prop · FV03114 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kimgl.Maj:ts proposition med förslag till förordning om ändring i förordningen (1958:295) om sjömansskatt, m.m.; given . Maj:l vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagenatt bifalla de förslag, om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. Under Hans Maj:ts allernådigste Konungs ochHerres frånvaro: I propositionen föreslås bl. a. att sjömansskattenjusteras med hänsyn till de nya skatteskalorna för statlig inkomstskatt ochökningen i den genomsnittliga kommunala utdebiteringen . Förslagetinnebär en sänkning av sjömansskatten för inkomsttagare i de lägrein-komslskikten. Fördelningen av sjömansskatten meUan staten, kommunerna ochförsäkringskassorna föreslås ändrad, innebärande alt kommunandelen ökar. Denya bestämmelserna om sjömansskattens storlek föreslås gälla fr. o. m. den 1mars 1973. I propositionen föreslås också att fordran på skattpå annonser och reklam skall, liksom andra punktskatter, bli förmånsberättigadi konkurs. 1 1972.1 saml. Förordning om ändring i förordningen (1958: 295) omsjömansskatt Härigenom förordnas, att 4 § 2 mom. och 14 § 1 mom.förordningen (1958: 295) om sjömansskatt skall ha nedan angivna lydelse. 2 m o m.2 Ersättning utgår till kommun som icketillhör landstingskommun , till aiman kommun med fyrtiotvåprocent, till landstingskommun med arton procent, och till allmänförsäkringskassa av den sjömansskatt, som under beskattningsåreterlagts av sjömän bosatta inom kommunen, landstingskommunen eller inomförsäkringskassans verksamhetsområde. Vid bestämmande av ersättning tillGöteborgs allmänna försäkringskassa tages hänsyn även till sjömansskatt som pågrund av förordnande enligt 7 § 2 mom. erlagts av i försäkringskassaninskriven . 2 m o m. Ersättning utgår årligentill kommun som icke tillhör landstingskonunun , tillannan kommun , till landstingskommun med tjugo procentoch till allmän försäkringskassa av den sjömansskatt, som underbeskattningsåret erlagts av sjömän bosatta inom konunu-nen, landstingskommuneneller verksamhelsområde. Vid bestämmande av ersättningtill allmänna försäkringskassa tages hänsyn även till sjömansskattsom på grund av förordnande enligt 7 § 2 mom. erlagts av i försäkringskassaninskriven . Ersättning, som ovan sagts, skallicke utgå till kommun, om beloppet icke uppgår till minsl . 1 m o m.3 Det åligger redare att tillsjömansskattekontoret för varje period , räknat frånbeskattningsårets början, inbetala och redovisa innehållensjömansskatt. Av den för varje period redovisade skatten har redaren rätt attbehålla ett belopp motsvarande en procent av skatten. Det redaren tillkommandebeloppet beräknas till helt antal kronor, varvid överskjutande öretalbortfaller. ' Förordningen omtryckt 1970; 933. » Senaste lydelse 1972:81. ' Senaste lydelse 1972:81. Det åligger redare att lill sjömansskattekonloretför varje period , räknat från beskattningsårets början, inbetalaoch redovisa innehållen sjömansskatt. Redovisning av skatten skall ske i den ordningriksskatteverket bestämmer. För varje redovisningsperiod utom novemberdecemberskall redaren senast den i andra månaden efter periodens utgång åsjö-mansskattekonlorels postgirokonto insätta den skatt som skall inbetalas.För redovisningsperioden novemberdecember skall inbetalning ske senast den 15därpå följande februari. må efter därom gjordframställning bevilja anstånd med skattens inbetalning och redovisning, i regeldock högst en månad. Anstånd för redovisningsperioden novemberdecember måbeviljas endast om synnerliga skäl föreligga. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1973.Äldre lydelse gäller i fråga om sjömansskatt som redovisats för tid föreikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1971: 1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Härigenom förordnas, att 1 § lagen (1971: 1072) omförmånsberättigade skatlefordringar m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Förmånsrätt enligt 13 § förmånsrätlslagen(1970:979) följer med fordran på 1. skall och avgift, som anges i 1§ första stycket uppbördsförordningen (1953: 272), samt skall enligtförordningen (1908: 128) angående bevillningsavgifter för särskilda förmåneroch rättigheter, förordningen (1958: 295) om sjömansskatt ochkupongskaUeförordningen (1970: 624), 2. skatt enligt förordningen(1959: 507) om allmän varuskatt och förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt, 3. skatt eller avgift enligt för- 3. skatteller avgift enligt förordningen (1908: 129) angående ordningen(1908: 129) angående en särskild stämpelavgift vid köp ensärskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper, förord- och byteav fondpapper, förordningen (1928: 376) om särskild ningen(1928: 376) om särskild skatt å vissa lotterivinster, förord- skatt åvissa lotterivinster, förordningen (1941: 251) om särskild va- ningen(1941:251) om särskild varuskatt, förordningen (1943: 477) ruskalt,förordningen (1943: 477) om skatt å vissa pälsvaror, förord- om skattå vissa pälsvaror, förordningen (1948: 85) om försäljnings- ningen(1948: 85) om försäljningsskatt, förordningen (1953: 396) om skatt,förordningen (1953: 396) om accis å fetlemulsion m. m., för- accis åfettemulsion m. m., förordningen (1953: 397) angående ordningen(1953: 397) angående avgift för fettvaror som användas avgiftför fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m., förordningen (1956: 545) angående omsättningsskatt å motorfordon i vissa fall, förordningen (1957: 262) om allmän energiskatt, förordningen (1960: 253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker, förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor, förordningen (1961: 372) om bensinskatt, förordningen (1961: 394) om tobaksskatt, förordningen (1961: 653) om brännoljeskatt, stämpelskatteförordningen (1964:308), förordningen (1964: 352) om gasolskatt, förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen samt förordningen (1971:170) om annonsskatl. för framställning av fettemulsion m. m., förordningen (1956: 545)angående omsättningsskatt å motorfordon i vissa fall, förordningen (1957: 262)om allmän energiskatt, förordningen (1960: 253) om tillverkning ochbeskattning av malt-och läskedrycker, förordningen (1960: 258) omutjämningsskatt å vissa varor, förordningen (1961: 372) om bensinskatt,förordningen (1961:394) om tobaksskatt, förordningen (1961: 653) om brännoljeskatt,slämpelskalteförordning-en (1964:308), förordningen (1964:352) om gasolskatt,förordningen (1966: 21) om särskild skatt på motorbränslen, förordningen(1971: 170) om annonsskatt samt förordningen (1972: 266) om skatt på annonseroch reklam, 4. skatt enligt förordningen(1922: 260) om automobilskatt, kungörelsen (1934: 122) om skatt å motorfordon,som för tillfälligt brukande i riket från utlandet införts, kungörelsen (1951:750) om saluvagnsskatt, förordningen (1963: 116) om trafikomläggningsskatt,kungörelsen (1964: 43) om skatt å automobil, som av utomlands bosatt person förtillfälligt brukande i riket här förvärvats saml traktorskalteförordningen(1969: 297), 5. tull samt avgift enligtkungörelsen (1960: 235) om avgift för växt-skyddskontroll vid införsel avväxter och förordningen (1968: 361) om avgift vid införsel av vissa bakverk, 6. avgift enligt förordningen(1952: 320) om prisregleringsavgift för fisk m. m., förordningen (1953: 372)angående reglering av införseln av vissa slag av fisk och skaldjur,förordningen (1953: 374) angående reglering av utförseln av vissa slag av fiskoch skaldjur m. m. samt förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser omprisreglering på jordbrukets område, 7. avgift, som anges i 1 § första stycketförordningen (1959: 552) angående uppbörd av vissa avgifter enUgt lagen om allmän försäkring, m. m. samt avgift enligt lagen (1961: 300) om redareavgift för sjöfolks pensionering och förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift, allt i den mån avgift som här avses icke omfattas av 1. Förmånsrätten omfattar ej restavgift och liknandeavgift som utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringen och ejheller skatte-eller avgiftstillägg och förseningsavgift. Denna lag träder i kraft dagen efler den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre lydelse av 1 § gäller fortfarande beträffandekonkurs på grund av ansökan, som gjorts före ikraftträdandet. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i förordningen (1958: 295) om sjömansskatt, m. m. och anför. Skatt enligt förordningen (1958: 295) omsjömansskatt (SjF) ulgår enligt tabeller som bygger på bl. a. den vanligastatliga inkomstskatten och den genomsnittliga kommunala utdebiteringen förvisst år. Regelmässigt har sjömansskatten justerats när ändringar har gjorts iden statliga inkomstskatten. I samband därmed har hänsyn brukat tas tillförändringar i utdebitering. Under senaste vårsession beslutade , medverkan fr. o. m. , om ändrade grunder för skatt enligtförordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt. Frågan om sjömansskattensstoriek bör därför tas upp till övervägande. Jag ämnar i det följande gå in pådella spörsmål i hela dess omfatlning och sålunda även ta upp frågan omändringar i grunderna för beräkning av sjömansskatten och frågan om skattensfördelning mellan stat och kommun. Jag avser också alt beröra den särskildaförmån som redarna åtnjuter genom rätten att för egen räkning behålla enprocent av innehållen sjömansskatt. De nuvarande grunderna för beräkning avsjömansskall framgår av den promemoria som utgör bilaga 5 till prop. 1970: 98(BeU 1970: 44, rskr 1970: 298, SFS 1970: 423). Till grund för sjömansskatletabellerna liggerkällskaltetabellen för vid en utdebitering av . Dennakällskattetabell har emellertid justerats i flera hänseenden. Till att börjamed har beaktats de ändringar i skattelagstiftningen som beslutats av . Tabellenhar därefter omräknats med hänsyn lill alt sjömännen skall tillgodoräknas delsavdrag för sjukförsäkringsavgift med belopp motsvarande på sjöinkomstenbelöpande avgift, dels avdrag för försäkringspremier med . för gift skattskyldig. Sjukförsäkringsavgiftenmotsvarar härvid medeltalet för riket utom av de avgifter somriksförsäkringsverket bestämt för . Vidare tillgodoräknas sjömännenomkostnadsavdrag, schabloniserade till ett årligt belopp om . Källskat-ten bestäms under förutsättningen att dessaavdrag beviljas utöver avdrag som enligt 4 § 1 mom. uppbördsförordningen(1953: 272) beaklas vid fastställande av källskattetabeller. Förmån av fri kostvärderas lill . Något värde för fritt logi tas däremot inteupp. Sedan källskaltetabellen har omräknats på dettasätt, sker en viss reduktion av de framkomna skattebeloppen. Gift ochogift med barn tillgodoräknas sålunda skattereduktion enligt 2 § 4 mom.uppbördsföiordningen med . För såväl gift som ogift sjömanreduceras framkomna skattebelopp ytterligare, nämligen för närfarl , dockhögsl . och , och för fjärrfart med likaledes , dock högst150 kr. och , alll vad avser månadsinkomst. Dessa skattebeloppanges i tabellerna som skatt på den kontanta inkomsten. Värdet av fri kost haremellertid medräknats enligt vad angetts. angivna principer gäller för sjömän bosatta i denordiska länderna. Vid bestämmandet av sjömansskallen för andra sjömän påsvenska fartyg har man utgått från de redovisade grunderna men de härvidframkomna skattebeloppen har ytterligare reducerats. För en beskattningsbarmånadsinkomst av . och däröver upptas skatten till 90 »/o avsjömansskatten för här i landet bosatt gift med samma inkomst i närfartresp. Vid lägre inkomster bestäms skatten för utomnordiska sjömänlill en viss procentandel av sjömansskatten för i nordiskt land bosatt ogiftsjöman utan barn. Denna procentandel bestäms genom atl sjömansskatten förutomnordiska sjömän med en beskattningsbar månadsinkomst av . uttrycksi procent av sjömansskatten för i nordiskt land bosatt utan barn medsamma inkomst. Procentsatsen är ca 64 i närfart och ca 61 i fjärrfart. Sjömansskatten uppgick till ca 152 milj.kr., varav ca 134 milj. kr. avsåg sjömän bosatta i . Sjömansskatten kan betecknas som en statligdefinitiv källskatt. Sedan sjömansskattens tillkomst har emellertid kommunernaoch försäkringskassorna kompenserats för bortfallet av skatteinkomster resp.avgifter genom att de tillerkänts viss andel av den sjömansskatt som er- lagtsav sjömän bosatta inom kommunen eller kassans verksamhetsområde. De nu gällande schablonerna för fördelning avsjömansskatten bestämdes (prop. 1971: 132, SkU 1971: 63, rskr 1971:260). Fördelningsgrunderna innebär i princip, all kommunerna skall erhålla denkommunalskatt som ingår i den omräknade källskaltetabellen för sjömansskatt,medan statsverket bär skattebortfallet genom skattereduktion enligt 2 § 4 mom.uppbördsförordningen och del särskilda skatteavdraget om . Till grund förberäkningen av kommunandelen har lagts en genomsnittlig kontant månadsinkomstdels för befäl, dels för manskap i både närfart och fjärrfart. Man har utgåttfrån all av sjömännen är gifta. Vid den senaste fördelningen avkommunandelen mellan landsting och primärkommun har hänsyn tagits till att dekraftigaste uldebiteringsökningarna sedan andelstalen bestämdes har legat pålandstingssidan. Försäkringskassornas andel bestäms med hänsyn tillgenom-snillsbelöppet av sjukförsäkringsavgifterna i den omräknade källskaltetabellensamt deras förhållande till den uträknade sjömansskatten. Bestämmelserna om fördelningsgrunderna finns i 4 §2 mom. SjF. Kommun som inte tillhör landstingskommun erhåller , annan kommun42 %, landstingskommun och allmän försäkringskassa av den sjömansskattsom under beskattningsåret erlagts av sjömän bosatta inom kommunen,landstingskommunen eller verksamhetsområde. Enspecialbeslämmelse gäller för allmänna försäkringskassa. Ersättningtill denna sjukkassa utgår även för sjömän bosatta i annat nordiskt land änSverige, som är inskrivna i kassan. Ersättning utgår inte till kommun ombeloppel enligt angiven procentsats inte uppgår till . Av sjömansskatt har ca 63,6 milj. kr. gåtttill primärkommunerna, ca 16,9 milj. kr. till landstingen och ca 8,3 milj. kr.till försäkringskassorna. Skattekompensationför redare i visst fall Enligt 14 § 1 mom. SjF äger redare för egen räkningbehålla av för varje period redovisad sjömansskatt. Denna bestämmelsegäller fr. o. m. och ersatte då en regel som innebar rätt för redareatl vid utbetalning av sjuklön behålla skatten på den del av lill sjömänutbetald sjuklön, som motsvarade ersättning från allmän försäkringskassa undersjömans sjukdomslid (sjukpenning). Sjukpenningen tillkom redaren på grund avbestämmelserna i 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen (1962: 381) omallmän försäkring. Bakgrunden till den numera avskaffade förmånen för redare,som utförligare beskrivs i prop. 1970: 98 (s. 66 f.), var i korthet följande. Sjömanär genom dels lagbestämmelser, dels avtal berättigad till Sjuklönen uppgår i princip till full månadslön. Den sjukpenningsom sjömamien är berättigad lill uppbärs av redaren, s. k. arbetsgivarinträde. var sjukpenningen skattefri även närden utgick i samband med sjuklön. För att sjömännen inle skulleöverkompenseras i lönehänseende under sjukdom ägde redarna, enligtöverenskommelse med de ombordanställda, att ta ul "full skatt" påsjuklönen medan skatt givetvis inte redovisades lill statsverket på den del avsjuklönen som kompenserades med sjukpenning från . Att sjukpenningensedermera vid fall av arbetsgivarinträde blev skattepliktig inkomst, medfördeingen ändring i redares förmån alt få behålla innehållen "skall påsjukpenning". Att nämnda förmån ersattes med det nuvarandeenprocenlsavdragel vid redovisning av sjömansskatt sammanhängde bl. a. med attden tidigare ordningen medförde avsevärda besvär från administrativ synpunkt. De nu gällande tabellerna 1970. Till grund för tabellerna ligger bl. a. skatteskalanenligt förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, som under våren 1972ändrades med verkan från (prop. 1972: 95, SkU 1972: 32,rskr 1972: 238, SFS 1972: 375). Regelmässigt har ändringar i den statligainkomstskatten förardett motsvarande ändringar i sjömansskallen. Jag föreslåratt så sker även . Vid bestämmandet av sjömansskatten tas också hänsyntill medelutdebiteringen av inkomstskatt, beräknad på visst sätt. Dennuvarande sjömansskatten har beräknats på grundval av en medelutdebitering av20 kr., varvid hänsyn tagits till sjömansskattens belopps-mässiga fördelning påskattskyldiga i olika län (prop. 1970: 98 s. 82). En motsvarande fördelning av1971 års sjömansskatt ger följande resultat. 10 län varierande mellan Medelutdebiteringen för de län somtillsammans svarar för av sjömansskatten utgör . ochmedeluldebiteringen för hela landet . , samtGöteborgs och län har en medelutdebilering om . Jag föreslår medhänsyn härtill att sjömansskatten skall beräknas på grundval av en kommunalutdebitering av . I samband med en justering avsjömansskatletabellerna finns anledning överväga storleken av de avdrag somsjömännen har ansetts böra tillgodoräknas i skattehänseende. En redogörelse fördessa avdrag har lämnats i det föregående. I fråga om skattereduktion för giftaoch ogifta med barn saml schabloniserade omkoslnadsavdrag finner jag det inlepåkallat atl föreslå någon ändring. Däremot är del enligt min mening motiveratatt överväga en ändring av den skaltereducering som mer direkt motiveras av allde ombordanställda har mindre möjligheter än andra att utnyttja de förmåner somsamhället erbjuder. Jag syfiar då på det förhållandet all skattebeloppen enligtden omräknade källskaltetabellen reduceras med visst belopp vid beräkning avsjömansskatten, nämligen , dock med . ifjärrfart och med . i närfart för månadsinkomst. Dessa avdrag kan sägas kompensera sjömännen för denomständigheten att de inte i samma mån som andra skattskyldiga kantillgodogöra sig de tjänster som samhället tillhandahåller inte minst på denkommunala sidan. Med hänsyn till bl. a. att den kommunala utdebiteringen harökat betydligt sedan sjömansskatten senast fastställdes, bör reduceringsavdragethöjas. Åtskilligt lalar för att det bör utgå med lika belopp oavsett inkomst.De nuvarande minimibeloppen avser f. ö. inkomstlägen som endast sällanförekommer i praktiken. Jag föreslår att skattebeloppen för månad skallreduceras med . i fjärrfart och med . i närfart, lika för allainkomstiägen. Jag vill erinra om alt denna ökning i avdragsbeloppen enligtsenast tillämpade principer (prop. 1971: 132 s. 15) och som jag ämnar föreslå idet följande helt kommer att falla på statsverket och således inle berörakommunernas rätt till ersättningsbelopp av sjömansskatten. Sammanfattningsvis innebär milt förslag beträffandeändringar i sjömansskattens storlek, att skattebeloppen beräknas enligtkällskaltetabellen för vid utdebitering av . per skattekronaoch med beaktande av de ändringar i förordningen om statlig inkomstskatt sombeslutats av vårriksdagen 1972 samt att skallebeloppet enligt den omräknadekällskaltetabellen reduceras med . i fjärrfart och . i närfart.Övriga grunder för skalleberäkningen bör vara oförändrade. De framgår av bilaga5 till prop. 1970: 98. Utfärdandet av sjömansskaltetabeller som avsermånadsbelopp bör liksom tidigare ankomma på Kungl. Maj:t efter riksdagensbemyndigande. Relationenmellan den nuvarande och den föreslagna sjömansskatten samtden föreslagna sjömansskatten och skallen vid landtaxering i olika inkomstiägenframgår av tabeller som torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga13. De ändrade grunderna för den statliga inkomstskattentillämpas beträffande källskatten fr. o. m. . Av tekniskaoch administrativa skäl är det emellertid inte möjligt alt sätta de nya sjömansskattetabellernai kraft . Jag vill därvid särskilt peka på alt distributionenav tabellerna från redarna till fartygen tar avsevärd tid i anspråk. På grundhärav och då de nya tabellerna lämpligen bör först tillämpas vid inträdet aven ny redovisningsperiod för sjömansskatt, föreslår jag alt deträder i kraft (jfr SFS 1962: 21 med sjömansskaltetabeller somtillämpades fr. o. m. mars månad 1962). I det föregående har jag redovisat de principer somligger till grund för beräkning av den andel av sjömansskatten som skalltillkomma kommun och försäkringskassa. Utgångspunkten för beräkning av andelstalenligger i en jämförelse mellan genomsnittlig kommunalskatt ochsjukförsäkringsavgift enligt den omräknade källskaltetabellen å ena, samtstorleken av den genomsnittliga sjömansskatten å den andra sidan. Kommunerna skall enligt förut tillämpade principererhålla den kommunalskatt som ingår i den omräknade källskattetabell somligger till grund för sjömansskatt. Höjningen av denna utdebitering från 20 till23 kr. som jag har förordat medför att kommunernas andel av sjömansskattenökar. I samma riktning verkar sänkningen av den vanliga statligainkomstskatten. Fördelningsgrunderna bör därför omprövas. Som tidigare bör beräkningen av kommunandelens storlekgrundas på genomsnittlig kontant månadsinkomst för befäl resp. manskap ombordoch på antagandet att av sjömännen är gifta. Senaste statistik beträffandegenomsnittsinkomster till sjöss avser emellertid . Dessa siffror börjusteras med hänsyn till atl den genomsnittliga löneökningen under tiden19701972 kan beräknas till för befäl och för manskap. Inom har gjorts en ny beräkningav hur sjömansskatten bör fördelas mellan staten, kommunerna och försäkringskassorna.Beräkningen ger vid handen att kommunandelen enligt de angivna principernaskulle ligga i stället för nuvarande och andelen förförsäkringskassorna uppgå till i stället för . Jag föreslår mot dennabakgrund alt kommunandelen skall vara, avrundat, och försäkringskassornasandel av sjömansskatten för här bosatta sjömän. Eftersom utdebiteringenför primärkommuner visar en genomsnittligt någotstörre ökning än den för landstingen, bör primärkommunernas an- delbeslämmas till (f. n. ) och landstingsandelen lill (f.n. ).Den föreslagna fördelningsgrunden innebär att primärkommunernas andel ökar medca 4,8 milj. kr. och landstingens andel med ca 1,9 milj. kr. vid oförändradstoriek av sjömansskattens totalbelopp. De nuvarande principerna för sjömansskattensfördelning medför att kommunandelen kontinuerligt ökar med en stigande kommunalutdebitering. Jag vill erinra om all kommunandelen så sent som höjdesmed . Fördelningsgrunden bestäms emellertid med tillämpning av schablonersom kan behöva omprövas tid efter annan. Jag ämnar i elt senare sammanhang laupp frågan om en eventuell ändring av de principer som f. n. gäller vidbestämmandet av sjömansskattens fördelning. De fördelningsgrunder som jag nu förordat avser densjömansskatt som enligt milt förslag skall utgå fr. o. m. . Del skulleemellertid medföra avsevärt administrativt merarbete atl göra en särskildfördelning av sjömansskatten 1973 enligt nugällande fördelningsgrunder. Jag föreslår därför att de nya fördelningsgrundernafår tillämpas redan fr. o. m. /73, vilket innebär en förmån förkommunerna. Skattekompensationför redare i visst fall Som framgår av det föregående äger redare f. n.rätt att för egen räkning behålla av för varje period redovisadsjömansskatt. Detta medför alt elt belopp om ca 1,5 milj. kr. Beloppet ulgör emellertid skattepliktig intäkt förredarna. Det årliga skattebortfallet kan därför beräknas ligga mellan 700 000och . Förmånen i fråga ulgör en avlösning av den rättredaren tidigare hade att behålla den skall som belöpte på sjukpenning. Tillsjöman utgår nämligen inte sjukpenning utan redaren utbetalar sjuklön tillsjöman på grund av lag och avtal. Som jag påpekade i prop.