prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 förordningen (1971: 257) omstorleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret1971/72 har detta procenttal satts till 100 för /72. För tidenden 1 juliden blir alltså uttagsprocenten densamma. Jagföreslår att uttagsprocenten även för tiden den 1 januariden fastställstill 100. Prop.1972: 90 32 Jag vill i detta sammanhang erinra om att den av beslutade skatteomläggningen medför ett inkomstbortfall för kommunernagenom att de beskattningsbara inkomsterna blir lägre, främst till följd av höjtgrundavdrag vid taxeringen. Kommunerna skall kompenseras för dettainkomstbortfall fr. o. m. . 1972: 60 föreslås vissa regler fördenna kompensation. Det slutliga skattebortfallsbidraget föreslås bliutbetalat över utgiftsanslag och utgå i form av tillskjutet skatteunderlag.Till grund för bidragsgivningen ligger ett beräknat skattebortfall förkommunerna på . Utöver de slutliga bidragen föreslåsförskott av skattebortfallsbidrag utgå fr. o. m. . Dessaförskott bör, i likhet med förskottsbetalningar av kommunalskattemedel,regleras över inkomstskattetiteln. Hänsyn härtill har tagits iriksrevisionsverkets beräkning av inkomstutvecklingen underinkomstskattetiteln. har på basis av nu gällandeskattebestämmelser beräknat inkomsterna av mervärdeskatt till 11 800 milj. kr.för /72 och till 13 000 milj. kr. för /73. Denhöjning av mervärdeskatten från som föreslås beräknas ökainkomsterna för /73 med ca 600 milj. kr. Inkomsttitelnmervärdeskatt bör således för /73 beräknas till 13 600 milj. kr. 1972: 95 föreslås vidare en skattehöjning påcigarretter. Inkomsterna av tobaksskatt bör därför för /73räknas upp med 30 milj. kr. i förhållande till beräkning.Jag föreslår att inkomsttiteln för detta budgetår förs upp med 1 638 milj. kr. De föreslagna höjningarna av skatt på sprit och skatt påvin beräknas också ge ökade inkomster under /73. Merinkomsternaberäknar jag till 35 milj. kr. för skatt på sprit och till 25 milj. kr. förskatt på vin. Inkomsterna under dessa titlar bör därför tas upp med 2 170 milj.kr. resp. 335 milj. kr. för /73. Den föreslagna högre skatten på pilsner, mellanöl ochstarköl föranleder en uppjustering av beräkning avinkomster från skatt på malt- och läskedrycker med ca 25 milj. kr. Inkomsttiteln föreslås bli uppförd med 645 milj. kr. Inkomsterna av särskild skatt på motorbränslen bör ocksåräknas upp för /73 som en följd av förslagen i prop. 1972: 95.Inkomsterna under denna titel bör tas upp med 913 milj. kr. för budgetåret1972/73, eller med 150 milj. kr. mer än vad beräknat. Jag vill erinra om att i sina nyaberäkningar av inkomsterna för /73 förutsatt bifall tillpropositioner som avlämnats till vårriksdagen före och i vilkanya regler eller förutsättningar för inkomstberäkningarna föreslås. Inkomster på totalbudgeten budgetåren1970/711972/73 (Milj. 1970/71 till ny beräkn. 1971/72 till ny beräkn. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. övriga tullar och acciser övriga inkomster på drift- Beträffande redovisarriksrevisionsvcrket en skrivelse från SJ varav framgår att verksamheteninnevarande budgetår beräknas medföra en intäktsbrist. Den belastning påstatsbudgeten detta innebär bör beaktas. Formerna härför torde senare fåunderställas Kungl. I avvaktan härpå anser jag att statsinkomsterna /72 bör justeras ned med avrundat 150 milj. kr. beräkningar i övrigt har jag intefunnit anledning att justera. Totalt innebär de av mig förordade avvikelsernaen ned-räkning av totalbudgetens inkomster i förhållande till riksrevisionsverketsberäkning med 150 milj. kr. för /72 och en uppräkning med 265milj. för /73. Jag beräknar således totalbudgetens inkomsterför /72 till 51 969 milj. kr. och för /73 till 56107 milj. kr. Min beräkning av de enskilda inkomsttitlarna pådriftbudgeten för /73 framgår av specifikationen i bilaga 5. Jag har i det föregående redogjort för förändringarna iförhållande till statsverkspropositionen i fråga om begärda investeringsanslagför /73. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 7 596milj. De för finansiering av dessa investeringar beräknade avskrivningsmedlensom bör anvisas på driftbudgeten uppgår till 1 049 milj. kr. De medel som inomresp. kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 1808 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 4739 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår avtabell 9. Kapitalbudgetens utgifter och /73 2 522 396 000 1 506 350 000 3 647 403 000 3 052 527 000 V. Fonden för låneun- 7 595 648 000 1 684 805 000 4 738 645 000 4 706 026 000 Jag har låtit upprätta förslag till investeringsplan ochinvesterings-stater för /73 med specifikation av de i planenangivna investeringsbemyndigandena (bilaga 7). Beräkning av totnlbudgeten för budgetåren 1971/72 och1972/73 Med beaktande av vad jag anfört i det föregående beräknarjag totalbudgeten för budgetåren 1971/72 och 1972/73 enligt tabell 10. Beräkningarna ger ett underskott i totalbudgeten på ca 4330 milj. kr. för /72 och ett underskott på ca 3 630 milj. kr.för /73. Underskottet för /72 är endastobetydligt större än det sorn angavs i finansplanen. För /73beräknades tidigare ett underskott på ca 3 280 milj. kr. Till statsrådsprotokollet i detta ärende torde få fogassom Bilaga 1: Reviderad nationalbudget för Bilaga 2: Långtidsbudget förperioden /731976/77 Bilaga 3: approximativa beräkningav budgetutfallet /72 Bilaga 4: förnyade inkomstberäkningför /73 Totalbudgeten budgetåren 1970/711972/73 (Milj. 1970/71 till 1971/72 till nen av rörliga krediter Bilaga5: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /73 Bilaga6: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till statsverkspropositionenför /73 Bilaga7: Förslag till investeringsplan och investeringsstater för /73 Bilaga8: Förändringar i riksstatsförslaget för /73 sedanstatsverkspropositionen Underåberopande av vad jag har anfört hemställer jag att Kungl. 1)godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2)till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för /73 anvisa följandereservationsanslag, nämligen Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar 3 000 000 Anskaffningav vissa skyddsrumsanläggningar 1 301 000 Prop.1972: 90 36 Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål 529 000 Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. Försvarets fastighetsfond 200 600 000 3) godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /73, 4) godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1972/73, 5) besluta attstatlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. förordningen(1947: 576) om statlig inkomstskatt, skall för /73 ingå ipreliminär skatt med 100 o/o av grundbeloppet, 6) godkänna attförskott av skattebortfallsbidrag regleras över inkomsttiteln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m., 7) godkänna minberäkning av driftbudgetens inkomster för /73 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 8) godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstater för /73, 9) påkapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkom.sttitelnLånemedel till 4 . Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. Bil.1 Reviderad nationalbudget för REVIDERAD NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1972 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementets sekretariat för ekonomisk planering ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. KapitlenIII, Utrikeshandeln samt VII, Investeringarna och IX, Kreditmarknadenhar helt sammanställts inom . Institutet har ävensammanställt avsnitten om industriproduktion och skogs-bmk i kapitel IV ochi huvudsak avsnitten om de disponibla inkomsterna och den privata konsumtioneni kapitel VI. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1972 med undantag för de avsnitt eller punkter där konjunkturinstitutetuttryckligen åberopas vilar på sekretariat förekonomisk planering där arbetet med nationalbudgeten letts av tfplaneringschefen . Utvecklingenav ekonomi 19701971 bär enligt de reviderade beräkningar som nuföreligger i huvudsak samma prägel av stagnation som framträdde i depreliminära kalkyler som framlades . Bmttonationalproduktenberäknad från användningssidan anges nu ha ökat med tre tiondels procent.Däremot räknas med något starkare nedgång i sysselsättningsvolymen mätt i antalarbetstimmar. Denna uppskattas nu till 1,6 »/o 19701971, vilket dock alltjämttyder på en synnerligen svag produktivitetsutveckling inom samhällsekonominunder . Påanvändningssidan har den svaga utvecklingen kommit att än mera markeras medavseende på den inhemska efterfrågevolymen. Efter en ytterligare nedjusteringberäknas denna nu ha sjunkit med knappt 2 o/o 19701971. Vad gällerutrikesbalansen har däremot skett en viss revidering i positiv riktning. I änhögre grad än tidigare framgår sålunda att det är den inträffade förstärkningenav bytesbalansen som överbryggat olikheten i fråga om utveckling mellan deninhemska efterfrågan som sjunkit och den totala produktionen som stigitobetydligt. Avde interna efterfrågekomponenterna är det i första hand den privatakonsumtionen för vilken utvecklingen 19701971 nu ter sig svagare än enligt depreliminära beräkningarna. För den privata konsumtionen blev utfallet fjärdekvartalet något lägre än som preliminärt beräknades fastän tendensen i och försig var uppåtriktad. sjönk härigenom den privatakonsumtionen i volym med 1 o/q. Eftersomde reala disponibla inkomsterna alltjämt beräknas ha stigitmed drygt 2,5"/» tyder kalkylerna fortfarande på en betydande ökning avsparkvoten. Denna beräknas ha stigit från 3,3 "/o 1970 till 6,6 o/o 1971och en uppgång av ungefärligen denna storlek kan dessutom som framgår avkapitel IX anses tämligen väl belagd ikreditmarknadsstatistiken. Ifråga om lagerinvesteringarna innebär de beräkningar som föreligger enupprevidering med ca 300 milj. kr. Däremot framträder en starkare nedgång förhandelns lagerinvesteringar. Handelns lagerhållning beräknas sålunda till fastapriser ha minskat med inemot . Det rör sig tydligen om enkraftig reaktion på den svaga försäljningsutvecklingen. I fråga om industrinslagerinvesteringar innebär de reviderade beräkningarna totalt sett en avsevärduppjustering, varvid färdigvarulagrens tillväxt ytterligare har markerats.Sammanlagt har lagerinvesteringarna svarat för den övervägande delen av deninhemska 'Beräkning från produktionssidan har givit en ökning av bruttonationalproduktenmed drygt I /. 1 Reviderad nationalbudget för 3 efterfrågevolymens nedgång 19701971. Även den slutliga efterfrågan dvs. bortsett från lager beräknas emellertid ha visat volymnedgång, dockendast med ett par tiondels procentenheter. I fråga omoffentlig verksamhet och investeringar har de reviderade beräkningarna medförttämligen begränsade justeringar i förhållande till de preliminära. Detförefaller sålunda att ha bekräftats att de kommunala investeringarna sjunkitmed 11 0/0 1971 och att den offentliga konsumtionens tillväxt avsaktat tilldrygt 4 0/0. Den av konjunktursituationen föranledda omläggningen av destatliga verksamhetsplanerna förefaller emellertid att i mindre utsträckningän som preliminärt antagits ha givit resultat som kunnat inregistreras . Tillväxten för statliga investeringar beräknas sålunda ha stannatvid 3,5 0/0 och för statlig konsumtion och investeringar sammantaget vid drygt4 0/0, vilket är mindre än som preliminärt angivits. Förbostadssektorn redovisas däremot, med 4,5 0/0, en något mindre investeringsnedgångän som preliminärt framkommit. För det privata näringslivets investeringarsynes utfallet ha blivit något lägre än som preliminärt beräknats. Totaltanges en volymökning med knappt 2 0/0. För industrins investeringar inberäknat de statliga industriföretagens har tillväxten reviderats ned från5 0/0 till 3 0/0 och för de privata industriföretagen synesinvesteringsvolymen överhuvudtaget inte ha stigit. Medanbilden av den inhemska efterfrågeutvecklingen förskjutits i negativriktning har även importutvecklingen för varor och tjänster 19701971 justerasned i volymtermer. har exportvolymen för tjänster och i någonobetydlig mån även för varor justerats uppåt. Exportvolymen beräknas sålunda hastigit med 5 0/0,1 medan importvolymen sjunkit med 5,5 0/0 och den förstärkningav bytesbalansen som härigenom inträffat motsvarande 2,10/0 avnationalprodukten kan sägas ha förhindrat en eljest möjlig nedgång av denna.I löpande värden har bytesbalansens överskott 1971 justerats upp med 120 milj.kr. till 910 milj. kr. För 19701971 redovisas därmed en förstärkning om 2,5miljarder kr. Med den oförändrat svaga utveckling som framträder förden totala produktionen har inte heller den beräknade arbetsvolymen för anställdajusterats avsevärt i förändringstal. Antalet utförda arbetstimmar föranställda anges ha sjunkit med 0,9 0/0 under det att antalet sysselsatta stigitmed 1,0 0/0. För samtliga förvärvsarbetande inberäknat företagare beräknasantalet utförda arbetstimmar ha sjunkit något mera eller såsom tidigare framhållitsmed 1,6 0/0. Detta innebär en justering nedåt med en tredjedels procentenhet.För antalet sysselsatta inom denna vidare kategori beräknas en ökning med 0,2 o/q. 1 Detta ökningstal har erhållits med den deflateringsmetodsom tillämpas i nationalräkenskapskalkylerna. Med de deflateringstal somanvänds i exportberäkningarna i kapitel III redovisas en exportvolymökning med3,. Prop.1972: 90 4 Vadgäller utvecklingen av priser, kostnader och löner har revideringarna gått imotsatt riktning. Konsumentprisernas uppgång under loppet av 1971 blev enligtlångtidsindex 7,5 0/0. Timförtjänstökningen för anställda 19701971 haruppräknats till 9,8 »/o i samband med att löneglidningstalet uppjusterats till2,8 0/0. Hämtöver har en upprevidering av de enskilda företagarnasinkomstökning medverkat till att tillväxttalen för faktorinkomster liksom ävenför disponibla inkomster förskjutits ca en halv procentenhet uppåt eller isamma grad som den beräknade implicita prisförändringen mellan årsgenomsnittenför 1970 och 1971. Den beräknade tillväxten för realt disponibla inkomster 197071 har således inte förändrats utan kvarstår som tidigare angetts vid 2,5 0/0.Timförtjänstökningen för speciellt industriarbetare uppskattas till 10 ä 110/0, vilket vid en internationell jämförelse förefaller att ligga klart undergenomsnittet för . Sammanfattningsvishar den ekonomiska utvecklingen 19701971 kännetecknats av att den totalaproduktionen stagnerat. Detta har inträffat vid bibehållen antalsmässigsysselsättning, dock i förening med en viss nedgång i antalet arbetande timmar.Samtidigt har skett en ökning av arbetslösheten och produktivitetsutvecklingenhar varit svag. Priser och timförtjänster har bibehållit en förhållandevis högstegrings-takt medan de realt disponibla inkomsternas stegringstakt varitmåttlig. Hushållens sparkvot har visat en plötslig stegring och den privata konsumtionenhar sjunkit i volym. Offentlig verksamhet och privata investeringar har haftmåttlig tillväxt. har bytesbalansen undergått en påfallande starkförskjutning i positiv riktning. Fastän exportvolymen blev större 1971 än1970, hämmades dess tillväxt av den internationella konjunkturdämpningen ochnågon ytterligare uppgång utöver den nivå som uppnåddes redan kring årsskiftet1970/1971 inträffade inte under loppet av 1971. I stället synes exportvolymenha fallit något tillbaka under andra och tredje kvartalen. Vissaav de mera markanta förändringar som inträffat inom ekonomi 1971 är avsådan karaktär att de genom sina återverkningar kan bli av stor betydelse såvälför utvecklingen som för den vidare framtidsbedömningen. Detta gäller isärskild grad sparkvotens ökning med direkta implikationer påkonsumtionsutvecklingen och vidare den svaga produktivitetstillväxten somkomplicerar prognoserna för sysselsättningsläget 1972. Av stor betydelse förSveriges ekonomi 1972 blir givetvis även i vad mån en mera expansiv utvecklingkan väntas för exporten efter den stagnation som varit förhärskande under störredelen av 1971. Ett spörsmål av stor vikt är likaså vilka resultat som 1972 kanpåräknas av de omfattande åtgärder som 1971 vidtagits i syfte att öka såväl deoffentliga investeringarna som näringslivets investeringar. Ehuru Sverigesekonomi 1971 i huvudsak präglades av stillastående eller inom vissa branschervikande produktionsutveckling kunde man 1 Revideradnationalbudget för 5 motslutet av året spåra visa tendenser till ett omslag. Såväl för exporten somindustriproduktionen innebar fjärde kvartalet en något mera positiv förändringän de närmast föregående kvartalen. Exportens sä-songsrensade kvartalsvärdensom trots successiv prisstegring i stort sett legat oförändrade från fjärdekvartalet 1970 fram till tredje kvartalet 1971 visade därefter en klar uppgångfjärde kvartalet, vilken åtminstone delvis bör ha haft volymmässig innebörd.Uppgången var särskilt påtaglig i fråga om skogsindustriprodukter menframträdde även för verkstadsprodukter och s. k. övriga varor. Industriproduktionenvar säsong-rensad på tillbakagång från fjärde kvartalet 1970 till tredjekvartalet 1971 men steg därefter någon procentenhet fjärde kvartalet. Slutligenbörjade också de säsongrensade kurvorna för arbetslöshet och lediga platser attförsiktigt röra sig i stabihserande riktning. Arbetslösheten visade sålundanedgång medan antalet lediga platser stigit . Denmed hänsyn till årstiden gynnsammare utvecklingstendens som sålunda börjadeskönjas på arbetsmarknaden har även varit märkbar ,något som dock knappast låter sig förklaras med hänvisningtill industriproduktionens utveckling. Under inflytande av höga färdigvarulageroch en förhållandevis svag orderingång från speciellt hemmamarknaden förefallernämligen industriproduktionen återigen att ha gått tillbaka första kvartalet1972, även om exporten kan ha fortsatt att utvecklas positivt. Det är undersådana omständigheter sannolikt att det i främsta rummet varit byggnadsverksamhetenoch de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som i övrigt vidtagits samt möjligenockså arbetstidsförkortningens återverkningar, som förklarar den fortsatt ihuvudsak gynnsamma tendensen på arbetsmarknaden . Deninternationella ekonomiska utvecklingen har 1972 intenämnvärt avvikit från de bedömningar som gjordes i den preliminäranationalbudgeten. Möjligen var den tveksamma tendensen närmastefter ännu mera uttalad än som ingick i förhandsbedömningen. Igengäld förefaller tillförsikten om en positiv konjunkturförändring föreutgången av 1972 nu ha blivit mera allmän. Avgörande för bedömningen av denförestående internationella konjunkturutvecklingen är liksom vid tillkomsten avden preliminära nationalbudgeten att söka fastställa när en vändning uppåt kankomma till stånd i och . Som en väsentlig uppgift framstårvidare att söka uppskatta hur markerad expansionen kan väntas bli i denamerikanska ekonomin 1972. Tillgängligakonjunkturindikatorer tyder på att det uppsving i den amerikanska ekonomin sominleddes vunnit avsevärd styrka. Detta har kommit till uttryck iutvecklingen av bostadsbyggandet och den privata konsumtionen. Den störstaosäkerheten i den inhemska efter- 1972: 90 6 frågan1972 knyter sig fortfarande till utvecklingen för de privata fastainvesteringarna. Trots det låga kapacitetsutnyttjande som fortfarande råder iden amerikanska ekonomin pekar emellertid de senaste investeringsenkäterna påatt en tämligen snar återhämtning är att vänta. Industrins investeringar kandärvid möjligen öka något i volym jämfört med . Bedömningenav den ekonomiska utvecklingen i framstår fortfarande ivissa hänseenden som osäker bl. a. till följd av varierande konjunkturtendenseri områdets större länder. Liksom i den preliminära nationalbudgeten för 1972förutses en tämligen utdragen återhämtningsprocess för den italienskaekonomin, medan en relativt stark tillväxt väntas fortsätta i , om äninte i samma takt som 1971. Med en fortsatt expansiv ekonomisk politik i Storbritannienförefaller en produktionstillväxt om 3 a 4 o/o där ligga inomräckhåll. Av central betydelse för den västeuropeiska konjunkturbilden 1972framstår dock den utveckling som den västtyska ekonomin kan komma att uppvisa. I inträffadeen uppgång av såväl industriproduktionen som orderingången men det är ännu ovisst huruvida detta representerade mera än enövergående reaktion sedan den omfattande arbetskonflikten hävts inommetallindustrin. Av större betydelse kan vara att de pessimistiska stämningarsom rådde inom det västtyska näringslivet märkbart förändrats till det bättre.Flera faktorer torde ha bidragit härtill. Valutaöverenskommelsen ,exempelvis innebar att den effektiva uppskrivningen av D-marken blev väsentligtmindre än vid de flytande kurserna . Likaledes skapadelöneuppgörelsen inom metallindustrin ett säkrare underlag förplaneringen i företagen. Vidare har beslutats att återbetala dentillfälliga konjunkturskatten om ca 6 miljarder . Under första halvåret 1972väntas den privata konsumtionen tillsammans med den offentliga sektornsefterfrågan vara tillräckligt motståndskraftig för att motväga inverkan av ensvag investeringsutveckling. Effekten av i första hand extraskattensåterbetalning kan beräknas bidra till en inhemsk efterfrågetillväxttillräckligt stark att skapa ett uppsving för lagerinvesteringarna. Nedgångeni industrins kapacitetsutnyttjande bör under sådana förhållanden begränsas ochen vändning uppåt för de privata investeringarna förefaller trolig föreutgången av 1972. För del torde bruttonationalprodukten likvälinte öka mer än 2 o/o 1972. FörVästeuropa som helhet kan den totala produktionen beräknas ökaobetydhgt snabbare än 1971, eller med inemot 3,5 o/o. En successiv ökning avtillväxttakten för området kan, liksom även för del, i huvudsak väntasinträda först . Eftersomtillväxttalen för länder 1972 med få undan- 1 Reviderad nationalbudget för 7 tag väntas bli lägre än den samtidiga kapacitetsökningenkan det såtillvida vara befogat att karakterisera det väntade förloppet som enåterhämtning i avkyld temperatur. Det efter japanska förhållanden lågakapacitetsutnyttjandet i detta land kan väntas få avsevärda återverkningar påde internationella marknadsförhållandena, även om den vidtagna uppskrivningenav yenen i och för sig bör utöva en återhållande inverkan på den japanskaexportens utveckling. Till bilden hör även att den amerikanska handelsbalanseni volymtermer kan väntas visa ett avsevärt positivt utslag . Beträffande prisbildningen kan det under sådanaförhållanden vara rimligt att förutsätta att den dämpning av prisutveckhngenför rå- och stapelvaror som inträdde i varje fall inte skall behövaåtföljas av något kraftigt återslag 1972. I stället finns goda möjligheter attdämpningstendenserna mera allmänt skall spridas till att även avse industriellafärdigvaror liksom överhuvudtaget senare bearbetnings- och distributionsled.Förutsättningarna härför bör vara någorlunda gynnsamma i ett konjunkturskedesom väntas komma att kännetecknas av begränsat efterfrågetryck, stigandeproduktivitet och inom vissa nyckelländer avtagande lönekostnadstillväxt. a. som följd av den försämring av bytesvillkoren somutlösts av dollarnedskrivningen kan någon förstärkning av den amerikanska bytesbalansentill löpande priser knappast påräknas , trots de beaktansvärdavolymeffekter som förutses. Detta torde ha varit en av orsakerna till dekänslor av osäkerhet inför de internationella betalningsfrågorna som tidviskom till uttryck . Betydelsefullt har emellertidäven varit att den amerikanska kortfristiga räntenivån sedan slutet av 1969legat lägre än den europeiska.