prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Från anslaget bestrids främst Sverigeskostnader för deltagande i verksamheten inom det Internationellaatomenergiorganet (lAEA) och kostnader för vissa projekt inom det av OECDbUdade Europeiska atomenergiorganet () samt för nordiskt samarbete påatomenergi-området. I övrigt belastas anslaget bl. a. för resekostnader m. m. isamband med internationella atomenergisammanlräden. Stora kostnader hänför sigtiU medverkan i ENEA-projekten . Utgifter för resp.budgetår redovisas i följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. ABAtomenergi har redovisat vissa förslag beträffande medelsbehovet för budgetåret1972/73. En närmare redogörelse för de olikaprojekten har lämnats i prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 99). bidrag tillIAEA:s reguljära och allmänna fond samt kostnader för dokumentationssystemetINIS. bidragenligt treårsavtal 19701972 utgör totalt 2,3 milj. kr. bidragenligt treårsavtal den 1 april 1970den uppgår sammanlagt tUl 3,8mUj. Beloppet avser huvudsakligen kostnaderför svenskt deltagande i en nordisk arbetsgmpp rörande reaktorsäkerhet ochutgifter för visst 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 81 internationelltsamarbete beträffande snabba reaktorer (jfr prop. 1970: 1 bU. 15 s. 101). Beloppet avserkostnader för dels resor, dels anordnande av konferenser m. m. i . Reservför aktuella avtalsförlängningar och eventuella nya samarbetsavlal. Genom fördraget om förhindrande avspridning av kärnvapen, som godkänts av (prop. 1969: 164, UU 1969:24, rskr 1969: 374) och ratificerats av , väntas lAEA kommaatt få viktiga nya uppgifter i fråga om kontroll av klyvbart material. a. härav beräknas bidraget lill organisationen öka. De arbeten som med svenskt stöd ochenligt långsiktiga åtaganden bedrivs på ENEA-projekten , Dragon ochEurochemic utgör för delvärdefulla komplement till det inhemska utvecklingsprogrammet. Även detnordiska samarbetet på atomenergiområdel har givit positiva erfarenheter. Vid min anmälan avanslaget till atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget har jag redogjort för frågan om fortsattainsatser på snabbreaktorområdet. I enlighet med vad jag därvid förordat böreventuella informationsavgifter kunna bestridas från förevarande anslag, vilket kan komma att föranleda visstöverskridande under nästa budgetår. Jaghemställer, att Kungl. att till Internationellt atomenergisamarbeteför / 73 anvisa ett förslagsanslag av . Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran I riksstalen för innevarande budgetår harför detta ändamål förts upp ett reservationsanslag av 8,1 mUj. Från anslaget bestrids kostnadema förutvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur de mellansvenska skiffrarna vidAB Atomenergis uranverk i . Utvecklingsarbetet skall enligtstatsmakternas beslut (prop. 1969:49, SU 1969: 88, rskr 1969: 226) pågå under budgetåren 1969/701971/72 till en sammanlagd kostnad av 25 milj. kr. Förslag om den framtida försörjningen medkärnbränsle har redovisats i den inom industridepartementet utarbetadepromemorian (Ds I 1971:4) försörjning med kärnbränsle. Förslaget berör bl. a. användningen av förevarande anslag. Jag avser att, när remissbehandlingen är avslutad, föreslåKungl. Maj:t att lägga fram proposUion i ärendet till årets riksdag. Iavvaktan härpå bör i riksstatsförslaget anslaget föras upp med oförändratbelopp. 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 82 Jaghemställer, att Kungl. alt, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran för /73beräkna ett reservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 83 I samband medbudgetreformen blev dåvarande domänstyrelsen affärsdrivande verk. Dennuvarande benämningen domänverket, som gemensam beteckning för domänstyrelsenoch den lokala skogsförvaltningen, tillkom . I beslul av (prop. 1968: 103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269) faslslälldes vissa nyariktiinjer för domänverkets verksamhet. Enligt dessa skall verket med sikte påett gott ekonomiskt utnyttjande driva skogsbruk på den fasta egendom som hörtill domänverkets fond, i övrigt förvalta denna egendom och andra tillgångarsom hör tUl fonden samt förvalta och öva tillsyn över vissa andra allmännaskogar och ecklesiastika boställens skogar. Del statiiga skogsbmket skall drivasuthålligt, affärsmässigt och effektivt. beslut syftadeockså tiU samordning av statens skogsbruk och skogsindustri. Det gemensammamålet för verksamheten vid domänverket och AB Statens skogsindustrier ()skaU vara att åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte ochdärvid prestera etl ur förelagsekonomisk synvinkel rimligt årsresultat. Fr. o. m. ledsdomänverket av en särskild verksstyrelse. Denna består av chefen fördomänverket, verkställande direktören i och fyra andra ledamöter somKungl. Maj:t utser särskilt. Styrelsen beslår tillövervägande del av samma personer som ingår i . Dettalångtgående personsamband i styrelserna är ett viktigt led i samordningenmellan de båda företagen. Chef för domänverket ären generaldirektör med en överdirektör som StäUföreträdare. Verkets centralaförvaltning är uppdelad på fem huvudenheter: försäljningsavdelning, driftsavdelning,rationaliserings-avdelning, ekonomiavdelning och personalavdelning. Den lokalaskogsförvaltningen är indelad i 8 distrikt, vilka i sin tur är uppdelade i sammanlagt68 revir och 3 domänområden. harstatsmakterna fattat beslut om omlokalisering av verkets centrala förvaltningtill /Borlängeområdet (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196). Antalet anställda inomdomänverket framgår av följande sammanställning. 1966 1967 1968 1969 1970 Tjänstemän 1730 1700 1650 1590 1540 Övriga 6800 6300 5800 5400 5600 Prop.1972:1 BUaga 15 ][ndustridepartementet 84 Domänverketstjänstemannapersonal bar minskat med 11 o/o. harövrig personal reducerats med ca 18 o/o till följd av rationalisering främstgenom fortgående mekanisering av arbetsprocesserna inom skogsbmket. Ökningenmellan hänger samman med stormfällning av virke. Domänverketsskogsmarksinnehav exklusive renbetesfjällens skogar och nationalparkema uppgickvid till i runt tal 3,9 milj. hektar produktiv skogsmark,vilket utgör ca 18 o/o av landets produktiva skogsmark. försäljningav skogsprodukter består av skog på rot och upparbetat virke. Främst beroendepå önskemålet att tUl skogen knyta fast personal har efter hand en förskjutningskett från rotförsäljningar mot egna avverkningar. utgjorderotförsäljningen mer än hälften av den totala virkesförsäljningen, medan denf. n. är endast ca 10 o/o. försäljningav virke framgår av följande sammanställning. 1966 1967 1968 1969 1970 Milj.m» sk 7,5 7,6 8,1 8,3 8,5 Av den totalaförsäljningen på 8,5 milj. skogskubikmeter utgjordes 0,8 milj. avrotförsäljning medan återstående 7,7 mUj. hänförde sig till upparbetat virke. ekonomiskaställning framgår av följande sammanställning (i milj.kr. 1966 1967 1968 1969 1970 OmsättningstUlgångarexklusive lager Lageroch varor i arbete Fysiska anläggningsliUgängarFinansieUa anläggningstUlgångar Eget kapital (statskapital) ' Inkl. redovisad vinst att inleverera tillstaten. Det bokförda värdet avverkets skogs- och jordbruksfastigheter uppgick tUl 400 milj. kr.Motsvarande taxeringsvärde uppgick till 1 760 milj. kr. Blandanläggningstillgångarna ingår också aktier i och slussverks AB,AB skogar samt bokförda till ett värde av 35 milj. kr. Den stora ökningen av bokföringsvärdet för fysiska anläggningstUlgångarmellan åren 1968 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 85 och 1969 hänför sig till den uppskrivning avdessa tillgångar som skedde vid utgången av i samband med ändrade reglerför avskrivningar. eget kapitalbestod t. o. m. av dels det statskapital som verket har att förvaltaunder domänfonden, dels förnyelsefonden för återväxikostnader. Dessutom ingicketl par mindre fonder. I enlighet med nämnda ändradegrunder för domänverkets förvaltning av statens skogar har den underdomänfohden redovisade markfonden upplösts . Behållningeninom fonden har överförts lill en nyinrättad investeringsfond. Vidare har den 1januari 1969 en dispositionsfond inrättats. Den 31 december 1968upplöstes även domänverkets förnyelsefond för återväxikostnader m. m.Behållningen under sistnämnda fond har fördelats med 1/6 på investeringsfondenoch 5/6 på dispositionsfonden. Maj:t har den 29juni 1970 på grundval av ekonomisk femårsplan för domänverket 19701974fastställt ett årligt avkastningskrav på 23 milj. kronor, som skall inlevererastill statsverket under resp. kalenderår. Den del av vinsten som återstår sedanfastställd avkastning från domänfonden tillgodosetts skall föras tilldispositionsfonden. har full frihet att förfoga överdispositionsfondens medel. ekonomiskaresultat åren 19661970 framgår av följande sammanställning (i milj. -2,5 Rörelseresultat i % av Redovisat resultat i % Av sammanställningenframgår att totala omsättningen uppgick till 493 milj. kr. ' Avskrivningar = investeringar . »Varav förändruig i varulagerreserv 1966 + 2,8,1967 6,2, 1968 5,8. 1969 2.6 och 1970 7,0 mUj.kr. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 86 Resultatet före dispositioner och skattblev 58 milj. kr. Till statsverket har inlevererats 22,9milj. motsvarande det av Kungl. Maj:l fastställda avkastningskravet. Domänverketsinvesterings utveckling framgår av följande sammanställning (i milj. 1966 1967 1968 1969 1970 Investering i maskiner och inventarier 11,1 13,5 11,3 12,8 27,8 Investering i byggnader och anläggningar 12,9 11,6 7,1 5,8 7,3 Av denna sammanställning framgår att detotala investeringarna under år 1970uppgått tUl 35,1 rnilj. mot 18,6 milj. kr. Under senare århar en kontinuerlig förskjutning ägt rum från investeringar i hus- ochvägbyggnad till investeringar i skogsmaskiner. I sammanställningen ingår inteinvesteringskostnaden för ämbetsbyggnaden i . Till skillnad från övriga affärsdrivandeverk får domänverket inte något tillskottför investeringar över statsbudgeten. Verkets kreditbehov tUlgodosesdels genom tiUgång liU rörlig kredit i , som f. n. uppgår tillhögst 130 milj. kr., dels genom att tUlgängliga medel i investeringsfonden fårdisponeras. Investeringsfonden får utnyttjas förinköp av fast egendom och lill investeringarmed en varaktighet av , t. ex. byggnader och skogsbUvägar. Genom avsättning tillvärdeminskningskonlo för investeringar håUs fondens kapital intakt. Dessutomskall köpeskUlingen för försäljningi vissa fall av kronoegendom m. m. tillföras investeringsfonden. Uppläggningen av domänverketsfinansiering av drifts- och kapitalutgifter medför att endast ell fåtal anslagav speciell natur redovisas i statsbudgeten. Ersättning till domänverkets fond för utgifter förövertalig personal 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bestrids ersättningar somföranleds av beslut av riksdag(prop. 1933: 233, BaJoU 1933: 1, rskr 1933: 269) angående indragning avviss personal vid domänverket. 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 87 beräknar att kostnadema förår 1972 kommer att uppgå tUl ,grundade pensionsvärden. Därav bör kyrkofonden enligt sedvanligaberäkningsgrunder svara för , varför anslaget bör uppförasmed . för /73. Jag har ingen erinran mot domänverketsberäkning av medelsbehovet för nästa budgetår och föreslår därför att anslagetlas upp med . Jag biträder vidareett av domänverket lämnat förslag tiU fördelning enligt sedvanliga regler av deverkliga kostnaderna för mellan anslaget och kyrkofonden. Jaghemställer, all Kungl. 1) besluta att kyrkofonden skall för år 1971ersätta domänverkets fond för utgifter för övertalig personal med , 2) till Ersättningtill domänverkets fond för utgifter för övertalig personal för /73 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet FÖRENADE FABRIKSVERKEN I. E: 1. 1970/71Utgift 52 129 873 Behållning 9 706 573 1971/72 Anslag 42 500 000 1972/73 Förslag 43 900 000 Förenade fabriksverken inrättades som affärsdrivandeverk och fick sin nuvarande organisation efter beslul av (prop. 1965: 119, SU 1965: 163, rskr 1965: 398). Fabriksverken skaU enligt sin instruktion (1965: 840) bedrivautveckUng, tillverkning, försäljning och underhåll av försvarsmateriel,utveckling, tUlverkning och försäljning av civila verksladsproduktersamt tvätterirörelse. I verkets uppgifter ingår även försäljning av övertaligoch kasserad materiel för statens och andras räkning. Fabriksverken förvaltar under fabriksverkensfond redovisade fabriker, verkstäder och tvätterier samt andra underfabriksverkens fond upptagna statliga kapitaltillgångar. Fabriksverken uppföranläggningar och byggnader som behövs för verket. Fabriksverkenuppbär och redovisar verkels inkomster samt bestrider därmed och med medel som i övrigt stårtill dess förfogande verkels utgifter. I fabriksverkeningår följande nytillverkande fabriker, nämligengevärsfaktoriet i , Åkers Krutbruk, torpedverkstaden i ,beklädnadsverkstaden i samt ammunitions-grappen som omfattarZakrisdalsverken i , Vingåkersverken i , Gällöverken i Gällöoch Vanäsverken i . Av fabrikernasmilitära tillverkning kan nämnas finkalibriga vapen och pansarvärnsvapensamt ammunition till dessa, robolstridsdelar, raketer och torpeder. Av fabrikernas civila tillverkning kannämnas kylsystem, luftkompressorer och styrväxlar Vidare tillverkasuniformer för såväl militärt som civilt brak. Underhåll av försvarsmaterielutförs vid verkstäderna i och . Arbogaverkstaden har en filiali . I och finns filialer lill verkstaden i Malmslält.Underhålls- Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 89 uppgifteri fråga om försvarets telemaleriel fullgörs även vid det halv-statiiga i och vid verketsteleunderhållsverkstad i . Fabriksverkens tvätterirörelse bedrivsvid 15 tvätterier. Vid flertalettvätterier finns anläggningar för kemisk tvätt. I anslutning till ell par avtvätlerierna uiförs skoreparalioner. Tvätlerierna betjänar försvarets förband samt statliga ochlandstingsägda sjukhus m. m. Försäljningen av övertalig och kasseradmateriel bedrivs genom en särskild enhet, överskottsförsäljningen.Försäljningen sker f. n. på fem platser i landet. Fabriksverken förvaltar statens aktieroch andra ägarandelar i Gelfa, , Trivab konfektions AB,, , , Food ControlAB, Projection KB,Projeclion, KB United Stiriing () , UnitedStirling () AB, och . Ekonomisk översikt m. m. Tillgångarna ifabriksverkens fond (exkl. ) uppgick tillsammanlagt 695 milj. kr. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapitalbehållning 296 milj. kr. Fabriksverkens resultaträkningar för detre senaste budgetåren framgår av följande sammanställning. Sammandrag av resultaträkningar budgetåren1968/691970/71 (1 OOO-tal kr.) Kostnader för utveckling, rationali- sering, marknadsföring m. m. Ränta på fabriksverkens fond Sammanställningenvisar ett avsevärt sämre resultat av verksamheten under /71 än undertidigare år. Det negativa nettoresultatet har främst påverkals avextraordinära kostnader som uppstått ge- 1972:1 Bilaga 15 Kndustridepartementet 90 nomtillämpning av restriktivare värderingsprinciper för tillgångarna, varvidaktiebolagslagens värderingsbeslämmelser varit riktmärke. Sålunda harnedskrivning av varulager och fordringar gjorts med 30,9 milj. kr. Under årethar till statsverket inlevererats avskrivningsmedel med 23 milj. kr. motsvarande avskrivningar på byggnader, maskiner och aktier. Den fakturerade omsättningenvid fabriksverken uppgick under /71 till 557,4 milj. kr., enökning med 102,9 milj. kr. sedan föregående år. Av omsättningen hänförde sig188 mUj. till de nytillverkande fabrikerna m. m., 221,9 milj. kr. tUlunderhåUsverkstäderna, 99,2milj. lill tvätlerierna och 43.0 milj. kr. Försvarets andel av faktureringen uppgickunder /71 till 336,1 mUj. Orderingångenuppgick vid fabriker och verkstäder tUl 449,8 milj. kr. under budgetåret1970/71, en ökning sedan föregående år med 83,1 milj. kr. Beställningarna från det svenskaförsvaret ökade med 72,7 milj. kr. lill 363,7 milj. kr. Beställningarna av civila produkter ökadenågot, nämligen från 28,3 milj. kr. till 33,7 milj. kr. Även orderingången påexport visade någon ökning, nämligen från 47,3 milj. kr. till 52,4 milj. kr. Orderingången för produkter från fabriker och verkstäder framgår av följandesammanställning (i mUj. 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 165,0 285,9 400,3 366.7 449,8 241,3 358.1 291,1 363,7 25,2 20,2 14,3 41,5 49,0 21,4 18,5 23,9 28,2 33,7 2,3 5,9 4,0 5,9 3,4 Vid utgången /71 utgjorde försäljningsvärdet av inneliggande orderstock vidde nytillverkande fabrikerna ca 482 milj. kr. Orderstocken för de skilda fabriksenbeterna är starktvarierande. Sålunda kan sysselsättningen vid torpedverkstaden anses tryggadför framåt, vid Vanäsverlcen två till , vid gevärsfaktorietett år, medan sysselsättningen vid beklädnadsverkstaden är tryggad endast förmycket . Orderslocken vidunderhållsverkstäderna uppgick vid samma lidpunkt tUl ca 182 milj. kr. Utvecklingenvid tvätterierna framgår av följande sammanställning. 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 91 Medelsförbrukning underbudgetåren 1970/711971/72 I följandesammanställning redovisas de investeringsmedel som under /71stått till fabriksverkens förfogande och den omfattning i vilken de tagils ianspråk. /71 (1 000-lal kronor) Ingående Anslag Medelsförbrukning Uigående 7 637 54 200 52 800 52130 9706 Av sammanställningenframgår att investeringsramen för /71 inte helt har utnyttjats.En närmare redogörelse för utfallet av investeringsverksamheten lämnas i detföljande. För /72har investeringsramen fastställts tUl 46,8 milj. kr. Fabriksverken räknar medatt investeringsramen skall bli helt utnyttjad. Eftersom det outnyttjadebeloppet vid utgången av /71 var 9,7 milj. kr. och anslaget /72 utgjorde 42,5 milj. kr. står tUlsammans 52,2 milj. kr. tillverkets förfogande under innevarande budgetår. En behållning av 5,4 milj. kr.kan alltså förutses vid budgetårets utgång . Fabriksverken framhåUeralt utvecklingen har ställt verket inför betydande problem,som inte är unika för verket, men som för delta av olika skäl framstått somsärskUt svårbemästrade. Problemen sammanhänger i första hand med det förhållandetatt verket är en försvarsindustri. Produktionen är i huvudsak inriktad påmilitära produkter, vilket innebär bl. a. att produktionsutrustningen ärrelativt specialiserad och inriktad på produkter med stora kvalitetskrav ilängre serier. Den återhållsamma nyanskaffningen lill försvaretsom kännetecknar Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet utvecklingeni och flera andra länder har haft konsekvenser för fabriksverken.Osäkerheten har tilltagit vad gäller möjligheten alt på lång sikt planera förleveranser tiU det svenska försvaret som konkurrensen från andra,länders försvarsindustrier hårdnat. Detta har fått och kommer att fåkonsekvenser för fabriksverkens lönsamhet. Praktiskt taget allaförsvarsindustrier i världen satsar betydande resurser på att möta dennamarknadsutveckling, i första hand genom inbrytningar på civila marknader.Detta har bedömts nödvändigt även för fabriksverken, bl. a. mot bakgrund av dekrav på sysselsättningstrygghet som ställts på verket från de anställda ochsamhället. annat viktigt skäl för denna målsättning är att det iproduktionen investerade kapitalet måste utnyttjas fullständigt om verketskonkurrenskraft på försvarsma-terielmarknaden skall kunna upprätthållas ochförstärkas. Fabriksverken står alltså inför allvarliga problem, som delvis ärgemensamma för flera företag i vårt land. Företagsledningens målsättning är attsuccessivt öka konkurrenskraften pii de för verket traditionella marknadernasamtidigt som nya marknader måste kartiäggas och bearbetas. Detta kräver bl. a.ett närmare samarbete mellan verket och andra förelag inom och utom landet. Med hänsyn till fabriksverkens nuvarandesvårigheter att helt utnyttja befintliga produktionsresurser har i åretsanslagsframställning de föreslagna investeringarna i huvudsak förutom deinvesteringar som behövs för fullföljande av redan beslutade objekt inriktats på åtgärder för rationalisering och lönsamhelsförbältring samt föratt tillfredsställa de krav som ställs inommiljö-, skydds- och säkerhetsområdena. Av den föreslagna investeringsramen av49,3 milj. kr. utgör 16,1 milj. kr.följdinvesteringar till påbörjade investeringar. I följandesammanställning lämnas uppgifter om faktisk och beräknad medelsförbrukning budgetåren 1970/711972/73. Faktisk utgift /71 1971/72 (1 OOO-tal kr.) Tvätterierna Nytillverkande fabriker Undeihållsverkstäder CivUa produkter Överskoltsförsäljning Reinvesteringar 26 984 1283 5 848 4 997 2113 2 500 6 000 12 500 49 300 Tvätteriverksamheten kännetecknas av attandelen mUitär tvätt minskat under det att verksamheten alltmer inriktats motden allmänna vårdsektorns behov. För att möta den vikande lönsamheten vidtvätte- 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 93 rierna,föranledd bl. a. av de senaste årens löneutveckUng, har en omorganisationinletts i effeklivitetshöjande syfte. Planerade kunder inom Mälardalsdislriktetbar övertagits av tvätleriet i . Tvätteriel i Stockholmhar planenligt övertagils av . Vid utgången /72 beräknas verksamhetenvid tvätteriel i vara helt avvecklad och produktionen överflyttadlill tvätterierna i och . Utbyggnaden av tvätteriel iKarlskrona och nybyggnaden av tvätleriet i har fortgått planenligtoch beräknas vara avslutade omkring / 72. I samband därmed försunderhandlingar med om köp av tvätteriel iÖdeshög, vilket f. n. arrenderas. Tvätleriet i har färdigställts ochövertagit den kemiska tvätt som tidigare behandlats vid tvätleriet i Stockholm.Överflyttning av tvättgods från ivätterierna i och fortgårplanenligt. Utbyggnad av tvätteriet i För färdigställandeav redan beslutad anläggning, urspmngligen kostnadsberäknad till 14 milj. kr., nu indexmässigt uppräknadlill 16,1 milj. kr., varav 15,3 milj. kr.beviljats för budgetåren 1969/701971/72, behövs resterande 800 000 /73. För fortsalt arbete med redan beslutadanläggning, urspmngligen kostnadsberäknad lill 24 milj. kr., nu indexmässigtuppräknad till 27,2 milj. kr., varav 24,9milj. bevUjats för budgetåren 1969/701971/72, behövs resterande 2,3milj. Förvärv och omändring av tvätteriet iÖdeshög Som ett led i den pågåendestrukturrationaliseringen har fabriksverken ansett det riktigt att på siktkoncentrera den militära vattentvälten i lill etl speciellttvälteri enbart avsett för militär vatten-tvätt. I första hand skulle tilldetta tvälteri hänvisas den militära tvätt somnu behandlas av det landstingsägda tvätleriet i , den tvätt frånförband i och som behandlas av det militära tvätteriet vid112 i samt militär tvätt från Östergötiand och som nubehandlas vid tvätleriet i . Fabriksverken avser att överföra densjukhustvätt som utförs vid Ivätleriet i till tvätleriet iNorrköping. Tvätteriet i , som fabriksverkenarrenderar av , har förklarat sigberett att sälja tiU staten. Detta tvätteri kommer efter orii- och tillbyggnadsamt utbyte av den delvis nedslitna maskinparken att bli väl lämpat förbehandling av mUitär vattentvätt och ge en oförändrad eller något ökadsysselsättning inom 1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 94 orten.Förhandlingarna med om priset för tvätteriel har ännu inteslutförts, varför en exakt kostnadsberäkning inte kan göras. Kostnaderna för förvärv och iordningställandeuppskattas tiU 6 milj. kr., varav 3 milj. kr. behövs /73. Komplettering av tvätteriet i AUngsås Tvätteriet i projekteradesursprungligen för en kapacitet av 26,5 lon per . Genom mindrekompletteringar och utbyten av vissa maskiner samt skiftkörning i vissutsträckning är produktionen f. n. uppe i ca . Detta haremellertid medfört alt lagringsutrymmena för smutstvätt blivit otillräckliga.Tidvis har lagring i förhyrda lokaler och t. o. m. utomhus måst tillgripas. Enutbyggnad i anslutning till smutstvättsorleringen är därför nödvändig.Kostnaderna har beräknats till 1 milj. kr. Mängden sjukhustvält i ökarstadigt. Omkring beräknas kapaciteten vid tväv.teriet i vara heltutnyttjad. Detta tvätteri projekterades från början inte för utbyggnad, men hartrots detta två gånger genomgått väsentiigatill- och ombyggnader. En ytterligare ombyggnad för att öka kapacitetenblir dyrbar och kan ändå inte ge ett fullgott resultat från driftsekonomiskaoch hygieniska synpunkter.