prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Halvskyddad sysselsättning.Den halvskyddade sysselsättningens omfattning är beroende dels avsituationen på arbetsmarknaden, där en hög och jämn sysselsättning ökarmöjligheterna lill arbetsplaceringi halvskyddad sysselsättaing, dels av de personalmässiga förutsättningarnaför arbetsförmedlingen att praktiskt och informativt verka för åtgärder avdetta slag. Andra faktorer som påverkar resultatet är arbetsgivarnas,arbelsledarnas och arbetskamraternas inställning till de handikappade. Under /70 utförde 1 265personer arbete i halvskyddad sysselsättning under 1 812 153 arbetstimmar.Under /71 var utfallet 2 620 560 arbetstimmar.Stalsbidragskoslna-derna uppgick tiU 6,8 milj. kr. Behovet av platser för halvskyddadsysselsättning är större än det redovisaderesultatet. Styrelsen anser att bidragen för anordnande av halvskyddadsysselsättning måste förbättras så att arbetsgivarnas merkostnad försysselsättning av handikappade kompenseras bättre. För att i någon mån täckaarbetsgivarnas fasta kostnader för de anställda bör en fast grundersättningutgå med . per individuell arbetsplats och år och därutöver etl rörligtbidrag på . för varje fullt anlal av 1 200 fullgjorda arbetstimmar.Verksamheten föreslås kunna omfatta nyanställning av handikappade även vidaffärsdrivande verk liksom i övrigt inom den statliga sektom där lämpligaarbetsuppgifter finns att tillgå. De föreslagnaförändringama väntas medföra att antalet individuella arbetsplatser /73 kommer att uppgå tiU 5 000. Medelsbehovet för den halvskyddade verksamheten beräknas tiUca 42,3 mUj. Skyddad sysselsättning.Antalet platser vid verkstäder för skyddad sysselsättning var vid slutet /71 sam- 1972:1 Bilaga 13 127 manlagt ca 12 500. Enligt av huvudmännen upprättadeplaner skuUe finnas ca 13 000 platser. Orsakerna tUl att antalet planerade platser inte har kommit liU ståndtorde bl. a. vara all kommuner och landsting uite har haft tillgång lillerforderliga investeringsmedel samt attanordnings- och driftkostnadema har stigit betydligt i förhåUande tUlstatsbidragens storlek. Då platsbehovet är avsevärt större än denplanerade utbyggnaden, är det angeläget att bidragen höjs så att huvudmännenskostnader åtminstone håUs oförändrade. Anordningsbidraget föreslås höjt från390 lill . per m och inom områden där förhöjt bidrag får utgå från 500tUl . Som styrelsen framhöll i föregående årsanslagsframställning föreligger stort behovav ralionaliseringsåtgärder vid verkstäderna för skyddad sysselsättning.Detta gäUer särskUt vid ändrad produktionsinriktning men också för att höjaverkstädemas produktion och lönsamhet. Det är också viktigt att arbetsplatsernaanpassas efter ergonomiska principer. Bidrag bör därför kunna utgå avkostnader för sådana ändrings- ellerombyggnadsarbeten som styrelsen har godkänt. Vidare bör statsbidrag utgå för ändringav befintliga eller anskaffning av nya maskiner som är nödvändiga för ändradproduktionsinriktning, framtvingad av t. ex. strukturomvandling inomverksamhetsområdet eller ändrade avsätlningsförhållanden. Bidrag för härberörda kostnader bör utgå efter samma regler som lill första uppsättningen avmaskiner. Statsbidrag till driften av verkstäderför handikappade föreslås för alla kategorier arbetstagare utgå med 5 000 kr.för varje fullt antal av 1 200 arbetstimmarunder förutsättning alt arbetstagaren får lön enligt gällande avtal. F,n, gäller att driflbidrag utgår med , för verkstadsplats, vUkenlill 1 200 limmar utnyttjas av arbetstagare som uppbär lön enligt avtal och harminst 1/3 arbetsförmåga, samt med , för verkstadsplals, vilkentiU utnyttjas av annanhandikappad arbetstagare. När nuvarande bidragsbestämmelser trädde ikraft beräknades en fjärdedel av samtliga arbetstagare vid verkstäderna stå utanför gällande a-vtalsöverenskommelse. Därefterhar emellertid nytt avtal träffats som omfattar samtiiga arbetstagare vid deskyddade verkstädema utom dem som är omhändertagna på vårdhem etc. Enligtdetta avtal verkar pensionsförmåner reducerande på arbetslagarnas löneförmånerså att huvudman har att utbetala lön endastupp till avtalsbestämmelsemas löneföreskrifter. Härigenom erhålls visslikformighet. Trots att huvudmännen tiU synes har lägre lönekostnader för de arbetstagare som uppbär pensionsförmåner uppkommeri regel högre totalkostnader på grand av ökat behov av tillsyn och handledning av arbetstagare med svårare handikapp. Genom förslagetberäknas också en administrativ förenkling komma till stånd. Prop.1972:1 Bilaga 13 128 Arbetslös person somgenom arbetsförmedlingen anställs vid skyddad verkstad utanför hemortenföreslås kunna få flyttningsbidrag enligt samma regler som gäller vidanställning på öppna marknaden. Kostnadsutvecklingen harmedfört ökade hyror för de huvudmän som förhyr lokaler för skyddadsysselsättning. Styrelsen föreslår därför att bidrag lill hyra liksom vidarbelsprövning och arbetsträning får utgå med hälften av hyreskostnaden, dockhögst . per m för fastighet uppförd efter 1964 och högst . per m- förövriga fastigheter. För fortbildning av föreståndare och arbetsledare vidverkstäder för skyddat arbete erfordras . Del totala medelsbehovetför skyddad sysselsättning beräknas till 118 milj. kr. I hemarbete sysselsattesden 450 personer. Behovet av hemarbete kommer enligtstyrelsens bedömning att öka bl. a. inom glesbygdsområdet. Antalet hemarbetarebedöms komma alt uppgå tUl 800 vid slutet av /73, Medelsbehovelberäknas tUl 2,5 milj, kr. Totalkostnaderna förprogrammet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade beräknas /73 till 834,3 milj, kr,, vartill kommer 16,7 milj. kr. För /71har styrelsen bemyndigats alt under vissa förutsättningar avskriva inomarbetsmarknadsverket uppkommande fordringar till belopp ej överstigande 3 000kr. I enlighet härmed har under budgetåret beslul fattats om avskrivning avfordringar lill ett sammanlagt belopp av . Avskrivningen avser tillstörre delen fordringar pä flyktingar, zigenare samt personer som erhållitstart- eller näringshjälp. Styrelsen hemställer omfortsalt bemyndigande att avskriva lånefordringar under /73. Överarbetsmarknadsstyrelsens förslag till ändring av bidragsreglerna för denhalvskyddade sysselsättningen har yttrande avgetts av utredningen rörande denskyddade sysselsättningen, som enligt sina direktiv har att överväga bl. a. omdelvis nya former av halvskyddad sysselsättning kan behöva anordnas för atttillgodose föreliggande behov. Utredningen har den principiella uppfattningenall arbetsförmedlingens åtgärder för handikappade i första hand skall la siktepå placering i den öppna arbetsmarknaden. Den halvskyddade sysselsättningen ären arbelsvårds-form som arbelsplatsmässigt är integrerad i det ordinariearbetslivet och som i många avseenden är all föredra framför de merinstitutionsbundna skyddade verkstäderna. Med hittillsvarande storlek påstatsbidra- 1972:1 Bilaga 13 129 get för halvskyddad sysselsättning har emellertidomfattningen av verksamheten blivit relativt begränsad. HärliU kommer altarbetsgivarna har ansett sig kunna ta emot endast sådana handikappadearbetssökande som har relativt måttlig nedsättning av arbetsförmågan. Följdenhar blivit all efterfrågan på t. ex. plats vid skyddad verkstad och påarkivarbele har stigit mycket kraftigt. Utredningen finner attarbetsmarknadsstyrelsens förslag, tillgodoser flera av de kriterier som börställas på en bra bidragskonstmklion. Det gäller bl. a. att bidragets storlekskall utgöra en tillräcklig stimulansfaktor och att all skälighetsbedömningbortfaller vid beräkning av bidragets storlek per rekvisitionsperiod. Ettbidrag som är delat i en fast och en rörlig del garanterar också arbetsgivarenviss ersättning för fasta kostnader, oavsett i vilken grad en plats utnyttjas.I styrelsens förslag saknas emellertid stimulans för arbetsgivarna altmedverka lill en gynnsammare löneulveckUng. Utredningen anser att dengenomsnittliga lönenivån för de anställda i halvskyddad sysselsättning liggerså lågt att en annan bidragskonstruktion bör övervägas och förordar attstatsbidrag får utgå av den bruttolön som har utbetalats tillarbetsta-gama. I bidraget bör byggas inell garanlibelopp om . Utredningenunderstryker nödvändigheten av att arbetsmarknadsverket får erforderligapersonalresurser för handläggning av verksamheten. Arbetsmarknadsstyrelsensexpert i utredningen har i ell särskilt yttrande förordat styrelsens förslag eller,om utredningens förslag genomförs, att bidrag utgår av utbetaladbruttolön. Överarbetsmarknadsstyrelsens och utredningens alternativa förslag har SAF, LO ochTCO avgivit yttranden. LO framhåUer alllönesättningen i den halvskyddade sysselsättningen, trots gällande bestämmelserom avtalsenlig lön, i många fall är otillfredsställande. Detta kan i viss månförklara den återhållsamma attityd som från facklig sida kan ha förekommit motverksamheten. LO ansluter sig i princip lill det av utredningen framfördaförslaget om statsbidrag av utbetalad lön. löneanknutet bidragmed visst garantibelopp tUlgodoser enligt LO:s mening bäst de fackliga organisationernassträvanden. En sådan bidragskonstruklion kan också stimulera såväl arbetsgivarnasom de fackliga organisationerna att medverka lill en utökning av verksamheten.Det är emellertid också angeläget att samtliga godkända platser utnyttjas ochall nuvarande regler, som innebär att bidrag utgår endast lill utnyttjadindividuell arbetsplats, bibehålls. En förbättrad bidragsgivning får inte ledatill att reglerna om överföring av redan anställd personal ändras.Verksamhetens primära syfte skall vara att öka möjligheterna för handikappadealt få anställning på den öppna marknaden. En intern överföring av redananställd personal 1 saml Nr 1. Prop.1972:1 Bilaga 13 130 ligger inte i linje med detta syfte, dåförelagen bör la ansvaret och kostnaderna för sådana anställda som det fordrasspeciella arbetsuppgifter för. LO har dock inte velat motsätta sig den praxissom efter hand har utformats och som innebär att högst individuella halvskyddade platser vid ett företag får vara besatta medpersonal som har överförts inom företaget. SAF betonar bl. a, attstatsbidraget tiU halvskyddad sysselsättning måste bättre anpassas lill rådandekostnadsläge och i likhet med nuvarande system ge arbetsgivarna kompensationför minskad produktivitet och dålig utnyttj andegrad av maskiner och lokaler,SAF tiUstyrker därför alt bidraget utformas med en rörlig och en fast del ochkan för sin del godta både och utredningens förslagtill bidragskonstruktion. All skälighetsbedömning av bidragets storlekbortfaller såväl enligt styrelsens som utredningens förslag. Utredningensförslag utgår från att ett löneanknutet bidrag medverkar tUl en gynnsammarelöneutveckling för de anställda i halvskyddat arbete. Genom att statsbidragetautomatiskt följer löneutvecklingen och därför behåller sitt relativa värde harutredningens förslag vissa fördelar men innebär att arbetsgivarna erhållermindre kompensation än enligt förslag. SAF delardärför de synpunkter som framförts av expert iutredningen, nämligen att bidraget bör utgå av utbetald bruttolön. Även TCO anser attbidragen tUl halvskyddad sysselsättning bör höjas så att arbetsgivarensmerkostnader för sysselsättning av handikappade kompenseras bättre. Därmedskapas en stimulans och ökat intresse för anställning av handikappade. TCOförordar utredningens förslag till bidragskonslruktion. Även om statsbidragetenligt bidragskonstraktion tiU en början blir någothögre och därmed stimulerar till en snabbare utbyggnad, har utredningensförslag den fördelen att statsbidraget automatiskt följer löneutvecklingen ochdärför på blir sysselsätlningsfrämjande, fömtom all del redan frånbörjan är löneutvecklingsbefrämjande. hartaklen i näringslivets strukturomvandling ökat markant. Den yrkesmässiga ochgeografiska omflyttningen av arbetskraft har medfört vidgade valmöjligheter ifråga om sysselsättning för stora grupper av befolkningen men också problem fördem som har svårigheter alt anpassa sig till förändringarna iarbetskraftsbehovet. Äldre och handikappade är ofta mindre rörliga än andra,både yrkesmässigt och geografiskt. Därtill kommer många arbetsgivares negativaattityd mot sådana arbetssökande. Den allmänt höga efterfrågan på arbetskraftsom rådde vid slutet av 1960-lalel och påver- 1972:1 BUaga 13 131 kadedärför inte dessa gruppers sysselsättningsmöjligheter i nämnvärd grad. har nya grupper av handikappade,ofta med grava ar-betshinder, kommit all efterfråga arbete. Mot denna bakgrund har särskilda åtgärderför äldre och handikappade beretts allt större utrymme inomarbetsmarknadspolitiken. Jämsides med en fortsatt utbyggnad av olika former avskyddad sysselsättning har strävandena i allt högre grad inriktats på åtgärdersom syftar tUl att dessa arbetssökande i ökad utsträckning skall kunna få ochbehålla anställning på den öppna arbetsmarknaden. Etl viktigt led har härvidvarit den av antagna lagstiftningen om anställningsskydd för vissa arbetstagare och vissa åtgärder för attfrämja sysselsättningen av äldre arbetstagare på den öppnaarbetsmarknaden. I anslutning härtill bararbetsmarknadsverket, som jag har framhållit, tUlförts särskildapersonalresurser dels för uppföljning, tillsyn och utplacering på den öppna marknaden av äldre och handikappade,dels för samråd med förelag och fackföreningar i fråga om att bättreanpassa arbetsplatserna till de anställdasfysiska och psykiska föratsättningar. har den yrkesinriktaderehabiliteringen bl. a. i form av arbelsprövning, arbetsträning och utbildningav svårplacerade byggts ut och differentierats med hänsyn lill kraven på denöppna marknaden. Också möjUghetema förarbetsgivare alt få bidrag till särskilda anordningar på arbetsplatsen, arbetsbiträde och halvskyddad sysselsättning m.m. har vidgats väsentligt. Bidragoch lån till motorfordon och anordnande av ökar dehandikappades möjligheter alt kunna få och behålla etl lämpligt arbete.Det torde inte råda några delade meningar om att dessa strävanden ävenfortsättningsvis måste ha hög prioritet. De åtgärder somfaller inom prograrhmet Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade' arbelsprövning och arbetsträning samt utbUdning avsvårplacerade är viktiga instrument när det gäller att karl-lägga de handikappadesarbetsfömtsätlningar och genom systematisk träning och utbildning förbereda deminför de krav som de möter på den öppna arbetsmarknaden. Liksom föregående år har lagt fram förslag om ändrade grunder föranordnings- och driftbidrag till avdelnmgar för arbelsprövning och verkstäder för arbetsträning. Anordnings- och driftbidragutgår enligt samma bestämmelser som gäller för verkstäder för skyddadsysselsättning. Utredningen rörande den skyddadesysselsättningen, som har att pröva bl. a.bidragsgivningen till verkstäder för skyddad sysselsättning, beräknaslägga fram sina förslag under innevarande år. I samband med prövningen av utredningens förslag torde ocksågrandema för bidragsgivningen till avdelning för arbelsprövning ocharbetsträning få behandlas. Jagär därför inte beredd att nu förorda ändring av bidragsgrander- 1972:1 BUaga 13 132 na.Vid oförändrade bidragsbestämmelser beräknar jag medelsbehovet förarbelsprövning tiU 8,7 (4- 3) milj. kr. och för arbetsträning liU 27,1 (4- 10) milj. kr. Under anslaget bör i enlighetmed styrelsens förslag beräknas . för utbildningav föreståndare och arbetsledare vid institutioner för arbelsprövningoch arbetsträning. Utbildning av svårplacerade.Anpassningskurser för att förbereda-vissa grupper av handikappade för andraarbetsvårdsåtgärder eller för arbetsanställninghar tUlkommit som ett komplement till bl. a. arbelsprövning ocharbetsträning. Kurser anordnas f. n. för rörelsehindrade, psykisktutvecklingsstörda saml syn- och hörselskadade. Liksom räknar jag med att behovet av platser för utbildningav svårplacerade kommer att öka. Jag beräknar därför medelsbehovet under /73 lill 32,4 (4- 8,5) milj. kr.Beträffande vUlkoren för utbUdningsbidrag till personer som genomgår utbildningför svårplacerade hänvisar jag till de förslag jag har lagt fram under det i programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet ingående delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. Det sammanlagdamedelsbehovet för de i programmet Rehabiliterings-och stödåtgärderför svårplacerade ingående delprogrammen bör således beräknas tiU 68,2milj. Härtill kommer programmets andel av arbetsmarknadsverkels administrationskostnader(se s. 65). I fråga ommedelsbehovet för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade får jag anföraföljande. Med hänsyn till betydelsen av att öka arbetsförmedlingensmöjligheter alt placera handikappade i anställning på den öppna marknadenförordar jag i likhet med ,att bidraget till särskilda anordningar på arbetsplatsen höjs från f, n. högst , till högst , per arbetstagare saml alt bidrag får utgå även lill handikappadsom är egen företagare eller friyrkesutövare och lill kostnader för expertundersökningar. Bidrag bör vidarekunna utgå lill såväl enskUda som offentliga arbetsgivare. Somarbetsmarknadsstyrelsen påpekar har antalet bidrag och lån till motorfordon stigit . Enstarkt bidragande orsak härtill synes varade införda bestämmelserna om slöd lill ersättningsanskaffning av motorfordon . Degenomsnittligt höga kostnaderna för btye av motorfordon, som orsakas bl, a, avspecialutrustning som är nödvändig av trafiksäkerhelsskäl, saml delförhållandel att fordonen i vissa fallbrukas i förhåUandevis begränsad omfattning motiverar enligt min meningatt behovet av ersättningsanskaffning bör-bedömas med hänsyn till såvälfordonets ålder som dess allmänna kondition från Irafiksäkerhetssynpunkl.Arbetsmarknadsstyrelsens förslag lill ändringar i grunderna för bidrag och lån är jag inte beredd alt tiUstyrka. Motbakgrund av vad jag har förordat i fråga om bidrag till särskildaanord- ningar på arbetsplatsen och arbetsbiträde samt det ökadeantalet ärenden rörandebidrag och lån till motorfordon beräknar jag medelsbehovel under deprogrammettill 26,1 (4- 9) milj. kr. Erfarenheterna visar att näringshjälp iökad omfattning har använts för all gesysselsättningsmöjligheter för handikappade och äldre arbetssökande, som avolika skäl inte kan arbelsplaceras i anstäUningar på den öppnaarbetsmarknaden men som har förmåga och kunnande att driva mindre förelag. Med hänsyn lill det ökade antaletansökningar och de förbättrade bidragsmöjligheter som har införts undersenare år beräknar jag medelsbehovel för denna verksamhet lill 15,4 (4- 5)milj, kr. Mot styrelsens förslag att benämningen mindre arbetsredskap ochverktyg skall ersättas med benämningen speciella arbetstekniska hjälpmedel harjag ingen erinran. Omfattningen avsärskilda beredskapsarbeten under / 73 bör som jag harnämnt tidigare under programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa beräknas på grundval av denvolym som kom lill utförande /71, Behovet av särskilda beredskapsarbeten för äldre ochhandikappade m. fl, kvarstår i stor utsträckning oavsett såvälkonjunkturutvecklingen som de olika åtgärder somvidtas i syfte att stärka dessa människors ställning på den öppna arbetsmarknaden. De särskildaberedskapsarbetenas omfattning och fördelning på olika arbetsobjekt under /71framgår av följande sammanställning. verken (tusental) (milj, kr.) (kr,) Vatten o, avlopp Natur- 0. landskapsvård Kultur- 0. fornminnesvård 1 Exkl. lönekostnadspälägg och sociala kostnader. ' Bruttokostnad före försäljning av tillverkadeprodukter. 1972:1 Bilaga 13 134 Den av arbetsmarknadsslyreisen förordadeökade satsningen på industriella beredskapsarbeten kan jag tUlstyrka endast ifråga om tUlfälliga insatser i samband med företagsnedläggningar. Sådanainsatser har i några faU bestått i att staten bar arrenderat företag som hargått i konkurs och drivit dessa som industriella beredskapsarbeten . Härigenom har såväl anstäUda ocharbetsförmedling som konkursförvaltning fått värdefullt rådrum för omställningen.Jag finner del lämpUgt att ytterligare försök får göras med åtgärder av dettaslag. IndustrieUa beredskapsarbeten avandra slag kan i allmänhet inte startas och avvecklas på så kort lid somär önskvärt. Permanenta skyddade verkstäder drivs f. n. normalt i kommunalregi, och jag anser att man bör avvaktaresultatet av utredningen rörande den skyddade sysselsättningen innan statenengagerar sig ytterligare som huvudman för dylika arbetsplatser. Jag beräknar ettmedelsbehov av 353 (4- 26) milj. kr. för särskUda beredskapsarbetenunder nästa budgetår. Vid budgetårels slut bör redovisa hur stortbelopp som har förbrukats för väg- ochgatuarbeten. Detta belopp bör räknas av mot automobUskattemedlen,Uppskattningsvis kan beloppet anges till 50 milj. kr. Arkivarbetena bar under det senaste åretökat snabbt i omfattning. Det belopp som för innevarande budgetår bar tagitsupp för verksamheten har beräknats under antagandet att antaletarkivarbetsplatser utgör 10 000, vilket gäller som riktpunkt förarbetsmarknadsstyrelsens planering. Ärenden om löneförmåner vid arkivarbeteoch musikerhjälp handläggs av en hos inrättadlönedelegalion som i vissa fall dock kanöverlåta prövningen till länsarbetsnämnd. Som jag anmälde slatsverksproposilion (bil. 67) finns inte något hinder för att kollektivavtal skall kunnaträffas även för i arkivarbele sysselsatta.Efter framställning från TCO:s statstjänstemannasektion har Kungl. Maj:tuppdragit åt att i samråd med ta upp förhandlingar om löne- och övrigaarbetsvillkor för denna grupp. En sådan avtalsreglering torde medföra altlönedelegationens sammansättning bör ändras, eftersomarbetstagarrepresentation då ej längre är motiverad. En allmän översyn av arkivarbetet ochmusikerhjälpen har gjorts inominrikesdepartementet och redovisats i promemorian (Ds In 1971:15) Beredskapsarbete inom kontor och förvaltning. Jag räknar inte med all deförslag som har förts fram i promemorian kommer att påverka medelsbehovet /73. Trots de ökade insatsema för att förbättra de äldres och dehandikappades möjUgheter att få och behålla anställning på den öppna marknadenmåste man utgå från att särskUda sysselsättningsskapandeåtgärder i form av arkivarbete blir nödvändiga också . Förarkivarbete beräknar jag för nästa budgetår ett belopp av 193 (4- 29) milj. kr. Prop.1972:1 Bilaga 13 135 Nuvarande bidragssystem för den halvskyddade sysselsättningeninnebär i princip att företag som anordnar sådan verksamhet erhåller bidrag med2 . per belagd plats och halvår. Systemet som infördes på försök år 1967har inte gett åsyftat resultat. har därför lagt framförslag till ändrade grunder för ersättning vid halvskyddad sysselsättning.Förslaget innebär all del nuvarande bidraget ersätts med dels ett fast bidragom . och belagd arbetsplats, dels etl rörligt bidrag om 5 000kr, för varje fullt antal av som vid företagel fullgörs iverksamhetsformen. Utredningen rörande denskyddade sysselsättningen, som enligt sina direktiv har att överväga om delvisnya former av halvskyddad sysselsättning kan behöva anordnas för alttillgodose föreliggande behov, konstaterar i sill remissyttrande överstyrelsens förslag att den halvskyddade sysselsättningen är enarbelsvårdsform, som arbelsplatsmässigt är integrerad i det ordinariearbetslivet och som i många avseenden är att föredra framför de merinslitulionsbundna skyddade verkstäderna. Utredningen finner allarbetsmarknadsstyrelsens förslag uppfyller flera av de kriterier som börställas på en bra bidragskonstruklion. Förslaget stimulerar emellertid enligtutredningens mening inte påtagligt lill en gynnsammare löneutveckling.Utredningen förordar därför att statsbidraget fastställts till av denbruttolön som betalas ut till de anställda, dock som ett garanlibelopp , och anställd. Utredningens förslag tillbidragsutformning tillstyrks av LO och TCO, SAF kan för sin del acceptera såvälarbetsmarknadsstyrelsens som utredningens förslag till bidragskonslruktion menyrkar att bidragsprocenten bestäms till 50, Möjligheten alt beredahalvskyddad sysselsättning bedömer jag som ett värdefullt inslag i åtgärdernaför alt inpassa personer med olika slag av handikapp i arbete vid företag påden öppna arbetsmarknaden.