prop · FV0366 · 1972-12-31 00:00:00 — Med iakttagande av att namn på den, som redan tilldelats plats iordningen för utseende av ersättare till det namn sammanräkningen avser, ansessåsom obefintligt, skall röstvärdet tillgodoräknas det namn som står främst påsedeln. Den vars rösttal är högst erhåller plats i ordningen. Mellan likarösttal skall skiljas genom lottning. 1.Mandaten i förde las av centrala valmyndigheten på grundval av sammanräkningspro tokollen och med tillämpning av 1619§§ riksdagsordningen. Myndighetenfastställer även vilka personer som skola erhåUa mandaten. 1.Mandaten i förde las av centrala valmyndigheten på gmndval av sammanräkningspro tokollen och med tUlämpning av 16 19 §§ riksdagsordningen. Myndigheten fastställer även vilka personer som skolaerhålla mandaten som ledamöter. 2 Fömtvarande 82 § upphävd genom 1968:182. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har i en valkrets ordning enligt 81 § icke bestämts mellan tillräckUgt många namn för att de mandat som ett parti erhåUit i valkretsen skaU kunna besättas med kandidater, skall Konungens befallningshavande på anmodan av centrala valmyndigheten vid ny förrättning, som kungöres enligt 76 §, återupptaga sammanräkningen för att bestämma ytteriigare namn i ordningen. Har enligt sammanräkningsprotokoll samma kandidat fått plats i ordning enligt 81 § i mer än en valkrets eller för mer än ett parti och skulle han till följd därav erhålla mandat i mer än en valkrets eller för mer än ett parti, skall han tillträda det mandat, för vilket hans jämförelsetal är störst. Mellan lika jämförelsetal avgöres företrädet genom lottning. Vid fastställandet av vem som skall erhålla mandat, som han ej tiUträder, anses det som om han ej varit kandidat vid valet. Centrala valmyndigheten 3. Sedan mandaten besatts tillkännagiver ofördröjligen valets med riksdagsledamöter, skaU cen- utgånggenom kungörelse i allmänna tidningarna. Genom kungörelsens införande ärvalet avslutat. Måste centrala valmyndighetens förrättning enligt dennaparagraf uppskjutas eller avbrytas, skola sammanräkningsprotokollen frånvalkretsarna och övriga handlingar som röra valet läggas i säkert förvar. Efterförrättningens slut skola de handlingar som röra valet förvaras till utgångenav den tid valet gäller. trala valmyndigheten på grundval av den enligt 82 §bestämda ordningen mellan kandidatnamnen utse lika många ersättare för varjeledamot, som det parti, för vilket ledamoten blivit vald, fått mandat ivalkretsen, dock minst tre. Därvid skall bortses från namn på den som genomvalet utsetts tiU riksdagsledamot. Har ersättare för ledamot ej kunnat väljas tiU det antalsom föreskrives i första stycket, skall centrala valmyndigheten till ersättareutse den kandidat som inom valkretsen står i tur att erhålla mandat förpartiet och som icke redan valts till ersättare för ledamoten. Finnes icke påpartiets valsedlar någon som sålunda kan väljas, bestämmer centrala valmyndighetenmed tillämpning av 18 § riksdagsordningen annan valkrets, från vilkenersättaren skall utses. I denna valkrets väljes till ersättare den som ståttnärmast i tur att erhålla mandat för partiet. För ledamot får finnas endast en Föreslagen lydelse ersättare enligt detta stycke. Äro ejersättare valda till föreskrivet antal, skall därvid bero. Om detbehövs för tillämpning av föreskrifterna i första eller andra stycket, skaUKonungens befallningshavande på anmodan av centrala valmyndigheten vid nyförrättning, som skaU kungöras enligt 76 §, återupptagas sammanräkningen föratt fastställa ordning enligt 81 eller 82 § mellan namnen på partis valsedlar. Fullmakt för riksdagsledamot utfärdas av centralavalmyndigheten. Sådan fullmakt skall hava följande lydelse: "har för av , räknade från och med den 1 fanuari . . .(år)" (eller om valet hållits på grund av förordnande enligt 108 §regeringsformen: "för tiden till den 1 fanuari. . . fårj");"utsetts tiU ledamot av för. . . (partiets namn) i. . . (valkretsensnamn) varom detta länder till bevis och fullmakt." Ort och tid. tillkännagiver ofördröfligen valets utgång genom kungörelse iallmänna tidningarna. Genom kungörelsens införande är valet avslutat. Måstecentrala valmyndighetens förrättning enligt denna paragraf upp-skfutas elleravbrytas, skola sammanräkningsprotokollen från valkretsarna och övrigahandlingar som röra valet läggas i säkert förvar. Efter förrättningens slutskola de handlingar som röra valet förvaras tiU utgången av den tid valetgäller. Harnågon, som blivit vald till riksdagsman, avsagt sig uppdraget eller eljestavgått före utgången av den tid, för vilken han blivit vald, då skallKonungens befallningshavande ofördröjligen vid offentlig förrättning, varomsenast dagen förut kungörelse anslås offentligen och införes i ortstidningar,verkställa ny röstsammanräkning inom det parti, för vilket den avgångne blivitvald. Harantalet ersättare för en riksdagsledamot nedgått till hälften eller därundergenom att ersättare utsetts till ordinarie ledamot eller avgått, skallcentrala valmyndigheten med tillämpning av bestämmelserna i 85 § 3 mom. ommöjligt utse två nya ersättare. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid den nya sammanräkningen tages hänsyn blott tiU devalsedlar, vilka gällde för den avgångnes namn vid den sammanräkning, då namnettilldelades plats i ordningen. Varje valsedel gäller såsom hel röst. Mediakttagande av att namn å någon, som blivit genom valet utsedd tillriksdagsman, anses såsom obefintligt, skaU röstvärdet tillgodoräknas det namn,som står främst av de för den avgångne riksdagsmannen särskilt upptagnaefterträdarenamnen, eller, om sådant namn ej finnes, det namn för själva riksdagsmannavalet,som står främst å sedeln, eller, om ej heller sådant namn finnes, det namn, somstår främst bland samtliga efterträdarenamnen å sedeln. Den som fått högstarösttalet skall intaga den avgångnes plats i ordningen. Mellan lika rösttalskilje . Vid förrättning för ny sammanräkning skall Konungens befallningshavandei protokoU upptaga de föreliggande omständigheterna och angiva vem som skallintaga den avgångnes plats i ordningen. Efter sammanräkningens avslutandeskall protokollet uppläsas och valsedlarna åter inläggas under försegling.Protokollet tillställes ofördröjligen centrala valmyndigheten. Lag samma vare, där riksdagsman, som blivit utseddefter sammanräkning enligt 1 mom., avgått före utgången av den tid, för vilkenhan blivit utsedd. Vid den nya sammanräkningen skall såsom förut hänsyn tagasblott till de valsedlar, som gällde för den först avgångnes namn vid den Nuvarandelydelse sammanräkning, då namnet tilldelades plats i ordningen. Finnes i fall, som avses i 87 §, icke på valsedlarna namn på någon kandidat, som kan intaga den avgångnes plats i ordningen, skall detta angivas i protokollet över förrättningen. Det ankommer i sådant fall på centrala valmyn digheten att med tillämpning av 18 § riksdagsordningen flytta mandatet till annan valkrets. Man datet tillfaller där den, som vid sfälva riksdagsmannavalet stått närmast i tur att erhålla mandat. Kan mandatet icke besättas i någon valkrets, skall det vara obesatt under återstoden av val perioden. Om det behövesför tillämpning av föreskrifterna i första stycket, skall Konungens befallningshavandepå anmodan av centrala valmyndigheten vid ny förrättning, som kungöres på sätti 76 § sägs, återupptaga sammanräkningen för att fastställa ordning mellan denamn å partis valsedlar, vilka avse sfälva riksdagsmannavalet. Bestämmelsernai första och andra styckena äga tillämpning även när fel, som på besvär överden omedelbara utgången av valet förklarats ha förekommit, är sådant att detef kan avgöras, vem som i valkretsen bör intaga den avgångnes plats iordningen. Avgårriksdagsman, som ut setts enligt denna paragraf, före utgången av den tid, för vilken han blivit utsedd, anses han vid tillämpning av 87 § ha blivit vald vid sfälva riksdagsmannavalet. Avgår riksdagsledamot före utgången av den tid för vilkenhan blivit vald, utser centrala valmyndigheten till ny ledamot i den avgångnesställe den ersättare, som enligt den mellan ersättarna bestämda ordningen,står i tur att inträda. Kan mandatet icke besättas med ersättare, skall detvara obesatt under återstoden av valperioden. Har den blivit ny ledamot som enligt 85 § 3 mom. andrastycket varit utsedd till ersättare för den avgångne ledamoten, skola för honomutses ersättare med till-lämpning av bestämmelserna i 85 § 3 mom. Har mandatetflyttats från en valkrets till en annan, skall därvid anses som om mandatetvid valet tilldelats sistnämnda valkrets. Ersättare för annan ledamot, somträtt i stället för avgången ledamot, äro de som skulle ha varit ersättare förden avgångne ledamoten. Sedanny ledamot utsetts i avgången ledamots ställe eller det fastställts att nyledamot icke kunnat utses, utfärdar centrala valmyndigheten kungörelse därom i aUmännatidningarna. Har ny ledamot utsetts, utfärdar myndigheten fullmaktför honom. Fullmakt för ledamot av som utsetts i avgångenledamots ställe skall vara av följande lydelse: "Sedan"N.N. "utsetts tiU ledamot av för. . . (partiets namn) i. . .(valkretsens namn) för en tid årfrån och med den 1 januari. . .(år)" (eller om den avgångne utsetts först efter treårsperiodens början:"för tiden till . . . I"), "men detta mandatblivit ledigt, har efter ny sammanräkning" (eller om 88 § tUlämpats:"efter flyttning av mandatet till. . . jvalkretsens namnj") N.N. "utsetts att inträda som ledamot av på det lediga mandatet förtiden till . . . (år)" (eller om förrättningen hållits företreårsperiodens början; ""); "varom detta ländertill bevis och fullmakt." Ort och tid. utfärdar kungörelse i allmänna tidningarna om utgången avförrättning, som avses i 87 § första stycket eller 88 §. Förrättningen ärdärmed avslutad. För den som blivit utsedd till ledamot av ellertill ersättare utfärdar centrala valmyndigheten genast bevis. I beviset skallanges namnet på den som blivit utsedd, valet, tiden för man-3 Förutvarande 90 § upphävd genom1963:127. 3* 1972. 1 saml Nr 66 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse datet samt det parti och den valkrets som mandatettilldelats. Bevis för ersättare skall tillika ange för vilken eller vilkaledamöter han utsetts till ersättare samt, om flera ersättare utsetts för sammaledamot, ordningen mellan dessa. Utses ledamot enligt 88 § första stycket eller ersättareenligt 87 § första stycket eller 88 § andra stycket skall i beviset dessutomanges från och med vilken dag han utsetts. Har ersättare eller ny ledamotutsetts i annan valkrets än den som mandatet vid valet tilldelades, skallbeviset även innehålla uppgift om den valkrets, där ersättaren eller den nyeledamoten blivit utsedd. Som bevis gäller utdrag ur protokoll eller annan handlingfrån förrättning vid vilken ledamoten eller ersättaren blivit utsedd. skall översända avskrift av protokollet till talman. Denna lag träder i kraft nar de förslag till ändringar iregeringsformen och riksdagsordningen, som antagit som vilande medanledning av proposition nr 66 tUl riksdag slutligt antagits ocherhållit kraft av grundlag. De nya bestämmelserna i 59 § fjärde stycket om valsedelsutformning såvitt gäller det sätt varpå namnen skall upptagas och det antalnamn som högst får upptagas på sedeln samt i 80 § andra och fjärde styckenaäger dock tillämpning i fråga om val som avser tid uteslutandeefter utgången av . Vid sammanräkning enligt 76 § av de vid valet avgivna rösterna skall bestämmaoch i protokollet över förrättningen ange ordningen mellan så många namn påvalsedlarna för varje parti som beräknas behövas för att centrala valmyndigheten,när förslagen till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen slutligtantagits och erhållit kraft av grundlag, skall kunna utse ersättare tUl föreskrivet antal för varje parti. Visar detsig därvid att ordning måste bestämmas för ytteriigare namn på partiernasvalsedlar, skall på anmodan av centrala valmyndigheten och underiakttagande av bestämmelserna i 82 § i dess nya lydelse återupptaga sammanräkningenoch därvid bestämma ordningen mellan erforderligt antal namn. Om sådanförrättning skall kungörelse utfärdas enligt 76 §. Utdrag av protokoU över justitieärenden, håUet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, Tf. chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omersättare för riksdagsledamöterna och anför Gmndlagberedningen' har i ett dagtecknatbetänkande (SOU 1970:17) Ersättare för riksdagsledamöterna föreslagit att detskall finnas ersättare för riksdagsledamot som beviljats ledighet eller som ärriksdagens talman eller som tillhör statsrådet. Betänkandet har remissbehandlats. Yttranden över det haravgetts av regeringsrättens ledamöter, dåvarande centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden (CFU), länsstyrelserna i , , ,, , , och samt 1965års valtekniska utredning (VTU). Dessutom har () kommit in med en skrivelse i ämnet. iNorrbottens län har till sitt yttrande fogat yttranden från olika kommunalaorgan. Någon möjlighet att kalla in ersättare för riksdagsledamotsom är förhindrad att delta i riksdagsarbetet eller som är talman eller tillhörstatsrådet finns f. n. inte. 1.1 Regler om ledamots frånvaro Riksdagsledamot kan beviljas ledighet frånriksdagsarbetet. Bestämmelserna härom ges i riksdagsstadgan (72 §). Enligtbestämmelserna får talmannen bevilja ledamot ledighet för av högst åttadagar. Vill ledamot vara ledig , får han göra framställning därom tUlkammaren. Är ledamot på grund av sjukdom eller av annat laga förfall förhindradatt delta i riksdagsarbetet, skall han anmäla detta i kammaren. För att inte ledamots bortovaro skall inverka påröstutfallet används kvittning. Kvittning innebär att en ledamot, som inte kanvara närvarande vid sammanträde eller del av sådant avräknas (kvittas) motledamot av ' Ledamöter f. d. landshövdingen , ordförande,riksdagsledamöterna . Betänkandet har i huvudsakutarbetats av en arbetsgrupp inom beredningen bestående av herrar ,ordförande, och samt riksdagsledamoten och herrFolke . motstående parti, som befinner sig i samma situation ellersom är närvarande men avstår från att , rösta. De allmänna principerna förkvittning beror på överenskommelser mellan partierna. Inför avgörandet avviktiga politiska frågor har partierna brukat utfärda kvittningsförbud. 1.2 Regler om talman Enligt gällande regler väljer bland ledamöternaen talman samt tre vice talmän (52 § regeringsformen, , och 33 § riksdagsordningen,RO). Talmans uppgifter vid riksdagsärendenas behandling anges bl. a. i 51 § RO.1 denna paragraf föreskrivs vidare att den som utövar talmansbefattningen intefår delta i överläggningarna. Han får inte heller föreslå annat än vad som ärnödvändigt för verkstäUande av grundlagarna eller av beslut eller avde reglementariska föreskrifter som gäller för behandlingen avriksdagsärendena. Talmannen får tUl skillnad från vice talmännen inte väljastill ledamot eller suppleant i utskott (44 § RO). 1.3 Regler om statsråd Det förutsätts i RO att den som är statsråd kanvara riksdagsledamot. Riksdagsledamot som är statsråd får inte vara ledamoteller suppleant i utskott. Däremot får statsråd närvara vid utskottssammanträdeenligt samma regler som gäller i fråga om andra utomstående personer. Statsråd som inte är ledamot av harrätt att delta i överiäggningar men inte i besluten. 1.4 Regler om riksdagsledamots avgång och om utseendeav efterträdare Riksdagsledamot kan avsäga sig uppdraget antingen vid vaUiUfälleteller . Vid avsägelse under tid då session inte pågår görs anmälan tUlvederbörande länsstyrelse. Vill ledamot avsäga sig uppdraget under sessionstid,måste hans avsägelse godkännas av . Avgår riksdagsledamot från sin befattning, skaUefterträdare till honom utses. Reglerna om hur efterträdare skall utses finns ilagen (1920:796) om val till (ValL). Efterträdare utses vid nyröstsammanräkning inför vederbörande länsstyrelse inom det parti som denavgångne tillhör. Sädan sammanräkning skall ske vid offentlig förrättning, somskall vara kungjord senast dagen före förrättningen. Vid sammanräkningen tashänsyn endast till de valsedlar som gällde för den avgångnes namn, när denne fickplats i ordningen (87 §), Protokollet över sammanräkningen tillställs centralavalmyndigheten som pä grundval av detta fastställer vem som skall bliefterträdare. Om valsedlarna i den avgångnes valkrets inte innehåUernamn på någon som kan inta den avgångnes plats, skaU centrala valmyndighetenflytta över mandatet tUl annan valkrets där partiet deltagit ifördelningen av de fasta valkretsmandaten. Mandatet tUlfaller där den kandidatsom vid riksdagsvalet stått närmast i tur att erhålla mandat. Avgår även densålunda utsedde efterträdaren, skall det anses som om han valts vid självariksdagsvalet när efterträdare tiU honom skaU utses (88 §). 2 Gmndlagberedningens förslag 2.1 Huvuddragen i förslaget Grundlagberedningen framhåller att vårt parlamentariskasystem bygger på att de personer som i val utsetts till riksdagsledamöterskall kunna delta i allt beredningsarbete och alla avgöranden i riksdagen.Detta är emellertid inte aUtid möjligt. En ledamot kan t. ex. på grund avsjukdom eUer offentligt uppdrag vara förhindrad att instäUa sig i riksdagen.Utses en ledamot tUl statsråd eller väljs han tUl talman eller vice talman kanhan inte heller i alla hänseenden fungera som riksdagsledamot i allmänhet.Någon möjlighet att i sådana fall kalla in ersättare för riksdagsledamotenfinns f. n. inte. I detta hänseende föreslår nu beredningen ändrade regler. Enligt beredningens förslag skall det finnas ersättare förriksdagsledamot som antingen är frånvarande eller är talman eller tillhörstatsrådet. 1 de två senare fallen skall ersättare alltid inkallas, i detförstnämnda endast om frånvaron beräknas vara minst eller - vidkortare frånvaro om minst tio av ledamöter begär det. Beredningenföreslår att ersättarna skaU väljas redan vid riksdagsvalet och genom sammavalhandling som ledamöterna. För var och en som valts tUl ledamot skall utses niinsttre ersättare. Vinner partiet flera mandat i en valkrets, får de utseddaledamöterna samma ersättare. 1 sådant faU fungerar alltså ersättarna somgruppersättare. Är mandaten fler än tre, utses lika många ersättare som mandat.Det sagda gäUer dock bara om partiet tUldelas mandaten från en och sammavalsedelstyp. Skulle partiet få mandat i valkretsen från flera valsedelstyper, tUlämpasde anförda reglerna för varje valsedelstyp för sig. Det totala antaletersättare för ett parti i en valkrets ökar alltså med antalet valsedelstyperfrån vUka ledamot har blivit utsedd. Beredningenföreslår vidare att ersättare får samma rättigheter och skyldigheter somordinarie ledamot som han utövar ledamotsskapet. Ersättare somtjänstgör skall kunna väljas in i utskott och andra organ somriksdagen utser. Sådan ersättare skall kunna tas i anspråk som suppleant iutskott, om han inträder i sedan val tUl utskott förrättats. Undertid som ersättare tjänstgör skall han i princip ha samma ekonomiska förmånersom ordinarie ledamot. 1 anslutning till ersättarfrågan tar beredningen även uppspörsmålet om inte ledamotsantalet i bör sänkas när ersättare förriksdagsledamöterna införs. Beredningen kommer därvid till slutsatsen atterfarenheterna av arbetsförhållandena i den nya bör avvaktas innan frågan om ledamotsantalet tas upp till omprövning. Inte heUerbör enligt beredningens mening någon ändring göras vare sig i fråga om antaletutskott eller antalet platser i varje utskott. Ledamoten har i en reservation med instämmandeav - föreslagit att ledamotsantal sänks tUl 300 isamband med införandet av ersättarinstitutionen samt att den minsta tid somledighet skall omfatta för att ersättare obligatoriskt skall inkallas, sätts . 2.2 Ersättare för ledamot som är frånvarande Som gmndläggande motiv för en ordning med ersättare anförberedningen att det klart strider mot det gällande riksproportionella valsystemetatt styrkeförhållandena mellan partierna i kan mbbas genom ledamotsfrånvaro. att genom kvittning hindra att en nödtvungen bortovaroinverkar på röstutfallet är inte alltid användbar. Dels förutsätter kvittningmedverkan från samtliga partier och sådana situationer låter sig tänkas att ettparti vägrar sin medverkan. Dels kan det i vissa lägen t. ex. när enminoritetsregering stöder sig på olika grupper i i skUda frågor - blisvårt att tillämpa ett kvittnings-förfarande. Dels är kvittning verkningslös ide fall då gmndlagen kräver att en majoritet av ledamöter skallstödja ett visst förslag för att detta skall leda till beslut. Detta är bl. a.fallet i fråga om beslut om misstroendeförklaring. För ett ersättarsystem anser beredningen vidare tala attdet med en sådan ordning blir lättare för riksdagsledamöterna att fullgörauppgifter - i allmän eller enskild tjänst eller på det kommunala fältet - vidsidan av riksdagsarbetet, något som underiättar rekryteringen och ger riksdagsledamöternavärdefulla kontakter med lokala problem och det daghga livet. Mot ett ersättarsystem kan enligt beredningen främstinvändas att ersättarnas möjligheter att göra en insats i utskott och kammarekan bli små. Det kan vidare leda till att de ordinarie ledamöterna ärfrånvarande i en utsträckning som kan verka splittrande på riksdagsarbetet. Beredningen framhåller att ersättarsystemets närmareutformning bestämmer tyngden av de skäl som talar för resp. mot att införaersättare. Efter en ingående analys av olika alternativ har beredningen stannatför följande system. När ledamot kommer att vara frånvarande minst femtondagar, skall ersättare för honom alltid kallas in. Vid kortare ledighet skall ersättareför ledamoten kallas in, om minst tio av ledamöter begär det.Utvägen att i sistnämnda fall lägga avgörandet i talmannens,partigruppsordförandens eller enskild ledamots hand har övervägts inomberedningen men förkastats. Talmannen skulle, anför beredningen, tvingas tillsvåra diskretionära ställningstaganden som skulle kunna skada hans ställningsom opartisk ledare av arbete. Lösningen att låtapartigruppsordföranden bestämma om ersättare skall kallas in, kräver en författningsmässigdefinition av begreppet partigrupp, vilket enligt bered- ningen ställer sig vanskligt. Mot att låta enskUd ledamotta initiativet talar enligt beredningens mening främst att ersättare då kankomma att kaUas in även i fall då kvittning med fördel kan användas. Enligt beredningens förslag skall det formellt hakonstaterats att en ledamot är frånvarande innan ersättare kallas in. Dettaskall ske genom att ledighet beviljas honom. Som regel bör ledamoten självansöka om ledighet. Ledighet om skall kunna beviljas avtalmannen. Längre ledighet skall beviljas av . Ledighet bör beviljasför . Är slutdagen svår att bestämma bör ledigheten beviljas tUls vidaret. o. m. en viss dag. Beredningen föreslår att det skall ankomma på talmannenatt kalla in ersättare. Finns det flera ersättare, bör talmannen kalla den somstår först i ordningen och som inte redan tjänstgör som ersättare. Talmannenskall dock inte vara tvungen att ovillkorligen följa den mellan ersättarnagällande turordningen. Det kan förekomma att en ersättare av olika skäl intehar möjlighet att inställa sig. Är detta fallet får talmannen enligt förslagetkalla en ersättare som kommer efter i turordningen. Kan ersättartjänstgöringenberäknas bli långvarig, bör dock den förste ersättaren förordnas trots att hanhar förhinder att genast inställa sig. Han får då ansöka om ledighet och i sintur ersättas av näste man tUl dess han kan inträda på uppdraget. 2.3 Ersättare för talman Beredningen erinrar om att talmannens särskilda ställninghindrar honom att verka i de former som övriga riksdagsledamöter gör. Han harvisserligen rösträtt men han får inte yttra sig i riksdagsdebatterna. Handeltar inte heUer i utskottsarbetet. Mot bakgrund av de uppgifter som talmannenhar i talar enligt beredningen starka skäl för att hans person i vissmän hålls över partigränserna och att han befrias från uppgiften att vidomröstning ta ställning till partiskUjande frågor i .