prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den nyaarbetstidslagen innebär all en förkortningav arbetstiden tiU skaU vara genomförd för aUaarbetstagare . En genomgripandeöversyn av arbetarskyddslagstiftningen pågår inom arbetsmiljöutredningen. En utgångspunktför utredningens arbete är alt den nya lagstiftningen skall ge underlag föråtgärder och ingripanden på ett betydUgtvidare område än den nuvarande lagen. Arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsamåste kunna skyddas effektivt i varje led av produktionen. Kraven på enförbättrad arbetsmiljö måste kunna göra sig gällande redan på planeringsstadiet. Arbetsmiljöfrågomas betydelse gör detangelägel alt så snabbt som möjligt kunna genomföra en ny lagstiftning på dettaområde. Avsikten är därför att förslag om en ny arbetarskyddslagstiftning mednya regler på väsentliga punkter skall kunna understäUas . Att förstärka skyddsombudenshandlingsmöjligheter och öka de anställdas inflytande över miljön på denegna arbetsplatsen tillhör de frågor som bör lösas i en första etapp avreformarbetet. Dit hör också frågorna om yrkesinspektionens organisation ocharbetsformer. Socialallachéerfinns i , , och . Deras huvuduppgifter är alt förse såvälmyndigheter som arbetsmarknadens parter med upplysningar i socialpolitiska ocharbelsmarknadspoliliska frågor. I anslagen tUl internationell samverkaningår också kostnader fördeltagande i internationella arbetsorganisationen () och världshälsovårdsorganisationen(WHO). Tyngdpunkten i arbete har förskjutils från inlernalionelltnormskapande tiU tekniskt bistånd åt utvecklingsländerna. Från svensk sida harföreslagits att det internationella samarbetet i arbetsmiljöfrågoma skall tasupp vid en kommande konferens med . WHO:s insatser avser främst bistånd till olika länder för bekämpning avsjukdomar och för annat hälsovårdsarbete. Under ett tiotal år har europeiskafamiljeministrar regelbundet samlats tUlinformella konferenser. Den senaste konferensen höUs i hösten1971. anordnades vidare ett nordiskt seminarium om social planering i . Ett nordiskt seminarium om glesbygdsfrågorkommer att hållas i Åre . Prop.1972:1 Bilaga 7 14 Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till riksstaten för /72 framgårav följande sammanställning (milj. A. m. m. Allmän försäkring m. m. Ekonomiskt stöd åt barn- familjer m. m. och sjukvård m. m. F. Öppen hälso- och sjuk- vård m. m. Universitetssjukhus m. m. I. Ungdomsvård m. m. J. Nykterhetsvård m. m. Arbetarskydd m. m. Utdrag av protokollet över sociaiärenden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i statsrådet på den 3 januari1972. Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , ,, , , , ,, , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor somgäller utgifterna för /73 inom socialdepartementetsverksamhetsområde, dock alt de på driftbudgeten under punktema C 14, D 26 ochI 14 samt på kapitalbudgeten under punktema II: 11.3 och V: Iupptagna frågorna anmäls av statsrådet . 1970/71Utgift 5 984 028 1971/72Anslag 6 900 000 1972/73Förslag 7 240 000 Handläggande personal Övrig personal Prop.1972:1 Bilaga 7 16 1971/72 1972/73 Reseersättningar (även utrikes resor) -1-330 000 1000 -1- 10 000 -b 1000 Antalet tjänster under anslaget tiUsocialdepartementet har minskat i samband med att departementets befattning medregeringsrätlsmål fr. o. m. den 1 januari1972 flyttats över till regeringsrättens kansli. Därmed minskarmedelsbehovel under anslaget för nästa budgetår med . I övrigt bör anslaget ökas för pris- och löneomräkning. Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. att till /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1970/71Utgift 5 923 442 Reservation 761 871 1971/72Anslag 6 300 000 1972/73Förslag 7 800 000 Medelsbehovet för kommittéverksamheten m.m. under nästa budgetår beräknar jag lill 7,8 milj. kr. Jag hemställer attKungl. att tUl Kommittéer m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Försöksverksamhet m. m. 1970/71Utgift 578 700 Reservation 1421300 1971/72Anslag 2 000 000 1972/73Förslag 2 000 000 Från delta anslag utgår bidrag lillundersökningar, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet inom verksamhetsområde. Bidragkan utgå bl. a. för prövning och utvärdering av nya metoder in- 1972:1 Bilaga 7 17 om det sociala området liksom för undersökningar som tarsikte på en vidareutvecklmgav ett visst område, såväl när del gäller mål och metoder som organisation ochresursanvändning. Från anslaget har hittUls beviljatsbidrag med ca 2 mUj. lUl ett tiotal olika projekt med anknytning dels tUlverksamheten inom barnstugor m. m., dels till olika frågor som är aktuellainom socialvården i aUmänhet. Inom barnstugeverksamheten har bidrag från dettaanslag anvisats tiU ett omfattandeutvecklingsarbete avseende barnstuge-verksamhelens utformning och innehåU samtutbyggnadsplanerihgen för kommunernas insatser för bam i förskoleåldern.Vidare pågår undersökningar beträffandebl. a. integrering av handikappade barn, psykolog-och kuratorsmedverkansamt formerna för samarbetet meUan föräldrar och personal inombarnslugeverksamheten. På det sociala området i övrigt har medbidrag från detta anslag satts igång ett planerings- och ulvecklingsarbete fören socialcentral och fält-station i och i anslutning härtiU enundersökning om sambandet mellan sociala och medicinska förhåUanden. Medel harockså bevUjats liU en försöksverksamhet somsyftar tiU att med befintliga resurser finna lämpliga samarbelsformer inom detsociala området meUan olika myndigheter och organ på det lokala planet.Andra projekt berör bl. a. åldringsvården,vården av alkoholmissbmkare och ungdomsvårdsskoleverksamheten. Jag räknar med att den försöksverksamhetm. m. som kommit igång genom detta anslag kommer att få stor betydelse förutvecklingen inom det sociala området. För fortsatt försöksverksamhet undernästa budgetår beräknar jag ett oförändrat anslagsbelopp på 2 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att tUl Försöksverksamhet m.m. /73 anvisa etl reservationsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Fråndetta anslag har hittiUs bl. a. utgått bidrag liU vissa handikapporganisationer.För nästa budgetår bör medel för sådana bidrag tas upp under anslaget K 8Bidrag tUl handikapporganisationer. Anslaget för extra utgifter under nästabudgetår bör tas upp med . Jag hemstäUer att Kungl. att tUl Extra utgifter för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . B ALLMÄN FÖRSÄKRING M. De lagfästagarantierna för medborgarnas ekonomiska trygghet på ålderdomen och vid sjukdom och mvaliditetär fr. o. m. samordnade i lagen om allmän försäkring. Utvecklingeninom socialförsäkringen har därefter fortsalt i snabb takt och inneburit enfortgående utbyggnad av den allmännapensioneringen och den allmänna sjukförsäkringen. Förslag till nya betydelsefulla reformer utarbetas inomolika utredningar. Utredningsarbetet syftar tUl alt kontinuerligt utveckla socialförsäkringenoch fortlöpande anpassa den till utvecklingen i samhället. Ett grundläggandedrag i detta utvecklingsarbete är strävandena attåstadkomma ökad jämlikhet mellan olika grupper i samhället. En expertutredning arbetar med attklarlägga hur en tandvårdsförsäkring närmare bör utformas. Utredningen har bl.a. att pröva om en tandvårdsförsäkring bör göras allmängiltig eller om detfinns skäl för vissa avgränsningar och förprioritering av vissa tandvårdsbehov. En förstärkning av folktandvårdensresurser ingår i förutsättningarna för en tandvårdsförsäkring. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete under detta år. Påsjukförsäkringens område undersöker sjukpenningutredningen förutsättningama att göra sjukpenningen frånförsäkringskassan mer jämförbar med sjuklön från arbetsgivare. Utredningenskall pröva de tekniska möjligheterna attgöra sjukpenningen beskattningsbar, vilket självfallet fömtsätter att de nuvarande sjukpenningbeloppen höjs. Sjukpenningenskulle då också kunna göras pensionsgmndande för ATP. Även denna utredningberäknas bli klar med sitt arbete undei detta år. Inom pensionsålderskommillén pågårarbetet med en översyn av hela detregelsystem som gäller för uttag av ålderspension från folkpensioneringenoch ATP. Utredningen skall behandla såväl frågan om en aUmän sänkning av pensionsåldern som frågan om en mera rörlig pensionsålder.Utredningen skall också pröva de problem som hör samman med frågan omstandardsäkring inom den allmänna pensioneringen. Samhällets insatser inom den allmännaförsäkringen beräknas omfatta ca 17 800 milj. kr. mot 9 600 milj. kr. Av dessa 17 800 mUj. faUer ca 9 900 milj. kr. påsocialhuvudlileln, 5 000 milj. kr. finansieras med arbetsgivaravgifter, 1 800milj. genom de försäkrades avgifter och 1 100 milj. kr. av kommunema förbostadstilläggen till pensionärerna. Antalet folkpensionärer ochkostnadsutvecklingen för folkpensionerna framgår av följande sammanstäUningar.Beräkningarna utgår från nuvarande lagstiftning. Folkpensionskostnaderna i miU- kr. tillkommer dessutom 285 milj.kr. som utgör kostnaderna för detsärskilda tillägg som enligt beslut skall utgå tUl folkpensionärernai januari . Kostnadsutvecklingen är delvis en följd avden ändrade befolk-ningsstmkturen med ell ökat anlal åldringar. Den kraftigakostnadsökningen beror dock främst på standardhöjningar av pensionerna och enanpassning av pensionerna tiU förändringar i penningvärdet. Folkpensionensårsbelopp inkl. pensionslillskotl men frånsett kommunala bostadstillägg är f. n. för ensam pensionär och . för ett pensionärspar. Den 1 juli 1972genomförs den fjärde etappen av det år 1969beslutade programmet för årliga folkpensionshöjningar genom pensionstillskott.En pensionär som inte kunnat förvärva ATPeller som har lågt ATP-belopp får därigenom en ny standardhöjning avsin folkpension med . Prop.1972:1 Bilaga 7 20 Pensionstillskottenuppgår därmed tUl . för ensam pensionär och . för pensionärspar.De nämnda beloppen är beräknade på gmndval av nuvarande basbelopp 7 100 kr.Härtill kommer de pensionshöjningar som genom indexreglerna automatiskt följerav förändringar i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknas folkpensionens årsbelopp (inkl. pensionstUlskotlen) under loppet avdetta år öka med . för en ensam pensionär och med ca 750kr. för ett pensionärspar. Utbetalningen av ATP-pensioner får förvarje år allt större betydelse. F. n. fårca 535 000 personer pension från ATP. Såväl antalet pensionärer somutgående genomsnittliga pensionsbelopp ökar kraftigt . Antalet ATP-pensionärer ochkostnadsutvecklingen för ATP-utbetal-ningarna framgår av följandesammanställning. Beräkningarna utgår från nuvarandelagstiftning och nuvarande basbelopp . 1972 (beräknat) 1975 (beräknat) 1972 (beräknat) 1975 (beräknat) Fr. o. m. harmöjligheterna ökats för äldre förvärvsarbetande att få förtidspension i formav folkpension och ATP. Den som fyllt och har ett tungt eller pressandearbete som han inte längre orkar med har numöjUghet att få förtidspension. Detsamma gäUer för en äldre arbetstagare som t. ex. på grund av företagsnedläggningmist sill arbete och inte kan få något nytt arbete som han orkar med.Det har i vissa fall uppkommit problem vidtiUämpningen av de nya bestämmelserna. Jag avser därför att se överlagreglernas tekniska utform- Prop.1972:1 Bilaga 7 21 ning i de delar där tillämpningssvårigheter uppkommitoch att redovisa förslag i denna fråga i en proposition tiU vårriksdagen. Jag beräknar att statens sammanlagdafolkpensionskoslnader nästa budgetår kommer att öka med ca 975 milj. kr. Däravhänför sig 190 milj. kr. till höjningen av pensionstUlskotlen, 390 mUj. kr.beror på ett ökat antal ålders- och förtidspensionärer och 395 milj. kr. ärberäknade kostnader för värdesäkringen av folkpensionerna. Anslagsbehovet förfolkpensioner under /73 uppgår därmed till 9 390 milj. kr. Kommunernas kostnader för de kommunalabostadstilläggen till .folkpensionärer beräknas för samma budgetår till ca 1150 mUj. De sammanlagda folkpensionskostnaderna under nästa budgetårberäknas alltså till över 10 500 milj. kr.Härtill kommer ATP-utbetalningama som beräknas till drygt2 400 milj. kr. Utvecklingen inom sjukförsäkringenbelyses i följande sammanställning över kostnadsutvecklingen (i milj. ökningen avsjukförsäkringskostnaderna speglar den omfattande reformering av sjukförsäkringen somgenomförts med höjda förmånsnivåer i olikaavseenden. De tidigare karensdagarna i sjukpenningförsäkringen har avskaffatsoch sjukpenningnivån har höjts väsentligt. Förbättradeläkemedelsrabatter har sänkt medicinkostnaderna för allmänheten och ingenbehöver nu betala mer än . vid varje inköp av medicin på recept.Läkemedelsreformen har fullföljts genom att apoteken fr. o. m. har överförts tUl ett statligt apoteksbolag. Det nya enhetliga ersättningssystemet förläkarvård i samhäUets regi som trädde i kraft är ett led ien aktiv sjukvårdspolitik inriktad på att främja den öppna sjukvården. Men denär en social reform som gör denöppna sjukvårdens resurser tillgängliga för en rimlig kostnad särskUt för demsom behöver en mera omfattande läkarvård. gäller ocksåförenklade och utvidgadebestämmelser för sjukförsäkringens ersättning för resekostnader. Ersättningkan nu utgå även för resekostnader i samband med konvalescentvård ochsjukgymnastik. Prop.1972:1 Bilaga 7 22 Den s. k. hemmafruförsäkringen har fr. o.m. byggts ut tUl en hemmamakeförsäkring som omfattar både män ochkvinnor som är hemarbetande. Reglerna för barntillägg från sjukförsäkringen harockså gjorts lika för män och kvinnor. För denobligatoriska yrkesskadeförsäkringen gäller ändrade finansie-ringsregler fr. o.m. , då det infördes ett enhetligt avgiftssystem liknande det som gäller förATP. En utredning hartillkallats för att göra en genomgripande översyn av förmånsreglerna inom helayrkesskadeförsäkringen. Inom ramen för ensärskild yrkesskadeförsäkring skall enligt utredningens direktiv utarbetasförslag till åtgärder för att förbättra samordningen med socialförsäkringen iövrigt. Utredningen skall lägga fram förslag om ett nytt system för samordningmellan yrkesskadeförsäkringen och den aUmännapensioneringen samt om en utbyggnad av vissa förmåner inom yrkesskadeförsäkringen. Utöver kompensation förinkomstbortfall vid yrkesskada skall förslag utarbetas till en särskUdersättning för det handikapp i andra avseenden som skadan förorsakar. Ävenvissa bestämmelser om finansieringen skall ses över. Denna översyn av yrkesskadeförsäkringenutgör, tUlsammans med det arbete som pågåri pensionsålderskommittén och sjukpenningutredningen, ett led i strävandenaatt åstadkomma större social rättvisa i arbetslivet. Samma strävan liggerbakom de i annat sammanhang berörda förslagen om kraftigt ökade resurserför arbetarskydd Uksom det pågåendearbetet med en genomgripande översyn av hela arbetarskydds-lagstiftningen. På områden utanför den allmännaförsäkringen men med angränsande utredningsuppgifter märks främstfamiljepolitiska kommittén, som utreder frågan om det ekonomiska slödel åtbarnfamiljerna. Ett framlagt utredningsförslag angående barnpensionerna m. m.inom den allmänna försäkringen (SOU 1971: 19) kommer att tas upp lUlbehandling i anslutning till detslutbetänkande om det ekonomiska stödet tUl barnfamiljerna, som underåret väntas från familjepolitiska kommittén. Utöver vad jag tidigare nämnt vill jagerinra om det utredningsarbete som pågår hos ochsocialstyrelsen bl. a. beträffande hälsoundersökningar och annan förebyggandehälsovård och i fråga om reglerna försjukförsäkringens ersättning vid privatläkarvård. På det administrativa området pågår ettomfattande utredningsarbete angåendemöjligheterna att bl. a. genom användningen av den moderna ADB-tekniken rationalisera administrationen inomden allmänna försäkringen. Vidare pågår förberedande utredningar för endecentralisering av en del av riksförsäkringsverketsarbete med den allmänna försäkringen. Sålunda görs en utredning omöverflyttning från tUl de lokala skattemyndigheterna avarbetet med arbetsgivar-avgiftema tUl den allmänna försäkringen.Yrkesskadeförsäkringsutred- ningen skall lägga fram förslag omdecentralisering av yrkesskadeärenden i första instans tillförsäkringskassoma. Vidare pågår förberedelser för flyttning avriksförsäkringsverkets ADB-enhet till . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 2 443000 2 615 000 Försäkringsdomstolen ärhögsta prövningsinstans för socialförsäkringen. Den har att pröva sådanabeslut av , försäkrings-rådet eller tillsynsmyndighetenför erkända arbetslöshetskassor, över vilka besvär anförts eller vilkaunderställts domstolens prövning. Domstolen utgörs f. n. av nio lagfarna ochnio icke lagfama ledamöter. Beräknad ändring 1972/73 (20 000) ( 20 000) (20 000) Löne- och prisomräkning +174 000 kr. Med hänvisning till sammanställningen hemstäUer jag att Kungl. att tillFörsäkringsdomstolen för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1972:1 Bilaga 7 24 1970/71 Utgift 1168 802 1971/72 Anslag 1367 000 1972/73 Förslag 1 507 000 har attfölja yrkesskadeförsäkringens tillämpning och utveckling och utgör förstabesvärsinstans i yrkesskadeärenden m. m. Rådet består av minst sju ledamöter,varav två representerar ar-betsgivama och två arbetslagarna. Beräknad ändring 1972/73 (2 000) Löne- och prisomräkning m. m. +138 300 kr. Med hänvisning lillsammanställningen hemstäUer jag all Kungl. att tiU Försäkringsrådelför /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 33873 954 1971/72 Anslag 36 370 000 1972/73Förslag 44 392 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör den allmänna försäkringen,dvs. ring och tilläggspensionering. I verketsuppgifter ingår bl. a. att utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna,som är lokala organ för den allmänna försäkrmgen. Utbetalning av folkpensionoch tilläggspension sker i huvudsak genom verkels försorg. Verket bedrivervidare försäkringsverksamhet enligt lagstiftning om yrkesskadeförsäkring ochkrigsförsäkring för sjömän m. fl. saml handlägger ärenden om ersättning vidkroppsskada under militärtjänstgöring. I verket handläggs även ärenden angåendedebitermg och uppbörd av arbetsgivaravgifter och åtgärder till förebyggande ochhävande av invaliditet. Verket är första besvärs-instans enligt lagen om allmänförsäkring. Verket är vidare redovisningscenlral och har ett revisionskontorför ett antal statsmyndigheter. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektör samt fem särskilt förordnade ledamöter.Verket är organiserat på en administrativ avdelning, en försäkringsavdelning,en besvärsavdelning, en yrkesskadeavdelning och två frislående byråer,mate-matisk-slalisliska byrån och utredningsbyrån. Avdelningarna är organiseradepå sammanlagt elva byråer och två fristående sektioner. indring 1972/73 (7 000) Kostnader för drift av data- maskinanläggning m. m. (10 000) + 10 712 000 m. m. Bidragtill och försäkringsrådel, som redovisas på driftbudgetensinkomstsida 9 650 000 + 3 350000 + 3 350 000 1972:1 Bilaga 7 26 Löne-och prisomräkning kr. Lagbyrån behöverförslärkas med en byrådirektör vid ombuds-mannaseklionen och ell kvalificeratbiträde vid intemationeUa sektionen (+126 000 kr. Arbetsuppgiftema på tUlsynsbyrånhar tUl följd av bl. a. de ofta förekommande ändringama av försäkringensregelsystem successivt ökat. Främst på grund härav erfordras jd;terligare fembyrådirektörer och en assistent. Genom förändring av granskningen avapoleksverifikationer kan antalet bilrädestjänster minskas med tre (+361 000kr. Avgiftsbyrån har fr. o.rh. fått ökade arbetsuppgifter på grand av dels den nyaförvaltningslagen, dels det påföljdssystem som införts beträffandearbetsgivarnas uppgiftsskyldighet. För denna arbetsökning behövspersonalförstärkning med sju amanuenser och tre biträden (+490 000 kr. Den kraftiga ökningen avantalet ärenden på besvärsavdelningen har medfört alltför långa väntetider förde försäkrade. Ytterligare en besvärsbyrå bör därför inrättas omfattande enbyråchef, fyra byrådirektörer och fyra förste byråsekreterare (+679 000 kr. Yrkesskadeavdelningenspersonal behöver ökas med fem assistenter och fem biträden till följd av detökade antalet yrkesskadeärenden som anmäls till avdelningen. Då stora delar avhandläggningen av yrkesskadeärenden efter hand kan beräknas flyttas ut påförsäkringskassorna bör behovet av personalförstärkning tillgodoses med medelför tillfällig personal (+400 000 kr. Det växande behovet avinformation till allmänheten och massmedia samt det ökade behovet av kontaktermed organisationer m. fl. motiverar att en arvodesavlönad redaktör anstäUs (+61000 kr. hari uppdrag att i samarbete med statskontoret utreda och bedriva försöksverksamhetbeträffande ADB-tek-nikens användning inom den allmänna försäkringen m. m. Fördet fortsatta arbetet behövs väsentligt ökade medel. andeli kostnadema för ifrågavarande utrednuig, den s. k. RAF ,beräknas för /73 uppgå tiU , varav 2 336 000 kr.avser lönekostnader. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel för ytterligare fyra amanuenser vid avgiftsbyrån (4) samt enförstärkning av besvärsavdelningen med två byrådirektörer och tre förstebyråsekreterare (5). Vidare har jag beräknat sammanlagt . Jag räknar med att en ny ADB-anläggning för den aUmännaförsäkringens Prop.1972:1 Bilaga 7 27 behov skall börja installeras i undernästa budgetår, överflyttningen av ADB-verksamheten i sin helhet till den nyaanläggningen i beräknas vara slutförd . Jaghemställer att Kungl. alt tillRiksförsäkringsverket för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Utgift 7635 709 722 1971/72 Anslag 8 415 000 000 1972,/73Förslag 9 390 000 000 Från delta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ochbarnpension saml hustrutUlägg, barntUlägg och invalidilelslillägg lill den somuppbär ålders- eller förtidspension. Härifrån bekostas också vårdbidrag tillhandikappade barn samt invaUditetsersättning lill handikappad sominte uppbär folkpension. Ålderspension liksom hel förtids- eller änkepensionutgår för år räknat av fastställt basbelopp för ensam pensionär ochmed sammanlagt för två pensionsberälligade makar. För den som intekunnat förvärva ATP eller som har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionenmed pensionstillskott, som innevarande budgetår utgår av basbeloppetför en ensam pensionär och av basbeloppet för ett pensionärspar.Basbeloppet fastställs för och har för faststäUts till7 . Bestämmelserna om denämnda folkpensionsförmåneraa återfinns i lagen (1962: 381) om aUmän försäkring(ändrad : 943), lagen (1962: 392) om hustrutillägg och kommunallbostadstillägg lill folkpension (ändrad : 189) och lagen (1969:205) om pensionstillskott (ändrad : 276). Vid beräkningen avfolkpensionskostnadema under / 73 har riksförsäkringsverketutgått från ett uppskattat antal pensionsta-gare , vilken månadansetts representativ för hela budgetåret. Verket har därvid gjort följandeuppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag av pensionsförmåner. Prop.1972:1 Bilaga 7 28 (1971/72) (1972/73) (inkl. vårdbidrag) Barntillägg (antal barn) På grundval av ett basbelopp på 7 100 kr.beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för /73 till 9 165 milj. kr. Ett tioårsprogramför årliga folkpensionshöjningar genom pensionsliU-skott fastställdes av riksdag.Den fjärde etappen av delta program genomförs , då depensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller som har ATP-belopp somunderstiger en garantinivå får en ny standardhöjning av folkpensionen. Dennastandardhöjning utgör av basbeloppet och blir . för en ensampensionär och . för ett pensionärspar om man utgår från det nuvarande basbeloppet7 . PensionsliUskollen uppgår därmed lill . för ensam pensionär och1 . Dessutom kommer folkpensionen att höjasautomatiskt vid förändringar i konsumentprisindex. Jag beräknar attfolkpensionens årsbelopp inkl.pensionstillskott men frånsett kommunalt bostadstillägg under loppetav detta år kommer att öka med sammanlagt . för en ensampensionär och med ca . för ett pensionärspar. Folkpensionensårsbelopp (inkl. pensionstillskott) är f. n. för en ensam pensionär och . Till de nämnda pensionsbeloppen skall läggas kommunaltbostadstillägg, som utgår i samtliga kommuner.