prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Uppgifternaför 1970 skiljer sig på några punkter från vad som angavs i den preliminäranationalbudgeten, då ännu endast hadegenomfört en ungefärlig anpassning till den nya SNI-indelningen. Källor: och . 1 Revideradnationalbudget för 89 formationatt döma fortfarande vara något nedåtriktad, vilket till en del torde förklarasav att en hel del företag i anslutning till arbetstidsförkortningen låtitproduktionen falla tillbaka. Detta är helt i konsekvens med att de storafärdigvarulager, som finns inom industrin (jfr avsnittet om lagerinvesteringarna)måste verka hämmande på produktionen . Företagensproduktionsplaner enligt den senaste konjunkturbarometern pekar också på enendast svag produktionsuppgång . Utvecklingen underförsta halvåret torde således komma att innebära stagnation eller endast enmycket svag produktionsökning i förhållande . Förandra torde man kunna räkna med en mera påtagligproduktionsuppdragning, då de depressiva effekterna av lagren bör ebba ut ochden prognoserade tilltagande ekonomiska aktiviteten bör slå igenom påproduktionen. Somframgår av tabell 1 beräknas den totala industriproduktionen för hela 1972komma att öka med ca 2 1/jämfört med . De högsta ökningstalen noterasför varven samt järn- och stålverk; för de sistnämnda är omslaget frånminskningen mycket kraftigt. Även för skogsindustrierna väntas enpåtaglig förbättring, medan tillväxten för den tungt vägandeverkstadsproduktionen beräknas bli mycket blygsam. förväntas produktionen komma att växa i tilltagande takt motbakgrund av den prognoserade stigande efterfrågan. Uppdragande verkar främstutvecklingen inom verkstadsindustrin vars produktion beräknas komma att ökakraftigt i en årstakt på efter den ovanligt svagautvecklingen och . Efterfråganpå järnmalm var svag på grund av den kraftiga avmattningen istålkonjunkturen i . Leveranserna från de svenska gruvorna sjönktotalt med ca i förhållande till 1970. Endast en ringa del avdenna nedgång gäller leveranser till inhemska stålverk. Exporten sjönk med ca5 1/i volym. Till följd av den svaga efterfrågan drogs järnmalmsbrytningenned och låg sedan kvar på den lägre nivån under resten avåret. Trots detta blev produktionsvolymen för hela 1971 högre än1970, vilket förklaras av bortfallet i samband med gruvstrejken i början av1970. Järnmalmsbrytningen uppgick därmed till ca 33,3 miljoner ton.Ökningen av malmlagren hos de svenska producenterna blev betydandeeller nästan . Efterfrågelägetunder 1972 väntas bli gynnsammare än 1971. Den internationella.stålkonjunkturen tycks vara på uppgång genom att neddragningarna av lagren avstål hos konsumenter och mellanhänder tycks ha upphört. En lageruppbyggnadskulle kunna bli en kraftig stimulans för flera stålverk som under hösten 1971arbetat med ytterst lågt kapaci- 1972: 90 90 tetsutnyttjande.Malmlagren hos förbrukarna är dock, speciellt i , mycket stora ochdetta leder sannolikt till att de svenska exportleveranserna förblir låga. Stålverken torde fortsätta att minska sinamalmlager men de svenska järnmalmsleveranserna beräknas dockkunna öka . Då malmproducenterna tordevara inställda på att hålla sina lager på rimlig nivå är det troligt att någonproduktionsuppdragning inte sker förrän . Mot dennabakgrund beräknas järnmalmsproduktionen bli oförändrad 19711972. Lagrenskulle därmed komma att öka ytterligare med , således betydligtmindre än . Underförsta förutses produktionen öka ytterligare, dock i långsammaretakt än , eftersom den betydande lagerhållningen vidgruvorna väntas verka dämpande på produktionstillväxten. Läget för de svenska järn-och stålverken präglades av en starkt vikande efterfrågan från såvälhemma- som exportmarknaden. Hemmamarknadsleveranserna minskade i ton räknat mednärmare jämfört med . Den svaga inhemska efterfrågan tordefrämst ha berott på den minskade produktionsvolymen vidverkstäderna. Den negativa effekten härav förstärktes ytterligare av enkraftig reducering av lagren av järn och stål inom branschen. Även varvensförbrukning av järn och stål ökade i betydligt långsammare takt änunder året innan. Liksom för verkstäderna skedde här en neddragning av järn-och stållagren. Denna var dock av betydligt mindre omfattning vartill kommeratt ett omslag skedde under loppet av året med en viss lageruppbyggnad underandra halvåret. Den minskade byggnadsverksamheten påverkade likasåförbrukningsutvecklingen i negativ riktning. Densvaga inhemska efterfrågeutvecklingen inom landet avspeglas också klart iimportutvecklingen, vilken liksom tidigare reagerade kraftigt påförändringarna i förbrukningen. Således minskade importen med nära 9 o/o ivolym 19701971. Densvaga västeuropeiska stålmarknaden med låg förbrukning samt försök tilllageranpassning drabbade de svenska järn- och stålverken ochexporten minskade med ca 3 1/i volym. Den svaga orderingångenfrån såväl hemma- som utlandsmarknaderna ledde till att orderstockarna, sombörjade falla fortsatte att sjunka successivt under hela 1971.Järn- och stålverken reagerade med att dra ned produktionen redan under senaredelen av 1970. Denna utveckling har sedan fortgått successivt under 1971.Totalt för helår minskade produktionsvolymen 19701971 med . Trotsproduktionsneddragningar samt långt neddraget kapacitetsutnyttjande 1 Reviderad nationalbudget för 91 Tabell FV: 2. Försörjningsbalans för handelsfärdigt järnoch stål, inkl. ämnen 19691972 ökade järn- och stålverkens färdigvarulager under de treförsta kvartalen 1971. synes dock en reducering avrelativt stor omfattning ha kommit till stånd. Enligt den senastebarometerenkäten ansåg dock ca hälften av företagen att färdigvarulagrenfortfarande var för stora i förhållande till produktionsvolymen. har produktionsutvecklingen bedömts medhjälp av en försörjningsbalans för handelsfärdigt järn och stål. Den inhemskaefterfrågan beräknas bli fortsatt svag, främstberoende på en låg förbrukning inom verkstadsindustrin och samtidiga fortsattaneddragningar av förbrukarlagren. En positiv effekt kan påräknas frånbyggnadsverksamheten. bedöms en förstärkning avefterfrågan äga rum i samband med en produktionsuppgång för verkstadsindustrinsamtidigt som lageravvecklingen upphör. Enligt marsbarometern synes exportorderingången ha väntsvagt uppåt och företagen räknar med en fortsattuppgång . Den prognoserade ökningen av exporten, vilkengrundar sig på företagens uppgifter i exportenkäten för järn och stål, bedömssålunda komma igång och fortgå i snabbare taktunder . Som framgår av kapitel III, utrikeshandeln, har exportenför helår beräknats öka med närmare 12 1/i volym 19711972, Den under loppet av 1972-ökade förbrukningen inom landetmedför en importtillväxt, vilken bedöms komma att äga rum främst , totalt för helåret beräknas ökningen komma att uppgå till ca 7 1/. Den här prognoserade utvecklingen av avsättningsläget förjärn- och stålverken väntas leda till att produktionen dras upp kraftigt redanun- 1972: 90 92 derförsta , som en fortsatt reducering av branschensfärdigvarulager väntas äga rum. Tillväxttakten i produktionen väntas öka underandra halvåret och totalt för helår bedöms produktionsökningen komma att uppgåtill 6 1/2 ä 7 o/o 19711972. Förförsta beräknas den inhemska efterfrågan tillta i snabbare takt;dels kan man räkna med en större förbrukningsökning inom verkstäder, delskalkyleras lagren hos förbrukare och handeln komma att öka. Producentlagrenväntas hållas ungefär oförändrade, varför man totalt sett kanpåräkna viss uppbyggnad av lagren av järn och stål inom landet. Den beräknadeinhemska efterfrågan väntas medföra en fortsatt relativt kraftigimporttillväxt som exporttillväxten dämpas. Den här skisseradeefterfråge- och lagerutvecklingen medför en fortsatt produktionstillväxt underförsta på ca 10 ä i årstakt. Produktioneninom icke-järnmetallverk steg med endast ca 1/19701971. Den låga inhemskaefterfrågan har visserligen till en del kompenserats av kraftigtökade exportleveranser av metallverkens produkter men producenterna drogsamtidigt kraftigt ned sina fär digvarulager, vilket förklarar den svagaproduktionsutvecklingen. För1972 torde den inhemska efterfrågan öka främst på grund av den betydandetillväxt av byggnadsverksamheten som väntas efter den kraftiga minskningenunder 1971. Det är troligt att exportleveranserna förblir höga underåtminstone . Färdigvarulagren var mycket låga i slutet av1971 och en uppbyggnad av dem väntas. Sammanlagt beräknas detta leda till attproduktionsvolymen 19711972 ökar med . Underförsta är det troligt att produktionen dras upp ytterligare somföljd av den betydande tillväxt som då väntas för verkstadsproduktionen. Produktioneninom hela sektorn järn-, stål- och metallverk visade föi ennedgång på ca 4 o/o. Produktionen19711972 beräknas med ovanstående utveckling för järn- och stålverk respektiveicke-järnmetallverk komma att öka med ca 6 1/. Underförsta förutses ökningstakten för produktionen ligga vid (i årstakt). Orderlägetinom varven kan fortfarande betraktas som gott. Orderstockarna som under desenaste åren varit exceptionellt stora kulminerade och hardärefter trappats ned något, då varven varit obenägna att ta nya order till deunder året sänkta priserna vid ny-beställning av fartyg. Orderingången under1971 var således endast ungefär hälften så stor som menorderstockarna bedömdes av företagen som lagom stora ochinnebär att sysselsättningen vid varven är tryggad till 1975. 1 Revideradnationalbudget för 93 Produktioneninom varven steg kraftigt , medan ökningen 1971 tycks ha stannat vid4 å . Den återhållande faktorn för en större produktionsuppgång har under1971 och då speciellt under första delen av året till övervägande del varitbristen på yrkeskunnig arbetskraft. Varven har emellertid och börjanav 1972 fått ett tillskott av arbetskraft, som kan beräknas ge utslag iproduktionsökningar framför allt och man kan med hänsyn härtillräkna med att det blir möjligt för varven att öka produktionen i något högretakt än . Föratt bedöma produktionsutvecklingen inom varven för hela 1972 har en kalkylgjorts inom baserad på de prognoser som föreligger överexport-, investerings- och lagerutvecklingen vad avser fartyg. Kalkylen pekarpå en produktionsökning på 6 å 19711972. Motsvarande kalkyl har gjorts förförsta men är då givetvis betydligt osäkrare. Den pekar på enproduktionsuppgång i något lägre takt. Efterfråganpå verkstadsindustrins produkter som låg på en hög nivå föllsuccessivt tillbaka . Verkstadsindustrins orderingång ökade totaltsett med drygt 1 0/0 j löpande priser 19701971 enligt statistiskacentralbyråns statistik för industrins leverans- och orderläge. Ökningen påexportmarknaden uppgick till ca 2 0/0, medan den på hemmamarknaden stannade vidca . Volymmässigt sett torde detta för totala orderingångens del innebära enminskning på 3 å . På hemmamarknaden föll orderingången snabbast underförsta halvåret, medan nedgången för exportmarknadens del inträffade underandra halvåret, allt säsongrensat sett. Elektroindustrin är den bransch sombäst lyckats hävda sin orderingång . Ilöpande priser räknat var orderstockarna /1972 störreän . Exportorderstockarna var lägre vidmotsvarande jämförelse, medan orderstocken på hemmamarknaden var högre.Den totala orderstockens volym som vid ingången av 1971 fortfarande varmycket stor sjönk alltså , beroende på den snabba reduceringen avexportorderstockarna. Deskiljaktiga tendensenia i orderstockens utveckling på hemma- ochexportmarknaden sammanhänger med leveransernas utveckling . Påexportmarknaden ökade leveranserna med närmare 18 0/0 i löpande priser19701971 enligt ovannämnda statistikkälla, medan hemmamarknadsleveransernaendast steg vid motsvarande jämförelse. Denvikande efterfrågan ledde till en avsevärd dämpning av produktionstillväxtenunder och därefter en sänkning av produktionsvolymen underandra halvåret som arbetstiden förkortades /vecka eftersemesterstängningen. 1972: 90 94 ökningen19701971 stannade vid 3 a 3 1/2 o/o enligt statistiska centralbyrånspreliminära produktionsvolymindex. Elektroindustrin svarade för den kraftigasteproduktionstillväxten. Enligtsenaste konjunkturbarometern minskade orderingången från hemmamarknadenytterligare jämfört med fjärde kvartalet 1971,medan orderingången från exportmarknaden var tämligen oförändrad. Drygt hälftenav företagen ansåg sig ha för liten orderstock i förhållande tillproduktionsnivån, vilket innebär att omdömet om orderstocken var något meranegativt än . Någon ökning av hemmamarknadsorderna föriitsesinte , medan företagen däremot räknat med ökadorderingång från exportmarknaden. Produktionsvolymensynes ha legat på en något lägre nivå än underfjärde kvartalet 1971. med fullt kapacitetsutnyttjande, somsjunkit successivt , drog sig ytterligare något nedåt under förstakvartalet. Denna andel är i det närmaste lika låg som vid bottenläget vidkonjunkturnedgången 1967. Företagen planerar ingen höjning avproduktionsvolymen ; däremot tyderproduktionsplanerna för på en måttlig uppdragning avproduktionen. Någonavgörande förändring i verkstadskonjunkturen väntas inte ske . Konsumtionen av verkstadsprodukter och maskininvesteringarnaförutses i stort sett stagnera efter en kraftig uppgång under andra halvåret1971 försäljningen av personbilar ökade exempelvis med säsongrensatfrån första efter att ha minskat successivt underloppet av 1970 och framför allt . Andra halvåret 1972beräknas konsumtionen ligga kvar på samma nivå som under första halvåret 1972och , medan maskininvesteringarna bedöms komma att vändauppåt. Av verkstadsenkäten och den internationella konjunkturbedömningen attdöma kan man för exportleveransema, som sjönk mellan halvåren 1971, räkna meden successiv uppgång särskilt markant . Dentotala lagerinvesteringen i verkstads-produkter, som föll mellan halvåren 1971,väntas sjunka ytterligare dock i avtagande takt.För andra halvåret kan man räkna med ungefär oförändrad total lagerinvestering ett kalkylerat omslag från en minskning till en ökningunder av verkstadsprodukter i råvarulager motvägs i det närmasteav beräknade ytterligare minskningar i övriga lagerinvesteringar. Någonproduktionsuppdragning har inte bedömts sannolik;däremot bör exportleveransernas och maskininvesteringarnas prognoseradeutveckling utgöra tillräckliga förutsättningar för enuppgång i verkstadskonjunkturen och därmed för en ökande produktion. 1 Reviderad nationalbudget för 95 Produktionsutvecklingen som helhet har bedömtsmed hjälp av en försörjningsbalans för verkstadsprodukter (tabell 3).iExportleveranserna beräknas stiga med i volym efter en ökning19701971 på . Leveranserna till hemmamarknaden beräknas åter ökaefter minskningen 19701971. Den privata konsumtionen av verkstadsprodukterkalkyleras stiga med drygt 8 0/0, varav bilkonsumtionen beräknats öka meddrygt efter att ha stagnerat 1970 1971. Investeringarna i maskinerprognoseras komma att stiga med hela ökningen faller på de privatainvesteringarna. Lagerökningen av färdigvaror förutsätts bli väsentligt lägreän ca 250 milj. kr. 1972 mot 750 milj. kr. Lagren av varor iarbete, som under 19691970 byggdes upp mycket kraftigt för att sedan hållastämligen oförändrade , beräknas dras ned . De totalainvesteringarna i lagren av verkstadsprodukter enligt balansen, vilka minskademed ca . 19701971, förutses därmed sjunka med ytteriigaredrygt 500 milj. kr. beräknas den ökade hemmamarknadsefterfråganresultera i en importvolymökning på framför allt är dettillväxten av maskininvesteringarna som i högre grad än tidigare väntastillgodoses genom ökad import. Produktionen inom verkstadsindustrin bedömsdärmed komma att stiga med endast drygt 1 0/0 1971 1972. tyder verkstadsenkäten påytterligare ökad tillväxttakt för exportleveranserna. Även för den privatakonsumtionen och maskininvesteringarna kalkyleras med högre tillväxttakt änunder . Vidare beräknas en moderat uppgång i den totalalagerinvesteringen ske i förhållande , hänförlig tillråvaror och varor i arbete. Dessa faktorer sammantagna borde åter möjliggöra enrelativt hög produktionstillväxt . Sågverkens exportleveranser ökade under första halvåret1971 ytterligare något från den höga nivån . Demycket stora leveranserna påverkades dock delvis av dengynnsamma väderleken och god tonnagetillgång och medförde lagerök- 1 Den import- och exportutveckling, som redovisas ibalansen, skiljer sig från den som presenteras i avsnittet om utrikeshandeln.Till en del beror avvikelserna på olika definitioner av begreppetverkstadsprodukter. Sålunda ingår här i såväl import som export t. ex. flygplanoch vapen. Framför allt förklaras emellertid skillnaden av att de import- ochexportprisindex som används i handelsstatistiken inte använts vid deflateringeni försörjningsbalansen, eftersom dessa sannolikt överskattat prisstegringarna.Pä basis av de informationer man får av exportenkäterna för verkstadsprodukterhar prisutvecklingen för exporten och importen bedömts och därvid har hänsyntagits till devalveringar och revalveringar i vilctiga import- och exportländersamt till den olika varusammansättningen i import och export. Det bör tilläggasatt de deflateringstal som används i dessa beräkningar inte heller är identiskamed dem som tillämpas vid nationalräkenskapernas fastprisberäkning av exporten. 1972: 90 96 Tabell IV: 3. Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl.fartyg 19691972 Investeringar i maskiner m. m. Denna balans mäter produktionen av de varor somdefinitionsmässigt klassificerats som verkstadsprodukter. Den visar förperioden 19631968 en systematisk underskattning jämfört med statistiskacentralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen (mätt iförädlingsvärde) inom verkstadsindustrin, definierad som de arbetsställen somhuvudsakligen tillverkar verkstadsprodukter, och för 19681969 enöverskattning. Avvikelsen torde emellertid inte enbart bero på dennadeflnitionsolikhet. Den långsammare produktionsökningen enligt balansen kansannolikt också hänföras till, dels systematiska fel i de på nationalräkenskapernagrundade beräkningarna av komponenterna på användningssidan och dels skillnadeni de prisdeflatorer som använts vid produktionsvolymberäkningarna resp. viddeflatering av nationalräkenskaperna. Försörjningsbalansens produktionsökningför prognosperioden korrigeras därför regelmässigt uppåt. ningar i flera importländer. En viss lageraweckling tordesedan ha skett, varför leveranserna blev lägre . Totalt uppgickexporten av sågade och hyvlade trävaror till 7,5 miljoner kbm enökning med drygt 8 o/o jämfört med . Denna starka tillväxt var i storutsträckning hänförlig till ökade marknadsandelar för svenska trävaror, då densammantagna importen till de viktigaste svenska avnämarländerna synesha minskat något. Efterfrågeutvecklingen på hemmamarknaden uppvisadeemellertid en diametralt motsatt bild. Den inhemska ordertillströmningenbörjade falla och fortsatte att krympa underhela 1971. Orsaken var främst att söka i den aktivitetsminskning inombyggsektorn som direkt resulterade i en minskad trävamförbrukning och indirektockså ledde till en sjunkande trävaruåtgång inom snickeri- och möbelindustrin.Den inhemska leveransutvecklingen påverkades dessutom av lagerneddragningarinom handeln och förbmkarsektorerna. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 97 Produktionstillväxtensom var hög stagnerade och drogssedan kraftigt ned för att begränsa de till följd av den vikandehemmamarknadsefterfrågan snabbt stigande färdigvarulagren vid sågverken. Föråret som helhet kom därmed produktionsökningen att staima vid omkring 3 0/0,medan nettolagerök-ningen i producent-, handels- och förbrukarledet beräknas havarit omkring en halv miljon kbm. Somframgår av avsnittet om. utrikeshandeln torde man kunna räkna med en ökning avVästeiuropas import av trävaror främst till följd av en ökadbrittisk import. bedöms möjligheterna till andelsvinster för desvenska trävarorna som goda. Totalt beräknas sålunda exporten kunna öka 19711972. Påherrunamarknaden beräknas ett snabbt omslag ske i leveransutvecklingen tmderförsta delen av 1972 till följd av den kraftigt stigande byggnadsproduktionen.För hela 1972 kalkyleras med en förbrukningsökning av ca 4 0/0. Produktionentorde med hänsyn till de kraftigt uppbyggda producentlagren komma att hållastillbaka särskilt . Med den ovan kalkyleradeefterfrågeutvecklingen skulle med ett antagande om en lagerminskning avstorleksordningen 350 000 m* produktionen komma att för hela 1972 blioförändrad jämfört med . Somen följd av en antagen minskning av byggandet i kalkylerasdet kanadensiska intresset för den västeuropeiska trävarumarknaden öka underförsta . Då trävaruimport inte fömtses öka inågon större omfattning beräknas den svenska trävaruexporten säsongrensatsjunka något . Hemmamarknadenantas emellertid fortsätta att absorbera en ökande kvantitet varför totalaleveranserna beräk- Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 19691972 1 000 kbm(barr- och lövträ) 6 815 5 840 3 610 2 230 -451 -650 6 900 6 -880 7 490 5 810 3 650 2160 500 -1030 8 130 6 020 3 750 2 270 - 350 -1030 4 1972.1 saml. Prop.1972: 90 98 nasbli i stort sett oförändrade. Med hänsyn till att producentlagren fortfarandevid utgången av 1972 torde vara relativt stora beräknas produktionen underförsta öka endast svagt. Inomgruppen träindustri exklusive sågverk försvagades avsättningsläget successivtunder 1970 och produktionen drogs ned mot slutet av året.Produktionsneddragningen fortsatte . skedde emellertid ett omslag i orderutvecklingen för de merkonsumtionsinriktade delarna möbelindustrin och gruppen övrig träindustri som orderingången till byggnadssnickerierna slutade falla ochproduktionskurvan vände uppåt . som helhet komdärför produktionsnedgången att stanna vid ca 3 o/o. Densenaste konjunkturbaroraetern avspeglar det förbättradeefterfrågeläget för deima delbransch speciellt då det gällerbyggnadssnickeriema. En produktionsuppgång tycks ha skett under förstakvartalet och planeras även . Kapacitetsutnyttjandetanges i konsekvens därmed ha ökat något. Motbakgrund av den prognoserade starka uppgången av byggnadsverksamheten och medhänsyn till den fömtsedda konsumtionsökningen beräknas produktionen inom dennabransch kunna öka 6 a 7 o/o 1971 1972 med tyngdpunkten av ökningen . Förförsta förutses produktionen inom gruppen träindustri exklusivesågverk ytterligare komma att dras upp. Ensummering av de olika utvecklingstendenserna inom träindustrins delbranscherinnebär för totala träindustrin en produktionsminskning 19701971 på ca 1 Vaoch en produktionsökning 19711972 på drygt 4 o/o. Världsmarknadenför avsaluma5,ra kännetecknades av ett markant omslag ileveransutvecklingen. Leveranserna av papperscellulosa från ochNordamerika sjönk med över och stannade vid 11,4miljoner ton. Största delen av importminskningen nära föllpå och orsakades främst av ett mycket kraftigt lageromslag. En såstor del som inemot av den starka importökningen under 1970hade gått till uppbyggnad av köparlagren och när lagren skarsned minst lika kraftigt förklarar således enbart lagerrörelserna en minskningav leveranserna på omkring . Avdet mycket kraftiga efterfrågeomslaget framgår också klart hur starktavsalumassasektorn påverkas vid en försvagning av massakonsumtionen.Avsalumassan utgör ju i så stor utsträckning en marginalpost ipappersindustrins totala råvaruförsörjning, då huvuddelen av massan producerasi integrerade massafabriker-pappersbruk. Produktionstakteninom den svenska massaindustrin var fortsatt hög under en stor del av trots den mycket kraftiga ned- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 99 Producentlagren steg därmed snabbt. Produktionen drogs sedansuccessivt ned under återstoden av 1971,, men den svaga leveransutvecklingenmedförde fortsatt kraftigt stigande färdigvarulager under de tre förstakvartalen. Lageraivån sjönk visserligen till följd av enkraftig stegring av leveranserna, men för. året som helhet kom ändå enbetydande lageruppbyggnad till stånd. Totaltför 1971 sjönk tillverkningen av papperscellulosa jämfört med omkring 150tusen ton till 3 460 tusen ton. Produktionskapaciteten ökade emellertid starkt19701971 och ett fullt kapacitetsutnyttjande skulle ha inneburit en produktionav omkring .