prop · FV0324 · 1972-12-31 00:00:00 — Jagkan däremot inte biträda hjälpmedelsgruppens förslag om bildandet av ettsärskilt statligt inköpsorgan för ändamålet. Jag förordar i likhet med bl. a.socialstyrelsen och och efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet att upphandlingsfunktionen t. v. anförtros åt utrastningsnämndenför universitet och högskolor (UUH). Nämnden är central upphandlingsmyndighetavseende utrastning för högre utbildning och forskning. Vid nämnden finns ett50-tal anställda. Den statliga upphandling som äger rum med anlitande avnämndens centrala avropsavtal beräknas f. n. till ca 100 milj. kr. UUHförfogar sålunda över en utbyggd organisation som är väl ägnad att äveninnefatta inköp av handikapphjälpmedel. Nämnden har i sitt remissyttrandeockså förklarat sig beredd att ta på sig den angivna upphandlingsfunktionen.Nämnden bör få erforderlig förstärkning av personal med erfarenhet frånhjälpmedelsområdet. Genom tillförandet av de nya arbetsuppgifterna kommerutrustningsnämndens verksamhet att utvidgas med ett väsentligt område.Upphandlingen av handikapphjälpmedlen kommer att omsättningsmässigt fäpraktiskt taget samma betydelse som nämndens övriga verksamhet. Jagdelar den uppfattning som förts fram av och som går ut på attett samarbete bör eftersträvas mellan UUH och Landstingens inköpscentral. Detbör ankcmma på UUH att undersöka förat-sättningar och former för ett sådantsamarbete. Jagansluter mig till hjälpmedelsgrappens förslag att upphandlingen främst bör skei den form som är vanlig inom statsförvaltningen, nämligen genom avropsavtalefter anbudsförfarande. Genom avropsavtal kan sjukvårdshuvudmännen frånleverantören rekvirera hjälpmedel i önskad kvantitet tilldet pris som anges i avtalet. Hjälptaedelsgruppenframhåller att många hjälpmedel förekommer i olika typer och utföranden. Vissaprodukter skiljer sig obetydligt från varandra. En centraliserad upphandlingkommer att leda till en viss be- gränsningav hjälpmedelssortimentet genom att tekniskt likvärdiga, konkurrerandeprodukter vägs mot varandra vid anbudsprövningen. Flera remissinstanserinstämmer i hjälpmedelsgruppens bedömning att en begränsning av det storautbudet av i stort sett likvärdiga produkter är önskvärd, inte minst för att ordinatöremaskall kunna överblicka sortimentet. Enligtmin mening bör det finnas ett icke obetydligt utrymme att inom tillgängligaresurser få. fram en rationellare hjälpmedelsförsörjning genom att manbegränsar sortimentet av likvärdiga hjälpmedel och att man vid upphandlingensystematiskt prioriterar sådana varianter som är fördelaktigast ur ekonomisksynpunkt. Jag föratsätter att UUH:s upphandlingsverksamhet kommer att skeenligt uppdrag givna av , som därvid har att beakta devariationer som föreligger beträffande hjälpmedelsbehov och hjälpmedelstyper.Inköpsverksamheten bör bedrivas i nära samarbete med handikappinstitutet.Kravspecifikationer beträffande hjälpmedlen bör anges av institutet. Ianslutning till hjälpmedelsgruppens förslag beträffande upphandlingsorganetsfunktioner förordar jag att UUH även får i uppgift att svara för att entillfredsställande statistisk redovisning kan erhållas över verksamheten medhandikapphjälpmedel. UUH bör vidare utarbeta anvisningar tUlsjukvårdshuvudmännen beträffande debiteringsnormer och debiteringsratiner inomområdet och kontrollera att dessa följs. Vidare bör UUH verka för att serviceoch reparationer - särskilt av kostsamma hjälpmedel - sker på ettändamålsenligt sätt. När det gäller de ortopediska verkstäderna bör UUH isamarbete med deras huvudmän verka för att alla möjligheter till effektiviseringav verkstädemas arbetsfoitner tillvaratas och för att enhetliga och enkla redovisningsra-tinerså långt möjligt tillämpas. Vidare bör det ankomma på UUH att beakta frågorrörande import och export av hjälpmedel. Däremot bör UUH enligt min mening inteägna sig åt projektutveckling. Hjälpmedelsgruppenföreslår att 1 milj. kr. av hjälpmedelsanslaget får disponeras för attinitiera och stimulera tillverkning av sådana handikapphjälpmedel för vilkadet - på grand av låg frekvens eller andra omständigheter - föreliggersvårigheter att etablera produktion pä gängse industriella villkor. Icke minstbör detta stöd inriktas på att främja tillkomsten av ändamålsenliga billigahjälpmedel även om dessa inte framstår som lönsamma för tillverkarna på kortsikt. Förslaget har tillstyrkts av remissinstanserna. Jag förordar i anslutningtill förslaget att 1 milj. kr. av anslaget Bidrag till vissa hjälpmedel förhandikappade får disponeras av för ändamålet. Jagförordar att Kungl. Maj:t ger och högskolori uppdrag att t. v. utföra vissa centrala upphandlingsfunktioner m. m. påhjälpmedelsområdet. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela anvisningar om UHH:sverksamhet inom nämnda område. upphandlingav hjälpmedel åt handikappade behöver nämnden tillföras personal med erfarenhetinom området. Jag beräknar under anslaget Bidrag till vissa hjälpmedel förhandikappade övergångsvis . att ställas till nämndens förfogande förtäckande av kostnaderna för erforderlig personal m. m. för ändamålet /73. Det ankommer på Kungl. Maj:t att föreskriva att tUl nämndenvid UUH skall adjungeras företrädare för hjälpmedelsområdet och förriksrevisionsverket vid handläggning av frågor rörande hjälpmedel. Statsbidragsreglemaför vissa enklare hjälpmedel Hjälpmedelsgrappenframhåller att de nuvarande statsbidragsbestäm-melsema förutsätter en arbetskrävandedetalj redovisning av statsbidragsunderlaget. I syfte att förenkla ochförbilliga rutinerna föreslår grappen att vissa enklare hjälpmedel skall kunnautlämnas av sjukvårdshuvudmännen utan detalj redovisning. För detta slagshjälpmedel bör huvudmännen enligt gruppens förslag erhålla kostnadsersättningi form av ett stående, till kostnaden avpassat samlingsbidrag från staten. Bidragsbeloppetbör fastställas att gälla , i första hand . Grappen föreslår att 136angivna hjälpmedel upptas på en särskild hjälpmedelsförteckning (förteckning B)och att statsbidraget till dessa hjälpmedel utgår genom samlingsbidraget. Föratt sjukvårdshuvudmännen skall erhålla samlingsbidraget krävs att de förbindersig att lämna ut dessa hjälpmedel till handikappade kostnadsfritt i enhghet mednuvarande praxis. Sjukvårdshuvudmännen föreslås vidare själva få bestämmavilka befattningshavare som skall ha rätt att lämna ut (ordinera) hjälpmedlen. Rejmissinstansema ställersig i princip positiva till förslaget om införande av ett samlingsbidrag tillde angivna hjälpmedlen. Man anser det angeläget att en förenkling kommer tillstånd och att huvudmännen lämnas största möjliga frihet, utan att detta minskarhandikappades möjligheter att få adekvata hjälpmedel. Vissa remissinstanserförordar att systemet med samlingsbidrag byggs ut. finner det angeläget att möjligheter skapas att förenklaoch förbilliga landstingens rutiner i fråga om enklare hjälpmedel. Eftersomhjälpmedelsgruppen föratsatt att överläggningar skall tas upp med förbundetanser sig förbundet inte kunna föregripa det slutiiga förhandlingsresultatetgenom att ta ställning för eller emot förslaget. Inte heller vill ta ställning till förslaget i avvaktan pä överläggningari frågan. För egen del finner jagdet angeläget att verksamheten med vanligen förekommande, enklare hjälpmedel gesen mera rationell utformning. Statsbidraget till sjukvårdshuvudmännenshjälpmedelsverksamhet är sedan gammalt knutet till kostnaden för varjeutlämnat hjälpmedel. Denna bidragskonstruktion kunde te sig naturlig dåhjälpmedelssortimentet i 1972: 24 42 stortsett endast utgjordes av proteser och andra ortopediska hjälpmedel.Utvecklingen har emellertid lett till att enbart de enklare hjälpmedel sominnefattas i det av hjälpmedelsgruppen föreslagna bidragssystemet för närvarandetorde ordineras och utlämnas i ett antal av minst 150 000 . En ersättningstyckevis kan inte anses rationell. Verksamheten med dessa hjälpmedel bör nu fäen enklare och övergripande utformning. Praktiskt taget alla remissinstanserhar också i princip intagit denna ståndpunkt. Överläggningarbör tas upp med företrädare för sjukvårdshuvudmännen beträffande deangivna frågoma. Dessa överläggningar bör syfta till att sjukvårdshuvudmänneninom ramen för sina uppgifter pä rehabiliteringsområdet svarar för verksamhetenmed de av hjälpmedelsgruppen angivna enklare hjälpmedlen. Formen förstatsverkets ersättning till sjukvårdshuvudmännen för deras verksamhet meddessa hjälpmedel bör fastställas i överläggningarna. Det ankommer på Kungl. Maj:tatt, sedan överenskonmielse nåtts med sjukvårdshuvudmännen, meddela debestämmelser som behövs, övriga hjälpmedel berörs inte av den föreslagnaförändringen. Nyabidragsregler för ortopediska skor m. m. Hjälpmedelsgrappenkonstaterar att utgick statsbidrag till ortopediska skor med ca 8mUj. Erfarenhetsmässigt utiämnas sådana skor i betydande utsträckning äventill personer med smärre fotdeformiteter, vilka visserligen kräver anpassningav skorna, men som inte; i och för sig innebär något handikapp i vanlig mening.Hjälpmedelsgrappen anser det rimligt att även den som ordineras ortopediskaskor får vidkännas den kostnad som ett skoköp normalt medför för envar ochföreslår att en egenavgift på . per par tas ut av den som blivit ordineradsädana skor. Besparingen för statsverket uppskattar grappen till drygt 1 milj.kr. Dessa medel bör enligt grappens mening kunna användas tiUangelägnare insatser inom hjälpmedelsområdet. Flertaletremissinstanser delar hjälpmedelsgrappens uppfattning att den som ordinerasortopediska skor bör betala ett normalt pris för skoma. Åtskilligaremissinstanser anför dock att avgiften bör sättas lägre än . och varadifferentierad, särskilt med hänsyn till barn och personer med onormalskoförslitning. Några remissinstanser avstyrker förslaget. Jagdelar hjälpmedelsgrappens principiella uppfattning och förordar att en egenavgiftinföres för ortopediska skor. Bestämmelserna bör dock utformas sä att särskildaregler eller differentierade avgifter kan fastställas för den mindre gmpp -huvudsakligen bam - där det av medicinska och sociala skäl får anses obilligtatt ta ut den angivna egenavgiften. 1972: 24 43 Maj:t att, efter hörande av , meddela närmarebestämmelser, som bör träda i kraft . Inomden ortopediska hjälpmedelssektom utgår statsbidrag till vissa hålfotsinlägg,som skiljer sig frän övriga inlägg genom sin konstraktion och funktion. Enligtav hjälpmedelsgrappen redovisade uppgifter tillverkades ca 30 000sådana statsbidragsberättigade inlägg. Den genomsnittiiga tillverkningskostnadenvar . Hjälpmedelsgruppen föreslår att den som ordineras sådant inlägg ifortsättningen skall betala den kostnad som inlägget betingar. Belastningen påhjälpmedelsanslaget för detta ändamål var under /71 drygt 1,4 milj.kr. Dessa medel bör enligt grappens mening kunna komma till bättre användningpå andra områden inom ramen för hjälpmedelsanslaget. Flertaletremissinstanser delar i princip grappens mening. Viss tveksamhet anförs dockmot ett generellt slopande av statsbidraget. Särskilt för vissa grapperhandikappade bam anses kostnaderna kunna bli pätag-Uga genom täta byten avinläggen. Några remissinstanser avstyrker helt förslaget. Föregen del ansluter jag mig till den principiella uppfattningen att statsbidragtill de angivna inläggen inte bör utgå generellt. Nuvarande bidragsmöjligheterbör dock bibehållas för personer som genom sina fotdeformiteter eller andramedicinska skäl är uppenbart handikappade och i behov av inläggen för sindagliga livsföring. Särskild hänsyn bör därvid tas tUl bam och ungdomar. Detankommer pä Kungl. Maj:t att, efter hörande av , meddelanärmare bestämmelser, som bör träda i kraft . Hjälpmedelsgrappentar i sitt betänkande upp frågan om definitionen av hjälpmedel förhandikappade. Gruppen påpekar att det bland de statsbidragsberättigadeortopediska hjälpmedlen finns artiklar som inte är att anse somhandikapphjälpmedel utan som terapevtiska hjälpmedel, dvs. de används i vissafall eller alltid som ett inslag i sjukvård. Gipsvaggor, halskragar och sträckkan i stor utsträckning räknas hit. Även en avsevärd del av stödkorsetternatorde ordineras i terapevtiskt syfte. Det är mänga gånger svårt att avgöra närsädana ortopediska hjälpmedel skall föras till ena eller andra grappen.Eftersom staten betalar kostnaderna för hjälpmedel åt handikappade, medansjukvårdshuvudmännen har att svara för de med sjukvården förenade kostnaderna,bör det emellertid så långt möjligt klarläggas om ett hjälpmedel skallhänföras till grappen hjälpmedel för handikappade eller ej. Deremissinstanser som tar upp dessa frågor tillstyrker överlag att överläggningartas upp mellan staten och sjukvårdshuvudmännen i syfte 1972: 24 44 attklargöra gränsdragningen mellan handikapphjälpmedel och terapevtiskahjälpmedel. anser för sin del att den nuvarandegränsdragningen över huvud taget mellan terapevtiska hjälpmedel ochhandikapphjälpmedel innebär problem för enskilda handikappade och börutredas. Jagdelar uppfattningen att det är angeläget att klart definiera vilka hjälpmedelsom är att betrakta som handikapphjälpmedel i ordets egentliga betydelse ochföljaktligen skall bekostas med statsbidrag enligt hjälpmedelskungörelsen. Engränsdragning bör därvid ske gentemot sådana hjälpmedel som har till ändamålatt tillgodose ett behov av sjukvårdskaraktär och vars tillhandahållande bedömsfalla inom sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde. I likhet med bl. a. statenshandikappråd anser jag att denna fråga bör närmare utredas. Jag avser attsenare föreslå Kungl. Maj:t att uppdra åt hjälpmedelsgruppen att företa dennautredning. Distributionoch finansiering av vissa förbrukningsartiklar Hjälpmedelsgrappenframhåller att de statsbidragsberättigade förbrakningsartiklama förhandikappade intar en särställning inom hjälpmedelshanteringen. Det gäller härartiklar huvudsakligen av engångsnatur, som fortlöpande förbrakas av denhandikappade. I den av fastställda hjälpmedelsförteckningenåterfinns som kostnadsfria förbrakningsartiklar bandage m. m. för colostomi-och Ueostomiopererade, injektionssprator och kanyler för diabetiker samtuppsamlingsanordningar m. m. för patienter med urininkontinens, urinretentionoch tarminkontinens. Artiklarna utlämnas vanligen i kvantiteter som är avseddaatt täcka en viss tids förbrakning. Deundersökningar hjälpmedelsgruppen redovisat frän detta område visar attförbrukningsartiklarna av sjukvårdshuvudmännen f. n. tillhandahålls iskiftande former. Enligt gruppens mening bör förbrukningsartiklamatillhandahållas kostnadsfritt genom landets ca 600 apotek. Därigenom uppnås engod geografisk spridning av utlämningsställena. Vidare tillhandahåller apotekenredan nu bl. a. hudskyddsmedel, tvättsprit och insulin, dvs. apoteksvaror ochläkemedel som mänga handikappade behöver i kombination medförbrukningsartiklar. En distribution genom apoteken förutses också kunnaförenas med personlig service till de handikappade. Beträffande vissutrymmeskrävande materiel kan kompletterande distributionsformer ifrågakommaom detta ur kostnadssynpunkt ställer sig fördelaktigt. Särskild uppmärksamhetbör ägnas åt apotekens service i glesbygder. Genomden föreslagna förändringen kan också uppköpen av förbrukningsartiklamarationaliseras. En central upphandling genom Apoteksbolaget kan enligtgruppens mening medföra påtagliga besparingseffekter. 1972: 24 45 Ianslutning tUl förslaget om ändrade distributionsformer för artiklarna förordarhjälpmedelsgrappen även ändrade finansieringsregler för dessa. Gruppen har isina överväganden stannat för att föreslå att de kostnadsfriaförbrukningsartiklarna skall finansieras genom sjukförsäkringen, enligt sammaregler som gäller för de kostnadsfria läkemedlen. Motiveringen är främst attdessa artiklar har ett nära samband med sjukvården. Totalkostnaden för deartiklar som enligt hjälpmedelsgruppens förslag skall ersättas av den allmännaförsäkringen kan f. n. beräknas tUl omkring 10 mUj. Ilikhet med samtiiga remissinstanser delar jag hjälpmedelsgruppens uppfattningatt en distribution genom apoteken bör vara en rationell form för tUlhandahållandeav förbrakningsartiklama. Apoteksbolaget har i sitt remissyttrande ocksåförklarat sig berett att ta på sig uppgiften. Bolaget begär emellertid skäligtrådram för att förbereda och organisera verksamheten. Jag förordar attdistributionen av de statsbidragsberättigade förbrukningsartiklama överförstill apoteken fr. o. m. . Förslagetom att de statsbidragsberättigade förbrukningsartiklama skall finansieras genomden allmänna försäkringen tillstyrks av samtliga remissinstanser. Jag förordaratt det genomförs och att förbrakningsartiklama fr. o. m. den 1 januari 1973finansieras genom sjukförsäkringen enligt samma regler som gäller för kostnadsfrialäkemedel. Jag avser att i annat sammanhang framlägga förslag till erforderligaförfattningsändringar. Medelsbehovetunder anslaget Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade kan - medbeaktande av gällande utbetalningsbestämmelser -för nästa budgetår beräknastill 135 milj. kr. Idetta anslagsbelopp för /73 har jag inräknat . tillpersonal m. m. för hjälpmedelsräd samt . förpersonal m. m. inom och högskolor förnämndens verksamhet med upphandling av handikapphjälpmedel. 1972: 24 46 Underåberopande av vad jag anfört i det föregående hemstäUer jag att Kungl. 1) godkänna de allmänna riktlinjer för organisationenav verksamheten med hjälpmedel för handikappade som jag har angett i det föregående; 2) tUl Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappadeför /73 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlätasproposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Inledning ........................................................... ... 2 Nuvarandeverksamhet ........................................ ... 3 Allmännasynpunkter........................................... ... 9 Hjälpmedelsrådi ............................ . 11 Upphandlingenav hjälpmedel .............................. 13 Statsbidragsreglernaför vissa enklare hjälpmedel..... . 17 Denortopediska hjälpmedelssektorn....................... . 19 Distributionoch finansiering av vissa förbrukningsartiklar 21 Allmännasynpunkter........................................... . 22 Hjälpmedelsrådi ............................ . 24 Upphandlingenav hjälpmedel .............................. . 26 Statsbidragsreglernaför vissa enklare hjälpmedel..... . 28 Denortopediska hjälpmedelssektom....................... . 30 Distributionoch finansiering av vissa förbrukningsartiklar 32 Departementschefen............................................. . 34 Allmäntom hjälpmedelsgruppens förslag................. . 35 Hjälpmedelsrådi ............................ . 36 Upphandlingenav hjälpmedel .............................. . 38 Statsbidragsreglernaför vissa enklare hjälpmedel..... . 41 Nyabidragsregler för ortopediska skor m. m............ 42 Vissagränsdragningsfrågor ................................. .. 43 Distributionoch finansiering av vissa förbrukningsartiklar 44 Anslagsfrågor ................................................. . 45 HemstäUan......................................................... . 46 ESSELTETRYCK, 1972 722032