prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Kollegiet hemställer att för /73anvisas oförändrat 5 milj. kr. Försöksverksamhetenmed hemarbete i glesbygder är huvudsakligen inriktad på att stimulera hemslöjd och legoarbeten förindustriföretag. Under föregående budgetår ökade denna form av sysselsättning ien omfattning som motsvarar 300arbetstillfäUen på heltid. De positiva erfarenhetema av verksamhetenvisar att den bör fortsättas och ytterligare utvecklas. För att möjUghetema att ökasysselsättningen i glesbygder skall kunna tas tUl vara behövs insatser för attbl. a. förbättra marknadsföring och produktutveckling för hemarbetare ochglesbygdsföretag. Jag vill erinra om att Kungl. Maj:t mot denna bakgrund harställt medel tiU förfogande från anslaget för inrättande av en privathemarbetscentral i en glesbygdskommun ochför produktutveckling i ett kommunalt förelag i en annan kommun. Enligt Kungl.Maj:ts medgivande har, efter förslag av glesbygdsutredningen,försöksverksamhet inletts med intensifierad sysselsättningsplanering. En inventering avarbetskraftstillgångar och möjUga arbetsuppgifter har genomförts i Älvdalensoch kommuner samt kommunerna i Asele kommunblock. Inventeringsarbetet harutförts av kommunerna i samarbete medglesbygdsutredningen och resp. länsarbetsnämnd. Genom inventeringen avarbetskraftstUlgångarna påvisas behovet avytterligare arbetstillfällen i olika delar av de berörda kommunerna.Inventeringen av tillgången pä arbetsobjekt visar att relativt betydande sysselsättningsmöjUgheter kanskaffas fram. De berörda kommunerna har gjort framstäUning omstatsbidrag för att påbörja vissaarbetsobjekt som har tagits fram vid den gjorda planeringen. Framställningarnahar sänts ut på remiss. Den genomförda försöksinventeringen visaratt det är möjligt att finna åtskiUigaarbetsobjekt i glesbygderna. Det är angeläget att man kan ta tiU varasysselsättningsmöjligheter för arbetskraft som är geografiskt bunden tillområden, där det har visat sig svårt att förbättra sysselsättningsläget genom lokaliseringspoUtiska insatser.I avvaktan på glesbygdsutredningensförslag hur sysselsättningsproblemen i glesbygdsområdena skall lösas finns delanledning att överväga en utökning av försöksverksamheten tillytterUgare några kommuner. 1972:1 Bilaga 13 173 Kostnaderna förglesbygdsverksamhelen torde med hänsyn till reservationen på anslaget rymmas inom ramenför oförändrad medelsanvisning för nästa budgetår. Anslaget bör därför förasupp med 5 milj. kr. Enligt vad jag har erfarit räknarglesbygdsutredningen med att i bör jan av lägga fram förslag lill vissa åtgärder i glesbygderna. Eftersom det är angeläget att i särskilda fall snabbt kunna få i gång åtgärder av försökskaraktär bör Kungl. Maj:t liksom ha möj lighet alt inom anslagets ram ställa medel till förfogande för åtgärder som är ägnade att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen i glesbygderna. Jaghemställer att Kungl. att till Särskildastödåtgärder i glesbygder för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till företagareföreningar m. 1970/71Utgift 7 355 000 Reservation 730 227 1971/72Anslag 8 500 000 1972/73 Förslag 10 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tilltäckande av administrationskostnader för företagareföreningarna,och vissacentrala organisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringensområden. Bestämmelser rörande föreningamas kreditstödjande verksamhetåterfinns i kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd tiU hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1968: 354, ändrad 1970:181 och 1971: 450). Företagareföreningarna har för budgetåret1972/73 anmält behov av bidrag till sina adrriinistrationskostnader med , varav . beräknas för bidrag tiU företagareföreningen alt användas för stöd åt företagsamheten i : Vidare harFöretagareföreningarnas förbund, hantverks- och industriorganisation. samt hemstäUt om bidragför organisationernas verksamhet /73 med , 70 000kr . Enligt föreningarnas stater beräknas den totalaadministrationskostnaden komma att uppgå tiU närmare 19,3 milj. kr,. 1972:1 Bilaga 13 174 varavlöner inkl, sociala kostnader ca 13,5 milj, kr, Intäktema har beräknats tiU drygt 18,9 nulj, kr,,varav statUga administrationsbidrag ca 8,9 milj, kr,, landstingsmedelca 5,9 milj, kr. och övriga intäkter ca 4,1 milj, kr. För harföreningarna preliminärt beräknat sina kostnader till sammanlagt ca 22,6 milj,kr. och intäkter till ca 22,2 mUj. Ett statiigt administrationsbidrag på ca10,8 milj. kr. bar härvid bedömts erforderligt. Bidrag av landstings-medel har uppskattats tiU 6,6 mUj. och övrigaintäkter till 4,8 milj, kr. I sitt yttrande beträffande föreningarnasbehov av administrationsbidrag /72 betonade kommerskollegiet vikten av att förenmgamaerhöll ett kraftigt ökat stöd för sm verksamhet. De synpunkter som kollegiet då anförde viU koUegiet fortfarande starkt understryka. Konkurrensläget för den svenska industrinhar ytterligare skärpts, vUket bl. a.stäUer ökade krav på föreningamas arbete med bevakning, uppföljning m.m. av företag som erhållit statligt stöd. Kollegiet erinrar om de synpunkterbeträffande uppföljning m. m. som har anförts av revisorer igranskningspromemoria nr 3/1970 samt lokaliseringsutredningsbetänkande Om uppföljningen av stödföretag m.m. Kollegiet åberopar även departementschefens uttalande statsverkspropositionangående vikten av att den däri föreslagna ökningen av administrationsbidragenförenas med sådana vilUcor att garantier skapas för en intensifierad bevakningoch uppföljning av utveckUngen hos företag som har erhållit statligt stöd. Trots att föreningarna bar erhållitavsevärt ökat statligt stöd för sin verksamhet anser koUegietatt utveckluigen inom den mindre och medelstora industrin motiverar en vissytterligare förstärkning av föreningarnas resurser. I sitt nyssnämnda yttrandeanförde kollegiet att ett bidrag från staten på 9,6 milj. kr. inbegripetbidrag till berörda centrala organisationer var väl motiverat. Beaktas de automatiska kostnadsstegringarna, börenligt kollegiets uppfattning beloppet för /73 uppräknas tiU10,2 milj. kr. Kollegiet anser mot bakgrundav utvecklingen inom näringsUvet att därutöver en förstärkning avföreningarnas adnunistrationsbidrag bör ske med . Vid beräkningen avbidragets storlek bör enUgt koUegiet också beaktasatt den intensifierade uppföljningsverksamheten kommer att stäUa ökadekrav på föreningama. Kollegiet hemstäUer sålunda, att /73 anvisas 10,7 mUj. kr.,varav 10,6 milj. kr, tiU täckande av företagareföreningarnasadministrationskostnader m, m, och , tUl Norrbottens företagareföreningsom stöd åt företagsamheten 1 . erinrar om att administrationsbidragen till föreningarna höjdes med 1 milj, kr, för budgetåret1971/72 och 1972:1 BUaga 13 175 attdenna höjning främst motiverades med önskemålet om en intensifierad bevakning av utvecklingen i företag somerhållit statligt kreditstöd. Någon kompensation för de automatiskakostnadsstegringarna erhöll föreningarna inte enligt förbundet, vilket särskilt med hänsyn till de ökade lönekostnaderna har inneburit en beskärningav deras aktivitetsutrymme. FörbundethemstäUer att anslaget förs upp med 16 milj. kr. hantverks- och industriorganisation hemställer att anslaget beräknasså att företagareföreningarna får ökade möjligheter att bistå företagen med allmän teknisk och ekonomiskrådgivning. De riktiinjer för företagareföreningarnasverksamhet som beslutades av riksdag och den därefter följandeutvecklingen har inneburit att föreningamas tjänster i allt störreutsträckning har tagits i anspråk för uppgifter inom ramen för statenskreditstödjande verksamhet med regionalpolitisk inriktning. Det åligger sålundaföreningama bl. a. att göra företagsekonomiska utredningar i ärenden omlokaliseringsstöd och att medverka vid uppföljningen av utvecklingen i företagsom har fått sådant stöd. skallföreningarna ombesörja sina traditionella uppgifter som förmedlare av lån ur statens hantverks- och industrUånefond,som beredningsorgan i ärenden om statlig kreditgaranti och som organ förekonomisk och teknisk rådgivning åt de mindre och medelstora företagen. Från statens sida har intresset undersenare år särskilt knutits till frågan om föreningamas medverkan viduppföljningen av utvecklingen i företag som har fått statiigt kreditstöd. Föratt göra det möjligt för föreningarna att i ökad omfattning medverka tillförebyggande av förluster ikreditstödsverksamheten har administrationsbidragen tiU dem höjts successivt från 5 milj. kr. för /69 till 8,5 milj. kr. Som jag harframhållit inledningsvis under förevarande avsnitt medverkar företagareföreningarna vidbevakningen av statliga engagemang på . Med sin lokalaanknytning och sin goda kännedom om näringslivet i resp. län har föreningarnagoda förutsättningar att på ett tidigtstadium fästa myndighetemas uppmärksamhet på sådana förhållanden hosstödföretag som kan påfordra åtgärder i syfte att tillvarata statens intressensom kreditgivare. Från denna synpunkt framstår en ytterUgare förstärkning avföreningamas resurser som önskvärd. Under åberopande avvad jag sålunda har anfört föreslår jag att förevarande anslag för nästa budgetår tas upp med 10 milj. kr.,vilket innebär en höjning med 1,5 milj. kr. Härav beräknar jag . förautomatiska kostnadsökningar i föreningarnas verksamhet. Återstoden avhöjningen, dvs. , bör avses tiU förstärkning av föreningamasresurser för uppföljningsverksamhet. 1972:1 Bilaga 13 176 som har beräknats för sådant ändamål avadministrationsbidragen för innevarandebudgetår innebär detta att minst 2,4 milj, kr. skall användas tilluppföljningsverksamhet. Avförevarande anslag bör liksom tidigare . beräknas för bidrag tUlNorrbottens företagareförening som stöd åt företagsamheten i och lika mycket beräknas för slöd tUlvissa organisationer. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag tillföretagareföreningar m. fl: Administrationskostnader för /73 anvisa ett reservationsanslagav . Täckande av förluster i anledning av statligt stödtill hantverks- och industriföretagm. 1970/71Utgift 14 604 573 1971/72 Anslag 9 000 000 1972/73Förslag 12 000 000 Statens förbindelser till följd avutfärdade garantier för lån lill hantverks- och industriföretag och för låntill turisthotellnäringen infrias från förevarande anslag, då behov däravuppkommer. Förluster i företagareföreningarnas långivning från statenshantverks- och induslrilåne-fond skall föreningarna i första hand täcka medmedel ur egna förlust-täckningsfonder. Maj:t kan emellertid eftersärskild prövning medge förening bidrag från detta anslag för att täckaförluster. Från garanligivningens tillkomst den 1juli 1954 t. o. m. har bemyndiganden meddelatsföretagareföreningarna att teckna garantiför lån på tillhopa ca 577 milj. kr. saml avdelningskontoratt teckna garanti för lån lUl turisthotell på tillhopa ca 17,9 mUj. Summan av statens slutgiltiga förluster ochutestående fordringar på grund av infriade garantiåtaganden uppgick den30 till ca 56 milj. kr. Underbudgetåren 1966/671970/71 fattades beslut om infriande av garantier med ca9,4, 10,5, 12,2, 2,9 resp. 14,2 milj. kr. Från förevarande anslag har därjämteutbetalats ca 1,5 milj. kr. till täckande av förluster på lån somlämnats av företagareföreningarna, varav ca , under budgetåret1970/71, Under /71 har enligtkollegiet ca 1,1 milj, kr, influtit iföriusttäckningsavgifter jämlikt 19 § 2 st, kungörelsen (1960:372) om statiigt kreditstöd tiU hemslöjd, hantverk ochsmåindustri. Mot bakgrund av del alltmer skärptakonkurrensläget samt med hänsyn tiU de infriade garantibeloppens storlek underde senaste budget- Prop.1972:1 BUaga 13 InrU&esdepartementet 177 årenoch då utbetalningar sker också till läckande av förluster i företagareföreningarnas verksamhet hemställerkoUegiet, att anslaget för /73 höjs tiU 15 milj. kr. Som kommerskollegiel har framhåUitföreter belastningen på förevarande anslag stora variationer år . Enklar tendens har emeUertid varit att förlusterna istatens kreditstödjande verksamhet har ökat. Den främsta anledningen härtillär naturligtvis den ökade volymen av de statiiga kreditålagandena i form avhantverks- och industrilån och garantUån.Efter hand har emellertid också kreditstödets karaktär förskjutits iriktning mot ett större risklagande. Sålunda har framför aUt industrigarantUåni växande utsträckning utnyttjats som ettmedel i den statliga regionala politiken med tonvikt på insatser som syftar tiU att vidmakthåUasysselsättningen i krisdrabbade företag på orter som i det akuta lägetinte kan erbjuda arbetskraften alternativautkomstmöjligheter. Huvudmotivet för insatserna har inte sällan varitatt vinna lid för att uppnå mera långsiktiga lösningar, varvid risken förförlust på statens kreditåtagande har varit påtaglig. Med hänsyn tiU attalternativet i sådana fall i regel har varit omedelbar friställning avarbetskraften med åtföljande krav på omfattande arbelsmarknadspoUtiska åtgärder m, m, bar ett uppehåUandekredilslöd vid en samhällsekonomisk tolalavvägning ofta framstått somförmånligt. Del bör dock understrykas, att delta tillvägagångssätt i principhar förbehållits fall, där föratsättningar för en rekonstruktion av förelagethar bedömts vara för handen. De förluster somdrabbar staten i dess kreditstödjande verksamhet och som kommer till ullryck bl. a. genombelastningen på förevarande anslag får sålunda tUl inte ringa del betraktassom kostnader för infriande av statensregional- och sysselsättningspoliliska åtaganden. Att jämställa dessaförluster med dem som kan förekomma i en bankmässig kreditgivning skidle varamissvisande. Med vad jag nu har sagt vill jag inteförringa betydelsen av att effektiva åtgärder vidtas för att söka förebyggarisken för förluster i statens kreditstödjande verksamhet. Med anledning avbl. a. en av revisorer avgiven skrivelse i ämnet framhöU jag iprop. 1971: 1 (bil. 13 s. 116) vidbehandlingen av anslaget tiU företagareföreningarnas administrationskostnadervikten av alt så skedde. Som ett led i denna strävanförstärktes företagareföreningarnas administralionsbidrag för innevarande budgetår, varvid som villkor skullegäUa att medlen utnyttjades för enintensifierad bevakning av utvecklingen i företag som fått statiigt stöd. Församma ändamål har jag förordat en ytterligare uppräkning av administralionsbidragenför nästa budgetår. Prop.1972:1 Bilaga 13 ng I revisorernas nyssnämndaskrivelse aktualiserades även vissa frågor angående redovisningen avförlusttäckningsmedel. Enligt gällande bestämmelser skall låntagare erlägga enförlusttäckningsavgift som motsvarar en halv procent årlig ränta på uteståendekapitalbelopp i fråga om lån som säkersläUts genom statlig industrilånegaranti,s, k, hotellgaranti eller lokaliseringsgaranti. Revisorerna förordade attinflutna förlusttäckningsmedel skulle tillföras resp, förlustläckningsanslag istället för alt som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under titelnövriga diverse inkomster. Med en sådan ordning skulle det bli möjligt att direktur budgetredovisningen utläsa i vad mån principen om täckning för infriadegarantier hade uppnåtts, vilket enligt revisorerna skulle medföra storapraktiska fördelar. En omläggning i angiven riktning skulle också stå i godsamklang med principerna för modern programbudgetering. Det var vidare enligtrevisoremas uppfattning önskvärt att en likartad redovisning lämnadesbeträffande lokaliseringslånen. Därvid borde som intäkter tas med dels såsomförlusttäckningsavgift beräknad andel av till staten influtna räntor pålokaliseringslånen, dels i konkurser eller vid ackord återvunna medel, medantill kostnader borde hänföras vad statsverket förlorar vid konkurser och vidackord eller rekonstruktioner. En sarmnanstäUning härav borde lämpligenredovisas i statsverkspropositionen. Med anledning avrevisoremas uttalande viU jag erinra om att förlust-täckningsavgiften påindustrigarantilån enligt vad föredragande departementschefen anförde i prop,1968: 61 angående företagareföreningarnas organisation och verksamhet m, m, (s,100) i prmcip bör avvägas så all den motsvarar de förluster som normalt uppstårpå långivningen, UtveckUngen har dock visat, att en sådanprincip inte har kunnat strikt upprätthållas. Den successiva förändringen ifråga om inriktningen av garanligivningen har, som jag redan berört, inneburitatt induslrilånegaranlierna som stödform i viss utsträckning har kommit attanvändas som ett medel för statsmaktemas regional- ochsys-selsältningspolitiska strävanden, Garantiformen utgör ettsynnerligen smidigt redskap i nyssnämnda syfte. Mot den bakgmnden kan detknappast bli fråga om alt strikt hävda att garanligivningen i princip skaU varasjälvbärande, i varje fall inte i lägen med så stora förluster som under desenaste åren. intresse avatt kunna avläsa nettoförlustema på garanti-och långivningen bör tillgodosesgenom att uppgift om inlevererade förlusttäckningsavgifter lämnas istatsverkspropositionen vid anmälan av resp. täckningsanslag. Somkommerskollegiet har anmält i sin an-.slagsframstäUning uppgickförlusttäckningsavgifterna för industrigarantilån under /71 tUl1,1 milj, kr. Eftersom lokaliseringslånen är statliga lån tillfaller influtna låne- 1972:1 Bilaga 13 ] 79 räntori sin helhet statsverket. Räntans nivå, som är densamma som för industrigarantUån, får föratsättas varabestämd så att den i skälig omfattning skaU täcka förluster pålångivningen. Om en halv procent påinflutna räntor motsvarande förlusltäckningsavgiften på industrigarantilån antas ha sådant sjte, skuUe statens inkomst för förlusttäckning pålokaUseringslångivningen under /71 utgöra ca 1,5 mUj. Mot bakgrand av detanförda och under åberopande av i huvudsak de skäl som koUegiet har anförtberäknar jag medelsbehovet under anslaget för nästa budgetår tiU 12 milj, kr. Jag hemställer altKungl, Maj:t föreslår att tUl Täckande av förluster i anledningav statligt stöd till hantverks- och industriföretag m.fl. för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . E BOSTADSBYGGANDE M. 1970/71Utgift 9 979 301 1971/72 Anslag 11 637 000 1972/73 Förslag 12 761000 är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att främjabostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. I styrelsensuppgifter ingår främst att handha den statliga låne- och bidragsverksamhetenför att främja bostadsförsörjningen. Bostadsslyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom verket finns fembyråer. Dessa är kanslibyrån, låne- och bidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniskabyrån och värderingsbyrån. ändring 1972/73 (10 000) (2 000) Prop.1972:1 Bilaga 13 InrUiesdepartementet 181 Löne-och prisomräkning m. m. KansUbyrånspersonalsektion behöver förstärkas med en byrådirektör (+71 000 kr.) samt ettkontorsbiträde (+33 000 kr. Värderingsbyrånbehöver förstärkas med en tjänst som byrådirektörmed hänsyn tiU styrelsens medverkan i arbetet med kommunalekonomiskplanering m. m. (-f . Styrelsen föreslår,att en tjänst som byrådirektör (+78 000 kr.) inrättasför handläggning av ärenden rörande internationellt bostadspolitisktsamarbete. kan anslaget minskas med de medel som ån-visats för bestridande av lönen tiU en tjänstemanmed motsvarande arbetsuppgifter(.) i samband med att denne entledigas från sitt förordnande. Minskningarna avanslagsposterna Expenser och Automatisk databehandling sammanhänger med attanvisade engångsbelopp för innevarandebudgetår utgår. Medhänvisning tUl sammanställningen beräknar jag anslaget tUl . Jag har därvid beräknat medel förbl. a. ytterligare en byrådirektör(3) på värderingsbyrån för vissa uppgifter med kommunal-ekonomisklångtidsplanering, som f. n. bekostas från anslaget (p.A 1). Jag hemställer att Kungl. att tUl för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 21 021 584 1971/72 Anslag 22 106 000 1972/73Förslag 24 657 000 Det finns en länsbostadsnämnd i varje länutom , där fuUgör de uppgifter som åvilarlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighetför den statliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. Denfattar beslut om lån och bidrag m. m. samt förvaltar utestående lån. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal + 2 303 000 + 11000 + 30 000 + 293 000 + 10 000 + 2097 000 + 11000 + 30 000 + 318 000 + 95 000 + 2 647 000 Löne-och prisomräkning m. m. På grund avlångivningens ökade omfattning behövs förstärkning av länsbostadsnämndemas personal med tre kanslister och två kvalificeradebiträden (+206 000 kr. Med hänvisning tiU sammanställningenhemställer jag alt Kungl. att tiU Länsbostadsnämnderna /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 1 290 014 1971/72Anslag I 735 000 1972/73Förslag 1770 000 är central myndighet förhandläggning av mål och ärenden på hyresregleringens område. harockså hand om vissa centrala administrativa uppgifter för den statligahyresnämnds-och arrendenämndsorganisationen. Hos hyresrådetfinns ett fast kansli och arvodesavlönade extra föredragande. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal + 1 500 + 7 700 + 62 000 + 73 000 + 1 500 + 9 000 + 55 500 + 68 000 Löne-och prisomräkiung m, m. Antalet tUlhyresrådet inkomna besvärsmål har under en lång följd av budgetår minskat föratt undergå en mera markant minskning. Ävenarbetsbalansen har nedgått kraftigt under desenaste budgetåren. VUka förändringar i måltiUström-ningen vidhyresnämnderna och hyresrådet som kan följa av de ändringar ihyresregleringslagen som träder i kraft är f. n. omöjUgt att uttala sig om. SärskUtvanskligt är det enligt rådet att bedömavilken betydelse övergången från systemet med generella hyreshöjningartiU ett förfarande med individuell prövning av bashyran genom överenskommelsekan komma att få. Personalen vid hyresrådets kansli harsuccessivt minskat i antal . Två av rådets sjubyrådirektörsljänster är vakanta och även flera kontorsbiträdestjänster ärobesatta. Med hänsyn till ovissheten rörande den framtida arbetsbelastningenanser emellertid rådet att man inte nu börgenomföra några större personalinskränkningar. anser attminskningen av antalet besvärsmål motiverar att en byrådirektörstjänst (.) och tvåkontorsbiträdestjänster (.) utgår ur organisationen. AnslagspostenExpenser behöver ökas för bestridande av kostnader för publikationstryck,blankettframstäUning, utbyte av föråldrad kontorsutrustning m. m. Försäljningsintäkternaav publikationen Praxis i hyresmål beräknas tiU . I Ukhet med hyresrådet finner jag att detinte är möjUgt att nu bedöma hur de ändringar i hyresregleringslagen somträder i kraft kan komma alt påverka rådetsarbetsbelastning. Rådets anslagsberäkning, som aUtså inrymmer en vissosäkerhet i detta avseende, bör godtas. Med hänvisning till sammanställningenhemstäUer jag att Kungl. att tiU Statenshyresråd för /73 anvisa ett förslagsanslag av , 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag för samlingslokalerhandlägger frågor om statslån för anordnande av allmänna samUngslokaler och avstudentkårlokaler samt om rekonstruktionsbidrag enligt kungörelsen (1957: 367)om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m. (ändrad 1960:315), brev omrekonstruktionsbidrag till allmänna samlingslokaler samt kungörelsen (1964:398) om lån för anskaffning av studentkårlokaler. finnsen sekreterare och ett fast kansli jämte arvodes-avlönade föredragande. ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal 100 5 200 8 500 Uppbördsmedel Försäljning av publikation Bidrag till vissa riksorganisationer för samlingslokaler Prop.1972:1 Bilaga 13 185 Löne- och prisomräkning m.m. . Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget lill . Jag har därvid med hänsyn till detbetydelsefulla arbete som vissa riksorganisationer för samlingslokaler utför isamband med handläggningen av låne- och bidragsärenden räknat med en höjningav bidraget till dessa organisationer med . Jag hemställer att Kungl.Maj:t föreslår att tUl för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 2352 421 1971/72 Anslag 1 OOOOOO 1972/73 Förslag 1 000 Från anslaget bestridsutgifter för räntebidrag enligt bestämmelserna i räntebidragskungörelsen (1962:541, upphävd 1967: 553).