prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — De i det föregående redovisadeprognoserna för den svenska utrikeshandeln sammanställdes i slutet av novemberoch . Den träffade överenskommelsenom valuta-pariteterna ändrar i viss mån fömtsältningarna för dessa prognoseräven om de fastlagda pariteterna inte avviker särskilt mycket fråndem som gällde . Med hänsyn till att vissa vam-grupper,framför allt på exportsidan, torde komma alt påverkas relativt kraftigt av de förändringar som skedde frånnovember tUl överenskommelsen finns det skäl att i detföljande ta upp några överslagsmässigakalkyler av främst priseffekterna på den svenska utrikeshandeln. På exportsidan synes massa, papper ochfartyg prismässigt främst drabbas avdollarnedskrivningen. Försäljningen av massa sker helt i dollar vilketmotiverar en sänkning av den i tabell 1 redovisade prisprognosen ( 4 o/o) med skillnaden mellan dollarkursenvid utarbetandet av prognosen och den nu gällande. Ä andra sidanberäknas den i kronor sänkta prisnivån medföra kompensalionsprishöjningar idollar när efterfrågdäget förbättras . Nedgången avmassapriserna 19711972 har därför bedömts stanna vid 7 o/o. På papperssidan skerexporten av tidningspapper och kraftliner (25 o/o av pappersexporten) i dollar medankontrakten för övriga papperskvaliteter i regel sluts i avnämarlandets valuta.Prisutvecklingen påverkas sålunda negativt för tidningspapper och kraftiiner,medan priserna i svenska kronor för övriga kvaliteter möjligen kan stiga någotlill följd av den stora andelen leveranser till ochStorbritannien. Den i labell 1 redovisade prisprognosen för papper har därförjusterats ned lill en ökning med 1 o/o 19711972. De svenska varvensnybyggnadskontrakt med utländska beställare är nästan uteslutande uppgjorda i dollar. Det betyder altpriserna i svenska kronor kommer att sjunka motsvarande skillnaden mellan dedollarkurser som rådde vid enkättUlfället inovember respektive . Detta har bedömts innebära ensänkning av det i tabell 1 redovisade leveransvärdet med ca 45 milj.kr. För den övriga delen av exporten harvalutaöverenskommelsen inte bedömts medföra några direkta prisförändringar.Däremot kan borttagandet av denamerikanska importavgiften och den stabilisering av valutamarknaden somskett genom överenskommelsen innebära att den volymprognos som redovisats itabell 1 är för låg. Vi har därför valt att räkna med ytterligare 1 procentsökning av exportvolymen 19711972, Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 96 vilket skulle innebära att exporten i volym räknat ökarmed nästan 4 o/o 19711972. Huvuddelen av den volymmässiga uppjusteringen faUerpå verksladsprodukter menockså på övriga varor. Med en marginelljustering av malmprisutvecklingen 19711972 har valutaöverenskommelsen kalkylerats medföra en sänkning avden i tabell 1 redovisade exportprisprognosen med 1/. Exportprisuppgångenskulle därmed uppgå till 1 1/2 o/o 19711972. Pris- och volymjusteringen tillsammansinnebär en höjning av det i tabell 1 redovisade exportvärdet med 200milj. Beträffande importen är kalkylerna än merosäkra och också begränsade till ett överslag för effekterna på importprisernaför oljor. Med hänsyn till att lankfraklskonlrakten till övervägande del äruppgjorda i dollar kommer den del av oljepriserna som påverkas av frakternaatt sjunka. Även oljeländernas exportpriser sätts i dollar men det är troligtatt oljeländerna kommer att kompenseras för inkomstbortfallet till följd av nedskrivningen av dollarn. Den prissänkandeeffekten av de i svenska kronor billigare frakterna har kalkyleratsuppgå till ca 80 milj. kr. För importen i övrigt antas priserna intekomma att påverkas i någon högre grad varför importvärdet skulle minskas med 80milj. i förhållande till den prognos som redovisas i tabell 2, varvidsänkningen alltså beräknas ligga helt på oljepriserna. I och för sig kan manräkna med att höjningen av exportvolymen medför en ökad importvolym. Denna har satts till ca 50 milj. kr., vUket geren nettoneddragning av importvärdet i tabell 2 med 30 milj. kr. Effektenav export- och importjusteringarna ovan på handelsbalansen skulle därmed uppgåtill 230 milj. kr. Den markanta förbättring avhandelsbalansen, som inträdde , fortsatte . I säsongrensade termer förbättrades handelsbalansen med 1 1/2miljarder kr. från första och med ytterligare 1,3miljarder kr. Medanexporten fortsatte att stiga i värde om än ibetydligt lägre takt än sjönk importen kraftigt. Även underandra låg exporten högre än importen, men med en stagnation iexporten och en återhämtning i importen mellan halvåren 1971 blev överskottetungefär 850 milj. kr. lägre än (säsongrensat). Mellan helåren 1970 och 1971 beräknas handelsbalansenha svängt från ett underskott om . tUl ett överskott om ca 2miljarder kr. väntas importen till följd avökad ekonomisk inhemsk aktivitet öka med 5 1/2 o/o i volym. Exporten förutsesväxa med knappt 4 o/o i volym 19711972. Med hänsyn tiU alt bytesförhållandetmed 1 Preliminär nationalbudget 97 kr., löpande priser Export av varor, fob* Import av varor, cif 25 403 26 516 29 459 30 571 35 150 36 251 40 285 38 950 Korrigering av handelsstatistiken' Sjöfartsnetto Resevaluta Övriga tiänster, netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor och tjänster' Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar' Kapitalbalans Tilldelning av SDR Restpost 1 140 196 852 (1 500) Nettot av äterutförseloch återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandadfisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport. 'Överensstämmer bortsett från halverad "korrigeringspost" med saldot mellanimport och export av varor och tjänster i försörjningsbalansen. ' Överensstämmer med riksbankensbytesbalansbegrepp. ' Valutareservensförändring jämte förändringar i affärsbankernas tidsposition. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. utiandet synes undergå en försämring 19711972är det rimligt att räkna med en nedgång av överskottet i handelsbalansen från1971 till 1972 en försämring som beräknas bli mest utpräglad till följd av den svaga exportutveckling som då väntas. För hela1972 resulterar prognosema för export respektive import i etthanddsbalansöverskolt med ca 1 300 milj. kr. (se tabeU 3). Sjöfartsnettot för 1970blev enligt den definitiva statistiken 2 034 milj. kr., en ökning med ca 70milj. Bruttointäkterna ökade med 14 Va "/o ochkostnaderna med ca 25 o/o. Läget på deninternationella fraktmarknaden är fortfarande mycket pressat. Visserligen kundeen viss förbättring noteras 1971, men dels var denna mycketsvag och dels är den av säsongsmässig karaktär. 4 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Delvis som följd avden mUda /71 bidrog en mindre oljeförbrukning än beräknat till en mycket kraftiglagerpåfyllning. Härav följdeell starkt minskat transportbehov och därmed ävenett fall i tankfraktsatserna långt under lönsamhetsnivån. Ungefär samtidigtsjönk frakterna på torrlastmarknaden i samband med en minskadtonnageefterfrågan från främst japansk sida. Den tidigare japanskamålsättningen för stålproduktionen reviderades nämligen kraftigt nedåt ochdärmed minskade importbebovet av främst malmoch kol högst väsentligt. Linjesjöfarten slutligen, som för svenskt vidkommandeär mycket betydande, har mot bakgmnd av de mycket kraftiga kostnadsökningarna imånga fall måst genomföra betydande tariffjusteringar. En förbättring ikostnadsläget skedde dock till följd av sjunkandebunkerpriser. Den ovannämnda fraktnedgången berörsvensk rederinäring i förhållandevisbegränsad utsträckning då huvuddelen av det svenska handels-tonnagetantingen är engagerat i linjefart eller i betydande utsträckning är bundettill långa fraktavtal, varav många slöts under mycket gynnsamma förhållandenhösten . Emellertid kommer valutakursemas förändring gentemot denamerikanska dollarn alt få en inte oväsentiig betydelse då både linjefartenstariffer och andra fraktavtal i de allra flesta fall är uppgjorda pådollarbasis.i Qgj devalveradesden amerikanska dollarn och den svenska kronan med 7,9 respektive 1,0 o/o, vilket från svensk synpunktinnebar en nettonedskrivning avdollarn med 6,9 o/o. För linjefartens del finns det måhända möjlighet tillkompensation för kursförändringen, en möjlighet som emellertidförefaller helt utesluten för övriga delar. En viss kursfördel uppnås dock iden mån kostnaderna uppslår i dollar, medan del uppslår kursförluster när detgäller andra i sammanhanget vikliga valutor, såsom den västtyska, hoUändska, belgiska saml japanska. Valulakursföränd-ringarnasnettoeffekt på inseglingsnettot blir därför ytterst svår alt bedöma. Frånredarhåll hävdas att man får räkna med en inläktsminsk-ning av storleksordningen30 milj. kr. per procent doUamedskrivning och år. Den aktueUa nedskrivningenskulle således kunna resultera i ett intäktsbortfall: på ca 200 milj.kr. Även (fjärde kvartalet) får man räkna med ett intäktsbortfall,uppskattningsvis 25 milj. kr. Bruttointäkterna ökade med 10 o/o ochkostnaderna med 11 o/o under de tre första kvartalen 1971 jämfört med samma lid1970. för kostnaderna sjönk därmed kraftigt vid jämförelse,medutvecklingen då ökningen låg på 27 o/o. Ett ungefärligen likastort inseglingsnetto som under fjärde kvartalet1970 ger ett sjöfartsnetto pä 2 150 milj. kr. Den prognos för sjö- 1 Vissalinjekonferenser kan ha fraktlarifferna baserade på andra valutor än dollar såsomD-mark, franska franc och engelska pund. 1 Preliminär nationalbudget 99 fartsnellotför 1972 som gjordes i konjunklurinslilulets höstrapport har efter en skattad.nettoeffekt av kursförändringarna nedreviderals med 150 milj. kr. till 2 000mUj. Nettot innebär en intäktsökning med ca 3 0/0 och en kostnadsökning påca 10 0/0. Intäklsökningen är främstmotiverad med det betydande tonnagetillskolt som tillförs handelsflottanunder . Resevalulautgifterna ökade under 1970ovanligt kraftigt eller med 32 0/0. Denna kraftiga stegring torde delvis få sesmot bakgrund av den kraftiga ökningen av utländska gästarbetare i underåret. En stor del av dessas överföringar till sina hemländer torde nämligen komma att registreras i resevalutaposlen.Ökningen av den utländska arbetskraften avtog ochunder de tre första kvartalen 1971 har antalet arbetsanmälda utiänningarminskal med ca 8 500 personer. Detta torde delvis förklara allresevalutautgifterna blev praktiskt tagetoförändrade i förhållande . Under tredje kvartaletsteg emellertid resevalutautgifterna med18 0/0 jämfört med . Om ökningen under fjärdekvartalet blir lika stor som skulle utgifterna underdenna post bli 2 740 milj. kr. Resevalutainkomsterna ökade under de treförsta kvartalen 1971 med 14,2 0/0 eller i ungefär samma takt som under sammaperiod föregående år (14,5 0/0). Ökningen var emellertid störst under andrakvartalet med 22 0/0 och stannade vid 110/0. Vid enökning i ungefär samma takt som under tredje kvartaletskulle intäkterna bli ca 840 milj. kr. Netloulfallet under resevalutapostenskulle enligt dessa antaganden bli ca 1 900 milj. kr. mot 1 748 milj. kr. 1970.Med ett utfall i enlighet med ovan gjordaantaganden skulle ökningarna under hela1971 bli 10 0/0 för utgifterna och 13 0/0 för inkomsterna alt jämföra med 320/0 respektive 13 0/0 . En ökning av utgifterna med ca 15 0/0och av inkomstema med ca 13 0/0 skulle medföra en neltoutgift i formav resevaluta med ca 2 200 milj. kr. var den procentuella ökningenav till redovisade övrigatjänster betydligt högre för utgifterna än för inkomsterna. DennaulveckUng bröts , då inkomsterna ökade något mer än utgifterna, entendens som ytterligare förstärktes . Uppgifter från den statistikfördadelen av 1971 tyder på en ny omsvängning. Sålunda ökade utgifterna under detre första kvartalen något mer än inkomsterna. Utvecklingen var dock någotoenhetlig under loppet av året, särskilt vad avser inkomsterna, varför enberäknad siffra som bygger på utfallet för de tre första kvartalen synes någotosäker. I stort sett samma utveckling fjärde kvartalet som för de tre förstakvartalen skulle ge ett underskott på 885 milj. kr. har delnegativa nettot satts till 975 mUj. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen lOO , somavser att kompensera för brister i det statistiska underlaget vilka anses varastörre för inkomster än för utgifter, hade låtits stiga med 100 milj. kr. perår från 100 milj. kr. 1962 tiU 800 milj. kr. Den ovan refereradeutvecklingen av tjänstetransaktio-nerna ansågs motivera attkorrigeringsposten inte längre skulle stiga utan stå kvar på sammanivå som föregående år. Utvecklingen innebar som nämnts på nytt ennågot kraftigare ökning av utgifterna än av inkomsterna. Inget har emellertidframkommit som skulle tyda på en försämrad rapportering, varför det inte heUerför 1971 synes befogat att förändra denna post. har antagits ett likastort belopp, dvs. 800 milj. kr. Nettot av privata ochoffentliga transfereringar beräknas tillväxa negativt med i runt tal 350 milj.kr. De främsta bidragen till det ökade nettoutflödel härrör frånränteutbetalningar och u-landsbistånd. Del senare beräknas öka från 425 milj.kr. 1970 till ca 490 milj. kr. Biståndet i form av kapitalinsatser iinternationella organ samt bilaterala krediter, vilket redovisas underoffentliga kapitaltransaktioner, ökade 1971 i väsentligt högre takt ängåvobiståndet främst genom den stora ökningen av bidraget till . Eftersomdetta inte togs i anspråk ulan delvis kvarstod som etttillgodohavande i svenska kronor ökade dock inte det faktiska kapitalutflödet.Totalt ökade biståndet, dvs. bilaterala och multilaterala gåvor och beviljadekrediter, från 600 milj. kr. 1970 till ca 850 mUj. Den del härav somfaktiskt lagits i anspråk, steg från 440 milj. kr. till ca 560 milj. kr. Enytterligare ökning av det negativa Iransfereringsnettot med ca 200 milj. kr.förutses . Därvid har antagits en 25-procenlig Ökning av gåvobiståndet,vilket därmed skulle komma alt uppgå lill i runt tal 600 milj. kr. En summering av ovanredovisade poster resulterar i ett bytesbalans-Överskott på drygt 750milj. Det stora handelsbalansöverskottet på ca . uppvägersåledes mer än väl underskottet i tjänster och transfereringar. För 1972uppslår ånyo ett balansunderskott, vilket innebär ett omslag med drygt 1,3miljarder kr. Kapitalbalansen som 1970gav ett nettokapitalinflöde på 1 140 milj. kr. beräknas slå om tillett nettokapilalutflöde på ca 200 milj. kr. Följande tablå belyser utvecklingenav de olika delposterna i kapitalbalansen. 1 Preliminär nationalbudget 101 Av omslaget på ca 1350 milj. kr. svarar poslen övriga privata kapitaltransaktioner för drygt 1 200 milj. kr. Idenna post ingår bl. a. en beräkning avvissa handelskrediter såsom varvskrediler vid export av nybyggdafartyg, krediter i samband med import av fartyg och flygplan samt skillnadenmellan tullvärden och betalning för importerade datamaskiner. 1970 resulteradedessa transaktioner i en nettokrediltagning på ca 300 milj. kr., medan för 1971får räknas med nettokredUgivning på ca 350milj. kr., dvs. en omsvängning med 650 milj. kr. Enbart varvens kreditgivninguppgår 1971 till i runt tal 500 milj. kr., vilket innebär en förändring med 550milj. väntas betalningarna överstiga beloppet för fartygsexporlenmed ca 100 milj. kr., dvs. det uppstår åter en netlokredittagning. Valutareserven, som efter den kraftigaförsämringen med 1 853 milj. kr. hade förbättrats med 394 milj. kr.redan under 1970 fortsatte alt öka 1971. Valutareservens storlek mot slutet avdecember uppgick till 5 475 milj. kr., dvs. en ökning från december1970 med 1 200 milj. kr. Affärsbankernastidsposition har likaså förbättrats . Dessa mera tidsbundnaneltotUlgångar ökade med ca 300 milj. kr. januarimedio decemberoch har antagits inte undergå några nämnvärda förändringar under den resterandedelen av året. För hela 1971 har således förstärkningen av bankernas utlandsställningantagUs bli ca 1 500 milj. kr. Härvid är att märka att såväl som affärsbankernasvalutabehållningar vid utgången av värderats efter de nyavalutapariteterna. Efter avstämning med förändringen ibankernas ullandsställning erhålls enpositiv restpost på 735 mUj. kr., dvs. något mindre än föregåendeår. Även restposten sådan den redovisas i labell 3 har emellertid påverkats avden ändrade värderingen av valutabehållningarna. Den i sak foga förändraderestposten lyder på att det 1971 inte skulle ha inträffat någonavsevärd förskjutning i handelskrediternas utveckling. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 102 Konjunkturläget för industrin försämradessnabbt under loppet av 1971. Som framgår av diagram 1 stagnerade produktionenunder och föll . Produktionstillväxtenhade då redan bromsats upp kraftigt under loppet av 1970. Minskningen undertredje kvartalet 1971 är enligt diagrammet mycket markant och kurvan kanmöjligen visa en överdrivet brant nedgång beroende på vanskligheter vidsäsongrensningen. Utslaget är dock så pass kraftigt att det här måste röra sigom en klar produktionsnedgång från . Tredje kvartaletsproduktion var också ett par procent lägre än föregåendeår, vUket är ovanligt det har inte inträffat tidigare under desenaste 10 åren att produktionen under ett kvartal varit lägre än motsvarandefjolårskvartal. De låga produklionstalen för tredjekvartalet kan till en del förklaras av att företagen i betydligt högre grad ännärmast föregående år gjort produktionsuppehåll i samband med semestern speciellt märkbart inom massaindustrin, som dock även haft driflsstopp och september. En del företag inom verkstadsindustrin tycks också ianslutning till arbetstidsförkortningen ha låtit produktionen falla tillbakaunder tredje kvartalet. föreligger endastsparsamt med statistisk information. De beräkningar av produktionsutvecklingenför hela 1971 som gjorts på basis av tillgängliga data samt efterfrågeprognoserför fjärde kvartalet ger en viss uppgång i totala industriproduktionen fråntredje lill fjärde kvartalet, dock inte så myckel att man kommer upp i förstahalvårets nivå. Detta skulle innebära ett par procents lägre produktion än och för hela 1971 endast ca 1/2 o/ohögre produktion än 1970. Som framgår av tabell 1 har produktionenför hela 1971 dragits ned kraftigt inom textil- och beklädnadsindustrin samtjärn- och stålverken. Minskningar kan också noteras för massa- ochpappersindustri, träindustri exklusivesågverk samt en del av branscherna inom övriggruppen, främst jord- ochstenindustri. Även för övriga branscher har produktionsutvecklingen under 1971nästan genomgående varit svagare än 1970 mest påtagligt är detta för dentidigare så expansiva verkstadsindustrin, där produktionsökningen 1971 tycksha stannat vid endast 2 1/2 å 3 o/o. Tabell IV: 1. ProcentueUavolymförändringar från föregående år Järn-, stål- och metallverk därav: järn- och stålverk Livsmedels-, dryckesvaru-och lobaksindustri 71/2 1/2 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Som framgår av diagram 1har konjunkturavmatlningen lett till en avsevärt mera dramatiskuppbromsning av industriproduktionen än vad som skedde under avmattningsperioden19661967, då ökningstakten sjönk från 8 o/o 1965 tiU 1966 och 1967,aUt jämfört med närmast föregående år. Efterfrågebortfallet kom denna gångsnabbare än 19661967, delvis på grund av den mera dramatiska lagerutvecklingen(jfr avsnittet om Lagerinvesteringarna i kapitel VII). Den snabbaproduktionsuppbromsningen har också kommit mera samti- Volymindex: 1959 = 100.Säsongrensade kvartalsdata 200 180 160 140 120 100 J I \ L I \ I I I 1959 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 Källor: och . 1972:1 Bilagal Finansplanen 104 digtför de olika branschema och man har således inte erhållit den fasning mellande olika branschernas utveckling som vid förra konjunkturavmatlningen.Avmattningen 1966 drabbade framför allt skogsindustrierna medan verkstadsindustrindå fortfarande höll en hög produk-tionstakt. När skogsindustrierna åter drogupp produktionen 1967 stagnerade däremot produktionen inom verkstadsindustrin. förutses en svagproduktionsuppgång följd av en något större uppgång underandra halvåret för totala industrin. Detta beräknas leda tUl enproduktionsökning för året som helhet med 2 o/o jämfört med . Tillväxtenunder hänför sig tillstor del till den väntade uppgången av byggnadsverksamheten och denprivata konsumtionen. Relativt kraftiga ökningar påräknas sålunda inom jord- och stenindustrin samtbyggnadssnickerier och trähus-fabriker. beräknastyngdpunkten i produktions-uppgången kommaatt ligga på metall- och verkstadsindustri samt skogsindustrierna. Somframgår av tabell 1 beräknas produktionen mdlan 1971 och 1972 minska inom gruvor, massainduslri samt textil- och beklädnadsindustrioch ökningstalen för de övriga branschema blir genomgående relativt låga. Den svaga stålkonjunkturen har lett tillett kraftigt efterfrågebortfall för de svenska järnmalmsgruvorna. Sverigesstörsta kund tycks ha drabbats hårdast medproduktionsinskränkningar som följd i ett stort antal stålverk. Den svenskamalmexporten kom därmed att ligga lägre än det . Även inom har malmefterfrågan varit svag och de totalaleveranserna har därmed minskat med . Den vikande efterfrågan ledde till altjärnmalmsbrytningen drogs ned något underloppet av 1971. Produktionsökningen blev ändå ca 5 1/2 o/o jämfört med1970, beroende på produktionsbortfallet i samband med gruvstrejken i början av1970. Lagren hos malmproducenterna uppvisar för en kraftig ökningtill följd av den dåliga avhämtningen. Den svaga efterfrågan förutses bestå ännulångt in på 1972, ty trots en möjlig återhämtnmg av den fram till slutet av1971 svaga stålefterfrågan kommer de stora malmlagren hos stålproducenterna attverka bromsande. Om de låga frakterna håller i sig ännu kommer densvenska malmen att möta ökad konkurrens från framför allt gruvor i Sydamerika.Mot denna bakgrund förutses den svenska malmexporten ligga kvar på 1971 årsnivå . Även produktionen inom de inhemska stålverken beräknasutvecklas relativt svagt , varför de totala leveranserna antas blioförändrade. Mot denna bakgrund är gruvföretagensproduktionsplaner försiktigt hållna. Här kalkyleras med enproduktionsminskning med drygt 3 o/o jämfört med . Lagren tordeändå fortsätta att öka, dock i mindre utsträckning än . 1 Preliminär nationalbudget 105 De tendenser tillmarknadsförsvagning för de svenska järn- och stålverken som kunde noteras mot slutet av1970 förstärktes kraftigt . I synes förbrukningsutvecklingenunder året som helhet ha varit negativ.Under de tre första kvartalen minskade hemmaleveranserna i ton räknatmed ett par procent. Härtill bidrog den myckel låga aktiviteten inombyggnadsverksamheten men främst den allt svagare utvecklingen inom verkstadsindustrin. Läget försämrades ytterligaregenom det lageromslag som ägde mm , då lagrenav järn och stål hos stålförbrukare och mellanhänder började reduceras efter demycket kraftiga lageruppbyggnaderna och första halvåret 1970.Lageruppdragningaraa får ses mot bakgrund avde då snabbt stigande priserna. Samma utveckling synes ha ägtrum på den västeuropeiska marknaden, vilket förstärkte nedgången i de svenskajärn- och stålverken. Orderingången frånsåväl hemma- som exportmarknaden, som började falla , speglar ovannämnda utveckling. Undertredje kvartalet 1971 synes en stabilisering ha ägt rum och orderstockarna visadeen svag uppgång i ton räknat. Exporten utvecklades följdenligt svagt under1971; föU exporten tillbaka med drygt 3 1/säsongrensat sett, synes dock nedgångenha upphört och exporten legat kvar på första halvårets nivå. Jämfört med 1970blev den totala exportvolymen lägre. Jäm- och stålverken reagerade med attredan i slutet av 1970 börja dra ned produktionen. Under första halvåret 1971föll produktionen jämfört med med omkring 2 1/2 o/o. synesproduktionen ha gått tillbaka ytterligare. För perioden januarioktober 1971visar produktionsindex en nedgång med omkring 5 1/2 o/o. Kapacitetsutnytljandetdrogs ned markant och synes ha legat kvar på en mycket låg nivå. Den svaga hemmamarknadsefterfråganavspeglas även i importutvecklingen . Nedgången blev närmare 4 %säsongrensat sett och harfortsatt ytterligare och i starkare takt . Totalt förhelåret torde nedgången volymmässigt ha varit ca 12 o/o. Järn- och stålverkens färdigvamlagerbörjade tillväxa i betydande omfattning .