentration av bebyggelsen kan emellertid också innebära nackdelar. Risken ärstor, om utvecklingen sker med otihfredsstähande planering, att det såsmåningom uppstår en alltför kompakt tätbyggd yta omkring /mednackdelar i form av trafiksvårigheter, knappa fria ytor och enotillfredsstäUande samhäUsmiljö med brist på utrymmen för nya ellerexpanderande behov. Därtill kommer obestridligen att sydvästra harlandets bästa . Det är därför önskvärt att expansionen bUr jämnarefördelad i länet och i hela landskapet . Såväl somKristianstad/är på grund av sitt läge och sin välutvecklade servicereahstiska alternativ till storstäderna i lokaliseringssammanhang. Flera andraorter i har emellertid goda utveckhngsmöjhgheter. 1 gäherdetta i första hand övriga regioncentra, dvs. , , ochEslöv. Den geografiska fördelningen av regioncentra i länet är mycket god.Avstånden inom regionerna är inte större än att de möjliggör dagUgaarbetspendhngar och serviceresor. Enligt finns detalltså möjlghet att kring regioncentra ordna en bebyggelse som gör det möjligtatt bibehålla koncentrationens fördelar men undgå många av den kompaktastorstadens nackdelar. Planeringen syftar till att hålla samman länets olikaregioncentra med ett välutvecklat nät av trafikleder men skilja de tätbebyggdaområdena från varandra med vidsträckta grönområden och jordbruksarealer. Enmycket väsentlig regionaipolitisk målsättning är att de sju regionerna har enväl differentierad arbetsmarknad och service. Enligt länsplanen behövs för attfylla denna målsättning ett underlag i regionerna av minst 60 000 invånare.Detta underlag saknar f. n. Landskrona-, Trelleborgs- och Eslövsregionerna. 1Ystadsregionen minskar folkmängden med risk för att arbetsmarknads- ochserviceförhållandena blir otillfredsställande. 1 ochTrelleborgsregionerna kan den spontana utveckhngen väntas bli så snabb attnågra särskilda regionalpolitiska insatser inte behövs. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 141 regionalpolitiska insatserna bör främst inriktas på attförbättra service-och arbetsmarknadsförhållandena i Ystad-och Eslövsregionerna.Tätortsstrukturen i regionerna är i stort sett tillfredsställande. Förutomregioncentrum har regionerna kommunblockscentra med sysselsättningsmöjhgheteroch en relativt väl utvecklad service. En förutsättning för att de skall kunnafylla denna funktion är enhgt mening att de har ettbefolkningsunderlag av minst IO 000 invånare i blocket. Så stort underlag harsamthga kommunblock utom Höörs som har 9 000 invånare. Folkmängden minskar iSjöbo- och Hörbyblocken och risk föreligger att underlaget inteskah räcka till för en tillfredsställande serviceutrustning. Bebyggelsensfördelning inom kommunblocken är en angelägenhet. Kommunerna bör tastäUning tih de små orternas funktion och utveckhng. Därvid bör kommunernasärskUt ange de orter som bedömes få en sådan utveckhng att underlageti orten och dess omland blir minst 2 000 invånare. Nackdelarna av denkraftiga expansionen i /och av folkminskningen i sydöstraSkåne understrykes starkt av flertalet kommunala remissinstanser utanförsydvästra men också av , kommunblock, Trelleborgskommun samt . Handelskammaren, Sydvästra och , och kommuner anser däremot attstockningsproblemen i /inte är av någon större omfattning ochatt det går att komma till rätta med dessa genom en lämplig planering isydvästra . Mot den föreslagna grupperingen kringregioncentra och kommunblockscentra har endast få remissorgan gjortinvändningar. Sydvästra vill i stället ha en spridningav bebyggelsen inom sydvästra kompletterad med radieUa tillväxtstråk fråndet mest expansiva kärnområdet. Dessa stråk skulle även omfatta delar avKristianstads län. Enligtlänsstyrelsens mening är det synnerligen angeläget att samhället genom enframsynt planering tillser att befolkningen och näringslivet fördelas så inomsydvästra att stockningsproblem inte uppstår och så att en god miljöbibehåhes. kommer att medverka till att planeringen inomsydvästra bhr väl samordnad med övrig planering i länet. Förslaget om radiella tillväxtstråkstrider enligt inte mot länsprogrammet men är för ospecificerat.Om en tillfredsställande service och arbetsmarknad skall kunna skapas i alladelar av länet är det enligt mening nödvändigt med en utbyggnadkring samtliga sju regioncentra. anser att dessregionalpolitiska målsättning också innebär en tätortsklassificering. Anpassad till de i prop. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. angivna tätortstyperna ser länsstyrelsensortsklassificering ut på följande sätt. Regionala tillväxtcentra , , Regionala tihväxtcentra ,, , , grupp 2 , , , , karakteriserarMalmö/som landsdelscentrum och framhåher att det kan diskuteras omMalmö/är en storstad. Enhgt definitionen i prop. 1970:75 betecknas dockMalmöområdet som storstad. Enhgt målsättning bör bebyggelsen ilänet grupperas kring regioncentra. De fyra regioncentra bör enhgtlänsstyrelsens mening föras till en särskild grupp tihväxtcentra, benämndregionala tUlväxtcentra grupp 1. De av länets kommunblockscentra som inte ärregioncentra bör föras till en särskild grupp tillväxtcentra, benämndregionala tillväxtcentra gmpp 2. Mot dennagruppering har invändningar gjorts endast av kommunblock, som anseratt ligger för nära /för att kunna betecknas somstorstadsalternativ. Enligtlänsstyrelsens mening är avståndet mellan och /Lundtillräckligt stort för att Helsingborgsregionen skall kunna utvecklas som en iförhållande till /fristående bebyggelseenhet. 12.2 Sysselsättningspohtiska åtgärder Bakgrund Länet har, framhåher ,ett väl differentierat och expansivt näringsliv. Bristen på arbetskraft är detpå lång sikt dominerande problemet. Sysselsättningsutvecklingen underperioden I 966-1970 är på grund av bristande statistiskt underlag svår attexakt ange, men enligt visar tillgänligt statistiskt material attsysselsättningen i jordbruket har minskat med 15 å . 1 industrin varsysselsättningen sannolikt mindre än medan den iservicenäringarna har ökat mycket kraftigt. Utveckhngen har medförtförskjutningar i näringsstrukturen. Andelen sysselsatta i jordbruket harminskat från 10 till . Även industrins sysselsättningsandel har minskat,nämhgen från 43 till . Andelen sysselsatta i servicenäringarna hardäremot ökat från . Sysselsättningsminskningen ijordbruket är genomgående i samthga kommunblock. Antalet sysselsatta iindustrin har minskat i flertalet kommunblock. Genomgående har sysselsättningen i servicenäringarna BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 143 Utvecklingen under andra hälften av1960-talet har medfört relativt stora förskjutningar isysselsättningsstrukturen i de ohka regionerna och kommunblocken. Vid bedömning av utvecklingentotalt i näringslivet torde sysselsättningsprognosen ilänsplanering 1967 kunna hgga till grund. Enhgt denna minskar under denna tidden totala sysselsättningen i samt i kommunblocken ,, , och . Huvudsakligen beror detta på att jordbruket idessa kommunblock har stor andel av sysselsättningen. 1 och med attjordbrukets sysselsättningsandel avtar kommer sysselsättningsminskningen totalti näringslivet att avta. Ett balansläge - innebärande oförändrad eher någotökad sysselsättning har i huvudsak uppnåtts i och Höörs kommuner. Lågkonjunkturen harinte bara dämpat den tidigare sysselsättningsökningen utan också åstadkommitarbetslöshet, inte minst i /. Flertalet regioner har ett väldifferentierat näringsliv. Endast i är industrin ensidig. Ett endaföretag inom gummivaruindustrin svarar där för över 2/3 avindustrisysselsättningen. 1 svarar ett företag för nästan 2/3 avsysselsättningen. Detta företag bedriver dock verksamhet i fleraindustribranscher. Låg yrkesverksamhetsgrad för kvinnor har främst Ystads- ochEslövsregionerna samt Höganäs- och Skurupsblocken. Några allmänna åtgärder för att stimulerasysselsättningsutveckhngen i stort i länet är enhgt intebehövhga. Utveckhngen är emellertid inte tillfredsställande i alla delar avlänet. 1 de delar av länet som har en otillfredsställande utveckling måstespeciella åtgärder vidtagas. Speciell uppmärksamhet måste ägnassysselsättningsutvecklingen i Ystads- och Eslövsregionerna och där framför alltkommunblocken , och . Den låga kvinnhga yrkesverksamhetsgraden iHöganäs och samt den ensidiga industristrukturen i kommerockså att uppmärksammas av . De viktigaste medlen för länets delför att uppnå den regionalpohtiska målsättningen och komma till rätta medbristerna i näringshvet är enligt - att förbättralokaliseringsförutsättningarna i de orter där näringshvet behöver förstärkas, - att länsstyrelsenslokaliseringsgrupp lämnar råd och information till näringslivet och kommunerna i lokaliseringsfrågor, - att verkar för attlokahseringsstöd i form av lån utgår till företag som nyetablerar eller bygger ut i sydöstra blockcentra och i orter med allvarliga rubbningar i näringslivet i andra delar av länet. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. - attlänsstyrelsen verkar för att bidrag utgår för utbildning av nyanställd personalvid sådana företag som nyetablerar i sydöstra blockcentra eller i andrablockcentra, som enligt länsprogrammet behöver en förstärkning av näringslivetoch - attlänsstyrelsen verkar för en förbättring av kommunikationerna mellan svagareområden och orter med goda sysselsättningsmöjligheter. För att uppnå regional balans ärdet viktigt att tihgången på arbetskraft är tillräcklig. För att komma tihrätta med dessa problem ansluter sig i huvudsak till ett avlänsarbetsnämnden upprättat arbetsmarknadspohtiskt program. - att arbetsmarknadsutbildningenökar, - att antaletspråkkurser och kurser om svenska samhähsförhåhanden för utländska arbetstagareoch deras famUjer ökar, - att även iövrigt invandrarnas anpassning underlättas, - att kommunernabygger ut barntillsynen, - att samhälletoch företagen ägnar större uppmärksamhet åt arbetsmiljön, dvs. frågan omarbetsplatsens utformning efter arbetskraftens fysiska och psykiskaförutsättningar och - att företagenundersöker möjligheterna att i ökad omfattning sysselsätta äldre partielltarbetsföra och kvinnor. 1 fråga om bostäder strykerlänsstyrelsen under angelägenheten av att länets resurser till bostadssektornökas. anser att aha möjligheter att med långsiktiga besked omramar förbättra underlaget för kommunernas planering bör tillvaratas. Detnuvarande ramfördelningssystemet kan få viss negativ effekt då det innebär enlångsiktig, geografisk låsning av en mycket stor del av länsramen. Det kantänkas situationer då en smidigare handläggning och en handläggning på regionalnivå skulle innebära fördelar. anser det därför vara angelägetatt dessa frågor tas upp till förnyat övervägande på central nivå snarastmöjhgt. Beträffande hamnar anserlänsstyrelsen att det från regionalpohtisk synpunkt är angeläget - atthamnplaneringen på båda sidor av samordnas, - att beslutfattas i den för hamnplaneringen viktiga frågan om de fasta förbindelserna överÖresund och att tidsplan för deras förverkligande upprättas, - att industriersom behöver ligga i anslutning till kaj med djupt vatten huvudsakligenlokaliseras till nuvarande hamnorter. 1 fråga om vatten- och avloppsverkanför att vattenförsörjningen kan tills hargenomförts utgöra ett hinder för lokahsering av vattenkrävande industrier tillvästra och särskht . För att inte brister på reningssidanskall lägga hinder i vägen för lokalisering av starkt vattenförorenandeindustrier till sydöstra och mellersta är det angeläget BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 145 - att regionalaavloppsanläggningar för Ringsjöområdet och nedre delen av Kävhngeåns vattensystem möjligt kommer till stånd och - attreningsförhållandena i , och förbättras. Vad gäller utbildningen framhållerlänsstyrelsen angelägenheten av - att samarbetet med i fråga om universitetoch högskolor - att förutsättningarna för en universitetsfilial iHelsingborg utredes. Väganslagen ärenhgt klart otillräckhga i förhållande tih de redovisade behoven.Möjligheterna att förverkliga länsprogrammets målsättning för bebyggelsensgruppering är i hög grad beroende av vägrelationer och vägarnas standard.Befolkningen måste snabbt kunna nå sina arbets- och serviceorter samtfritidsområden. Näringshvet behöver vägar av hög standard till sina råvaru- ochavsättningsmarknader. kommer vid sin översyn av vägplanerna attstudera förutsättningarna för ett tidigareläggande av följande vägprojekt iförhållande till nu gällande tidsplaner. Väg 11 2 Höganäs-Vegeholm - att en tidsplanför Saltholmsfältet och för fasta förbindelser tiU Saltholm faststähes, - att berördakommuner möjhgt fattar principbeslut om lokaliseringen avahmänflygfälten, - attinrikesflygfälten i och får goda vägförbindelser med viktigarecentralorter och - att endastföretag som är direkt flygfältsberoende lokahseras till . I fråga om järnvägar betonar angelägenhetenav - att ställningtages möjligt thl de fasta förbindelserna över och att tidsplanfastställs, - att den fastaförbindelsen över i hnjen får sex körfält och tvåkörfält reserveras för kollektiv trafik vare sig denna bhr spårbunden eller ej, - att planeringenför den kollektiva trafiken på båda sidor samordnas,