prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Totalt har investeringaruppgående till ca 150 milj. kr. skett med något slag av regionalpohtiskt stöd.I fyra kommunblock uppgår den i lokaliseringsstödsföretagen beräknadesysselsättningsökningen till av den totala industri- BihangA Uppgifter om den regionala strukturen Z.7 Andel50-w är, 1970. SifaSke Jnammarstran ,|HKroknm 13 NBringsgrenar 1965. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. sysselsättningen vid periodens börian. För de flestakommunblocken har den beräknade sysselsättningsökningen uppnåtts elleröverträffats. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 42 understiger både för män och kvinnorriksgenomsnittet. Nästan alla länets kommunblock ligger vad beträffaryrkesverksamhetsgraden för icke gifta kvinnor bland de av landetskommunblock som har de lägsta värdena. De i några kommunblock ganska högavärdena för gifta kvinnor sammanhänger främst med ett relativt stort antalmedhjälpande kvinnor i jordbruket. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var högre änriksgenomsnittet i alla kommunblock i länet med undantag för ochBräcke. Som framgår av kolumn 18 tablå 42 var i , ochHammarstrand av befolkningen i åldrarna registrerade somarbetslösa. Av figur Z:5 framgår att arbetslöshetsnivån i i stortsett är genomsnittlig för primära centra. hgger däremot mycket högtbland regionala centra och detsamma gäller för de flesta av länets kommuncentrainom denna ortstyp. Inkomstnivån i länet mätt som inkomst per inkomsttagare är som framgår av figur Z:6 mycket låg. har ett genomsnittligt lägebland primära centra medan aha övriga kommunblock ligger mycket lågt inom sinaresp. Den höga andelen sysselsatta inom jord- och Inkomst niva 19 70. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 115 skogsbruk, och den låga lönenivån inom industrin kan sessom förklaringar tih denna inkomstbild. Utbudet av service ligger iÖstersund på hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 42 har kommunblocket vadbeträffar sjukvård ett utbud på nivå I. Utbildningsutbudet i uppnår nivå 111. Det kommersiellaserviceutbudet, illustrerat i kolumn 21 tablå 42 har i samtliga kommuncentraendast nivå V. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med järnväg och flyg ganska små i länetskommunblock. Länets två regionala centra har ingen fjärrtrafik med tåg.Trafikflygplats finns, förutom i också i och . Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Endast når upp tihriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är i stort settriksgenomsnitthg medan andelen lägenheter utan centralvärme ligger överriksgenomsnittet i alla block utom . Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 42framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, hggervid eller över riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I flera kommunblockspelar det kommunala skatteutjämningsbidraget en avsevärd roll. Så är falletframför allt i , Svegs, , och kommunblock. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Det lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är förhållandevis htet i länets kommunblock. Såär speciellt fallet i två av länets regionala centra och Vilhelmina.Centralorterna i kommunblocken är också förhållandevis små. Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 43 varit positiv för att under1960-talet bli negativ. , har haft en mycket positiv befolkningsutvecklingunder både . Av rigur AC:1 framgår att har haft denmest positiva befolkningsutvecklingen bland primära centra. Prognos 2 i länsplanering1967 antyder för länet i dess helhet en positiv befolkningsutveckhng fram tiUår1980. Nettoflyttningen är under perioden1968-1970 i länet som helhet negativ. Endast uppvisar en positivnettoflyttning, som helt domineras av svenska medborgare. Den under lång tidpågående omfattande utflyttningen i kommunblocken , ,, , och har lett till en stor andel avbefolkningen i åldersgruppen . har en mycket låg andel avbefolkningen i denna åldersgrupp vilket även framgår av figur AC:2. Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur AC:3 med undantag för Skehefteå från vad som ärnormalt i resp. ortsklass. Samtliga regionala centra och kommuncentrasysselsätter av totala sysselsättningen inom jordbruk. Andelensysselsatta inom industri är mycket låg. Endast har en nivåmotsvarande riksgenomsnittet. har endast av den totalasysselsättningen inom service. Andelen inom offentlig förvaltning är enligtuppgifterna i kolumn 9 tablå 43 mycket stor i . Den i kolumn 10 tablå 43 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat negativ för alla kommunblock utom och , som hör tillde av landets befolkning som väntas få den mest positivasysselsättningsutvecklingen fram . Sysselsättningsutveckhngen inomindustri har varit positiv i samtliga kommunblock medundantag för , och vilka hör tiU de av landetskommunblock som har haft den mest negativa sysselsättningsutvecklingen. Somframgår av figur AC:4 har dessa orter en mycket låg placering inom sinortsklass. Vid en bedömning av ökningstalen i vissa kommunblock bör industrisysselsättningensringa absoluta omfattning observeras. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligtkolumn 13 tablå 43 stor i alla länets kommunblock. I , ,, , , och svarar småindustrin förmer än av industrisysselsättningen. Löneläget inom industri ligger för länet som helhet på en Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen ACi2 Andel50~w är, 1970. --, »- *jS|Vannas IjNorsio AC'3 NSringsgrenar 1965. !»f;*?Vanna5 Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. , ochVilhelmina hör till de av landets kommunblock som har det högsta lönelägetinom industri medan , och Asele hör till de av landetskommunblock som har det lägsta löneläget inom industri. Det regionalpolitiska stödet underperioden 1971 torde ha bidragit till den positivasysselsättningsutveckhngen inom industrin i flertalet kommunblock i länet. Somframgår av redovisningen i kolumnerna 30-33 tablå 44 har stödet haft enrelativt stor omfattning i länet. Totalt har investeringar uppgående till 450milj. skett med något slag av regionalpolitiskt stöd. 1 ochVilhelmina uppgår den i lokaliseringstödsföretagen beräknadesysselsättningsökningen till av den totala industrisysselsättningenvid periodens bojan. I kommunblocken , , , ,och har den beräknade sysselsättningsökningen överträffats.I , och har däremot en sysselsättningsminskning skett ide företag som erhållit lokaliseringsstöd. Andelen yrkesverksamma somåterges i kolumn 17 tablå 44 understiger för både män och kvinnorriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Alla länets kommunblock med undantagför ligger vad beträffar yrkesverksamhetsgraden för icke gifta kvinnorbland de av landets kommunblock som har de lägsta värdena. Den av registrerade arbetslöshetenvar under AC:6 Inkomstnivå 1970. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 119 och 1971 högre än riksgenomsnittet isamtliga kommunblock. I kommunblocken , , och Vilhelminavar, som framgår av kolumn 18 tablå 44 av befolkningen registrerade som arbetslösa . Enligt figur AC:5 var denregistrerade arbetslösheten i mycket hög vid jämförelsen med övrigaprimära centra i landet. Inkomstnivån - mätt som inkomst perinkomsttagare - som visas i figur AC:6 liggerlågt inom resp. ortsklasser med undantag för som har en nivå överriksgenomsnittet samt och som har en genomsnitthg placeringbland regionala centra. Kolumnerna 20 och 21 tablå 44 visaratt utbudet av offentlig och kommersiell service ligger på en mycket hög nivå iUmeå. Även har ett stort utbud av såväl offenthg som kommersiellservice. Det kommersiella serviceutbudet har i samtliga kommuncentra medundantag för Asele endast nivå V. Utbildningsutbudet i och Vilhelminauppnår nivå III. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjligheterna med järnväg små i länets kommunblock.Två av länets regionala centra och har ingen fjärrtrafikmed tåg. Fjärrförbindelser med tåg saknas vidare i Nordmahng, , ,, , och Asele. Trafikflygplats finns förutom i Umeåoch också i . Bostadsbyggandet per 100 invånarehgger i länet under riksgenomsnittet. Endast , hgger överriksgenomsnittet. Bostadsbyggandet per 100 tätortsinvänare som visas i kolumn26 tablå 44 överstiger riksgenomsnittet i , och ochligger nära riksgenomsnittet i kommunblocken , , Äsele ochStoruman. Den stora glesbygdsandelen i flertalet kommunblock utgör förklaringentill skillnaden mellan de två sätten att mäta. Utrymmesstandarden är låg i länet.Andelen trångbodda hushåll är enligt uppgifterna i kolumn 27 tablå 44 högre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för , ,och . Andelen lägenheter utan centralvärme hgger underriksgenomsnittet i länet som helhet. Som framgår av kolumn 28 tablå 44 hörsamtliga kommunblock med undantag för , , ochAsele till de av landets kommunblock som har den lägsta andelen omodernalägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 44framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare liggervid eller över riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I de flestakommunblocken spelar det kommunala skatteutjämningsbidraget en stor roll. Så ärfallet framför allt i Äsele, , och kommunblock. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Det lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är förhållandevis htet i länets kommunblock. Somframgår av kolumn 4 tablå 45 utgörs det lokala befolkningsunderlaget i ,och till av befolkningen i centralorten. Somprimärt centrum har ett relativt litet lokalt befolkningsunderlag. Dettagäller även länets regionala centra, , Kahx, GäUivare, och . Av kolumn 5 tablå 45 framgår attfolkmängdsutvecklingen i länet var positiv för att under1960-talet bh negativ. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt snabbminskning fram . Befolkningsutveckhngen i och har varitmer positiv än . Figur BD:1 visaratt"Fyrkanten" bestående av kommunblocken , , ochÄlvsbyn har haft en positiv befolkningsutveckling vid jämförelse med övrigaprimära centra. Kommunblocken , och hade under1950-talet en positiv befolkningsutveckling, som övergått i en negativutveckling . Prognos 2 i länsplanering 1967 visar på enfortsatt negativ utveckhng. Kommuncentra i länet har som framgår av figur BD:1en mycket låg placering inom ortsklassen vad beträffar folkmängdsutvecklingen. Som framgår av kolumn 6 tablå 45 ärnettoflyttningen för hela länet negativ och domineras helt av omflyttning avsvenska medborgare. Endast kommunblock har en positiv nettoflyttning. Den låga andelen personer iåldersgruppen i aha länets kommunblock förklaras av, dels högafödelsetal, dels den relativt inträffade övergången från positiv tihnegativ befolkningsutveckling. Fördelningen på näringsgrenar år1965 avviker enligt figur BD:3 från vad som är normalt i resp. ortsklass.Samtliga kommunblock i länet har av den totala sysselsättningeninom service. Andelen sysselsatta inom industri är mycket låg och svarar förmindre än av den totala sysselsättningen i alla kommunblock med undantagför , , , och . Sysselsättningen inom offentligförvaltning är som framgår av kolumn 9 tablå 45 mycket stor i . Även Piteåoch har också höga värden. Den i kolumn 10 tablå 45 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat negativ för alla kommunblock. Sysselsättningsutveckhngen inomindustrin har enligt figur BD:4 och kolumn 11 tablå 45varit mycket positiv i kommunblocken , , , ,, , och . I , , ochArjeplog har sysselsättningen minskat. Vid en bedömning av ökningstalen i vissakommunblock bör industrisysselsättningens ringa absoluta omfattning observeras. Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen BD:2 Andel 50-w år, 1970. ~**jQverkalix .jjArjeplog ***s prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. Som framgår av kolumn 12 tablå 45är kommunblocken , och mycket bransch- ochföretagsensidiga, med större delen av industrisysselsättningen inomgruvindustri. Sysselsättningen inom småindustri är som framgår av kolumn 13tablå 45 stor i samtliga kommunblock med undantag för de tre tidigare nämndablocken. Löneläget inom industrin i dessa bransch- och företagsensidiga blockär mycket högt vilket enligt kolumn 16 tablå 45 till stor del kan förklaras avbranschsammansättningen. Det regionalpolitiska stödet underperioden 19651971 torde ha bidragit till den i många kommunblock positivautvecklingen inom industrin. Som framgår av kolumnerna 3033 tablå 46 harstödet haft en stor omfattning i länet. Totalt har investeringaruppgående till ca 630 milj. kr. skett med något slag av regionalpolitiskt stöd.I sex av de tretton kommunblocken som erhållit lokaliseringsstöd har denberäknade sysselsättningsökningen uppnåtts eller överträffats. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 46 understiger i samtliga kommunblock för både män och kvinnorriksgenomsnittet. Vad beträffar yrkesverksamhetsgraden för icke gifta kvinnorhör alla länets kommunblock med undantag för och till de avlandets kommunblock som har de lägsta värdena. Den avarbetsmarknadsstyrelsen registrerade arbetslösheten var under ,,,, BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 123 åren 19691970 och 1971 högre än riksgenomsnittet isamtliga kommunblock i länet. Som framgår av kolumn 18 tablå 46 var merän av de förvärvsarbetande registrerade som arbetslösa i alla kommunblockmed undantag för , , , och . Under perioden19691970 var arbetslösheten och däröver i kommunblocken , ,, och . Av figur BD:5 framgår att samtligakommunblock inom sina resp. ortsklasser har bland de högstaarbetslöshetstalen. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare ligger som framgår av figur BD:6 mycket lågt i länet. Blandortsklassen primära centra ligger "Fyrkanten" mycket lågt. Kirunahar en hög placering bland regionala centra. Övriga kommunblock ligger lågtinom sina resp. ortsklasser. Den låga andelen industrisysselsatta, kan ses somförklaring tiU denna inkomstbild. Utbudet av service ligger i Luleåpå en hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 46 har kommunblocket vadbeträffar utbildning och kommersieh service ett utbud på nivå II. Sjukvårdsutbudet uppnår i Bodennivå 11. , , och uppnår alla ett utbud av bådeutbildning och sjukvård motsvarande nivå III. Det kommersiella serviceutbudet,illustrerat i kolumn 21 tablå 46 har i samtliga kommuncentra endast nivå V. Räknat i antal fjärrförbindelserper dag är kommunikationsmöjligheterna med järnväg ganska små i länetskommunblock. Förutom har endast kommunblocken , , Gähivareoch fjärrtrafik med tåg. Trafikflygplats finns förutom i även iÄlvsbyn, GälUvare och . Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet under riksgenomsnittet. Endast och når överriksgenomsnittet. Utrymmesstandarden är låg i länet. Andelen trångboddahushåll är enligt uppgifterna i kolumn 27 tablå 46 högre än riksgenomsnittet inästan alla kommunblock. Andelen lägenheter utan centralvärme ligger mycketunder riksgenomsnittet i samtliga kommi rblock. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 4öframgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, liggeröver riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. 1 de flesta kommunblocken spelardärvid det kommunala skatteutjämningsbidraget en avsevärd roll. Så är falletframför allt i kommunblocken , , , ochHaparanda. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU)använder i skilda sammanhang en indelning av kommunblocken i sex stycken s. k.kommunblocksgrupper. Denna indelning används i flera sammanstäUning-ar i bilaga1 till propositionen, avsnitt 3. Vid indelningen har olika befolkningskriterieranvänts varvid kommunblock med likvärdigt lokalt befolkningsunderlag och medjämförbara avstånd tih större befolkningskoncentrationer förts till sammaregiongrupp. Kommunblocksgruppernas benämningar och avgränsningar framgår avnedanstående sammanställning. Kartan 1 figur A:3 angemunblocksgrupperna och //A-regionerKommunblock med mer än 90 000 invånare i en cirkel med 30 kilometers radie runtkommunblockscentrum Kommunblock med mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånareinom 30 kilometers radie med mer än 300 000 invånare inom 100 kilometers radiemed centrum i samma punkt Kommunblock med mer än 27 000 och mindre än 90 000invånare inom 30 kilometers radie runt kom-munblockscentram samt med mindre än300 000 invånare inom 100 kilometers radie från kommunblockscentrum Kommunblockmed mindre än 27 000 invånare inom 30 kilometers radie runt kommunblockscentrumr vilka delar av landet som ingär i de olika kom- Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Figur A:3 Indelning av kommunblocken i sexkommunblocksgrupper Figur A:4Indelning av länen i rik.somräden. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. I flera figurer i avsnitt 3 användslänsbokstäverna i stället för länens namn. Länens bokstavsbeteckningar framgårav följande sammanställning. I flera sammanhang bhr en redovisning på län alltfördetaljerad och tyngande för framställningen. En indelning på riksområden kommerdärför att användas. Riksområdenas sammansättning framgår av följandesammanställning. , , , , ' , , , ,, , och , , , , , , Riksområdesindelningen framgår av figur A:4. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen I Kolumn I Folkmängd i kommunblocketscentralort i 1 000-tal Kolumn 2 Folkmängd i kommunblocket i 1 000-tal Kolumn 3 Folkmängd är 1970 inom frånkommunblockscentrum Kolumn 4 Folkmängdens fördelning Inom Den rutade skrafferingen visarandel inom centralorten och den rutade plus den randade skrafferingen den andelsom bor i kommunblocket. Kolumn5 Folkmängdsutvecklingen under perloden yf/f//////7T. Utvecklingen i % per 5-årsperiod1951-1960, 1961-1965 och 1966-1970 samt prognos 2 och för vissa länmålsättningen i länsplanering 1967. Röd färg markerar de av landetskommunblock som har haft den mest positiva, blå färg de som har haft den mestnegativa folkmängdsutvecklingen. Nettoflyttning av svenskaoch utländska medborgare samt totalt i procent avbefolkningen 31.12.1967. Med röd färg utmärks de av landets kommunblocksom har haft den största inflyttningen, med blå färg de som har haft denstörsta utflyttningen. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Åldersfördelning avseendeåldersklasserna 0-19, 20-29, 30-49, 50-64 och 65-w. Staplamas höjd angeravvikelsen från den riksgenomsnittliga andelen i procent. Hög andel avtotalbefolkningen i åldersgruppen markeras med blå färg, låg andel medröd. Kolumn 8 Näringsgrensfördelning år1965 V. Procentuell fördelning av dentotala sysselsättningen pä näringsgrenarna jordbruk, industri samt byggnads-och serviceverksamhet. Den riksgcnomsnittllga fördelningen markeras medstreckade hnjer. Kolumn 9 Andel inom offentlig förvaltning Andelen sysselsatta inom undervisning, offentlig förvaltning samt hälso- och sjukvård . Denriksgenomsnittliga andelen markeras med streckad linje. Kolumn JO Beräknad sysselsättningsutveckling underperloden Beräknad sy.sselsättningsföiändringenligt prognos 2 I länsplanering 1967 Inom jord- och skogsbruk. Industri samtservice- och byggnadsverksamhet i relation till den totala sysselsättningen år1965. Med röd färg markeras de av landets kommunblock som har beräknats fåden mest positiva, med blå färg de med den mest negativasysselsättningsutvecklingen. Kolumn 11 Sysselsättningsutveckling inom industri underperloden index Uppgifter om den regionala strukturen Index: Riket = 100 Tot = Total utveckling Bs = Den del av utvecklingen som kanförklaras med branschsammansätt- ningen Ib = Den del som kan förklaras av enInombranschvarlation Med röd färg markeras de avlandets kommunblock som har haft den mest positiva, med blå färg de som haftden mest negativa sysselsättningsutvecklingen. Kolumn 12 Andel i största bransch och största företag år1969 För de använda branschförkortningarna se avsnitt A.3,kolumn 12. Kolumn 13 Andel 1969 Riksandelen markeras I bilden med en streckad linje. Kolumn 14 Andel inom minsk.industri V. Andel sysselsatta iindustribranscher med en enligt långtidsutredningens bedömning förutsedd störresysselsättningsminskning. Riksandelen markeras med en streckad linje. Kolumn 15 Andel förvaltningspersonal 1969 Riksandelen markeras i figuren med en streckad linje. Kolumn 16 Löneläge inom industri är 1968 ,+4000 O 4000 Lönelägets avvikelse från riksgenomsnittet. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Tot = Länelägets totala avvikelse frän riksgenomsnittet. Bs =Den del av avvikelsen som kan förklaras av branschsammansättnlngcn. Ib =Den del av avvikelsen som kan förklaras av en Inombranschvarlation. Kolumn 17 Andel sysselsatta (Yv-grad) '////// Män (m), gifta kvinnor (gkv) ochIcke gifta kvinnor (Igkv) i är. Index: Riket = 100. Med rödfärg markeras de av landets kommunblock som har den högsta, med blå färgde med den lägsta kvinnliga yrkesverksamhetsgraden. Kolumn 18 Andel arbetslösa och 1971 Antalet arbetslösa i relation tillfolkmängden I . Den riksgenomsnittliga arbetslöshetenmarkeras med streckad linje. Med röd färg markeras de av landetskommunblock som har den lägsta, med blå färg de med den högsta arbetslösheten. Kolumn 19 Inkomst per inkomsttagare riket=100 120 100 80 Index: Riket = 100. Med röd färgmarkeras de av landets kommunblock som har den högsta, med blå färg de medden lägsta Inkomstnivån. Kolumn 20 Utbud av offentlig service V IV III II I = Kommunblockets utbud av utbildning sjv. = Kommunblockets utbud av sjukvård Nivå I utgör det mest omfattande,nivå V det minst omfattande utbudet. För de använda nivågrupperna se avsnittA.3, kolumn 20. Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen Kolumn 21 Utbud av kommersiellservice V IV III II I = Kommunblockets utbud av kommersiellservice för hushållet föret. = Kommunblockets utbud av kommersiellservice för förelaget Nivå 1 utgör det mest omfattande,nivå V det minst omfattande utbudet. För de använda nivågrupperingarna seavsnitt A.3, kolumn 21. Kolumn 22 Antal vägar 12 34 Antalet väglänkar som utgår frånkommunblockscentrum. En väg som går Igenom en ort har räknats två gånger. Förden använda klassindelningen se avsnitt A.3, kolumn 22. Kolumn 23 Kollektiv fjärrtrafik år 197! Turtätheten I järnvägensfjärrtrafik och i inrikesflyget. Stjärna markerar förekomst av järnväg medlokaltrafik resp. trafikflygplats utan reguljär trafik. För den användaklassindelningen se avsnitt A.3, kolumn 23. Kolumn 24 Godsomsättning 1971 Förekomst av hamnar och godsomsattnlngens storlek och sammansättning. Skraffering markerar mer än100 omsättning av Cirkel markerar mindre än omsättning. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Kolumn 26 Bostadsbyggande per 100 invånare under perloden1966-1970 tot,- tät. Riksgenomsnitten har markerats ifiguren med streckade linjer. Kolumn 27 Hushällens utrymmesstandard Andel av hushållen som enligt norm2 var trångbodda. Riksgenomsnittet markeras med en streckad linje. Medröd färg utmärks de av landets kommunblock som har den lägsta, med blåfärg de som har den högsta andelen trångbodda hushåll. Kolumn 28 Lägenhetemas kvalitet Andel lägenheter som saknar centralvärme.Riksgenomsnittet markeras med streckad hnje. Med röd färg utmärks de avlandets kommunblock som har den lägsta, med blå färg de som har den högstaandelen lägenheter utan centralvärme. Kolumn 29 Primärkommunala Inkomsterår 1971 2000 Summan av allmän kommunalskatt ochskatteutjämningsbidrag. Den nedre skrafferingen visar skatteinkomsterna.Riksgenomsnittet markeras med streckad linje. Kolumn 30 Investeringar med regionalpolitiskt stöd underperloden 70 + 8 = 78 Lokaliseringsstöd och regionalpolitiskt motiveradeinvesteringsfri.släpp i milj. kr. Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Kolumn 31 Lokaliseringsstödets omfattning under perioden1965-1971 Bidrag och lån i milj. kr. Beräknad sysselsättningsökning iföretag som erhållit lokaliseringsstöd i relation till totalantalet sysselsattainom industri .