prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — ingår förutomsamtliga offentliga även vissa privata tjänster såsom renhållnings-,rekreations- och reparationsverksamhet. Gruppen "privata och offentligatjänster" omfattar samtliga obesatta platser inom tjänstesektorerna men ärej jämförbar med den i tidigare nationalbudgeter redovisade gruppen"privata och offentliga tjänster". Denna omfattade ej varuhandel,bank- och försäkringsverksamhet och ej heller samfärdsel, post- och telekommunikationer. Källor: och . varuhandeln och ökningen av delediga platserna inom gruppen offentliga tjänster m. m. under slutet av 1971.Däremot fortsatte minskningen av de obesatta platserna inom samfärdsel ävenunder början av 1972. Vid arbetsförmedlingarna registreras även det totalaantalet ledig-anmälda platser under månaden. var antalet ledigaplatser (exkl. praktikarbete och militärt arbete) 21 o/o lägre än . Bil.1 Reviderad nationalbudget för ] 11 Skillnadenminskade emellertid under loppet av året. lediganmäldes 6 o/ofärre platser än . Medanantalet under månaden lediganmälda platser ger en bild av utvecklingen av dentotala arbetskraftsefterfrågan, speglar antalet obesatta platser vid månadensmitt utvecklingen av icke tillgodosedd efterfrågan. Antalet obesatta platservar, i förhållande till totala antalet le diganmälda platser, mindre underperioden januarimars 1972 än 1971. Detta tyder påatt uppkomna vakanser snabbare tillsattes . Ävenav 'barometerundersökningar framgår den svagaarbetskraftsefterfrågan och början av 1972. Enligt undersökningarnai var andelen industriföretag, som uppgivit brist på yrkesarbetare27 o/o, dvs. praktiskt taget oförändrad jämfört med . Inomflertalet industribranscher skedde endast smärre förändringar av bristtalenmellan de två tidpunkterna. Relativt kraftiga ökningar noterades dock inomdelar av verkstadsindustrin, medan en markerad minskning skedde inomvarvsindustrin. Inom sistnämnda bransch uppgav likväl drygt 60 o/o avföretagen brist på yrkesarbetare. För andra arbetare än yrkesarbetare noteradeslåga bristtal i samtliga industribranscher med undantag för metallframställningoch varvsindustri. Bristen på tjänstemannapersonal var , liksom idecember 1971, synnerligen liten och kvarstod endast i ett fåtal branscher. Vidden rådande lägre arbetskraftsbristen minskade nyanställningen av arbetare inomindustrin. Jämsides härmed avtog även rörligheten, mätt som andelen avgångnaindustriarbetare i procent av antalet arbetare. Avden sägongrensade serien över antalet anmälda arbetslösa vid arbetsförmedlingarnaframgår att arbetslösheten, som hade stigit kraftigt under större delen av 1971började avta något . Minskningen fortsatte även under de tvåförsta månaderna 1972 men skedde på nytt en vissökning av den säsongrensade arbetslösheten. En minskning från slutet av 1971framträdde klarast i de syd- och mellansvenska länen utom storstadslänen, medanarbetslösheten synes ha stagnerat på hög nivå i storstadslänen och skogslänen.I tabell 1 redovisas uppgifter om den vid arbetsförmedlingarna registreradearbetslösheten. Som framgår av tabellen var antalet arbetslösa under förstakvartalet i genomsnitt 21 400 fler än 1971. I april1972 var totala antalet anmälda arbetslösa 74 400, vilket var 10 000 fler än iapril 1971. Dentotala arbetslöshetsprocenten bland kassamedlemmarna uppgick enligtarbetsmarknadsstyrelsens statistik till i genomsnitt 2,6 under första kvartalet1972 mot 2,3 1971. Tabell V: 1. Vid arbetsförmedlingarna registreradarbetslöshet januarimars 1972 Industri- Bygg- Skogs- Övriga arbetare nåds- arbetare arbetare 21660 20 700 20 730 55 920 53 730 52 990 7 310 6 240 6 150 Antal registrerade arbetslösa 1972 Hela riket jan.febr. Hela riket jan. 19 500 21580 18 340 18 470 18 290 17 930 14 430 14 270 13 710 12 230 13 730 11780 6 150 4 750 3 240 4 710 1 340 4 760 3 810 2 800 3 790 1 120 1 390 940 440 2 020 1 800 1 810 1 770 I 560 1590 85 890 80 780 80 060 12 870 12 770 12 560 29 970 27 050 27 070 6 190 4 200 3 780 4 720 21 400 4 250 3 060 2 920 21 360 17 000 12 490 3 410 16 950 25 060 24 380 24190 16 830 16 770 16710 8 230 7 610 7 480 9 870 8 260 7 260 6 470 sentljgt kraftigare relativ ökning registreradesemellertid bland de icke arbetslöshetsförsäkrade. Medan antalet arbetslösakassamedlemmar ökade med drygt 1/5 mellan och sammakvartal 1972 nästan fördubblades antalet icke försäkrade arbetslösa. Arbetskraftsundersökningama visar, såsom framgår av tabell2, i likhet med arbetsförmedlingarnas statistik en väsentligt högrearbetslöshet Bil.1 Reviderad nationalbudget för TabellV: 2. Arbetslösbeten enligt arbetskraftsundersökningarna januarimars 1971 och1972 Hela riket Storstadslänen Skogslänen Övriga län Hela riket Storstadslänen Skogslänen Övriga län Hela riket Storstadslänen Skogslänen Övriga län 136 100 44 200 43 000 48 900 122 400 37 800 28 900 55 700 34 500 40 900 122 500 38 500 35 400 48 500 31 600 7 400 15 100 9 200 28 300 9 600 1000 23 400 7 600 6 800 9 100 än under samma kvartal 1971.Beträffande den regionala utvecklingen är emellertid överensstämmelsen mellandessa två uppgiftskällor mindre god, vilket främst torde sammanhänga medolikheter i mätmetoderna. Då arbetskraftsundersökningarna utförs i form avstickprov bör man dock, främst vid studium av uppdelat material och begränsadeperioder, ta hänsyn till den statistiska osäkerhet, som vidlåder materialet. Under januarimars var i genomsnitt 36 230 personeranställda i beredskapsarbeten (exkl. s. k. T-arbeten och arbeten för specialanvi-sade)att jämföra med 13 760 1971. I arbetsmarknadsutbildningdeltog under samma perioder i genomsnitt 52 720 respektive 46 900. berördes totalt 37 000 arbetstagare, därav 30900 inom industrin, av till inkomna varsel om personalinskränkningar.Dessutom varslades 8 580 personer om förkortad arbetsvecka. Under januarimars1972 berördes sammanlagt 6 220 arbetstagare av varsel om personalinskränkningarmot 9 740 1971. De största minskningarna i antalet berördaav varsel noterades inom verkstads-, trävam- samt textil- och beklädnadsindustrin. Prop.1972: 90 114 Förbedömningen av arbetsmarknadsläget görs i det följande en kalkyl itvå steg. Först görs en uppskattning av det sannolika utbudet av arbetskraft.Detta sätts sedan i relation till den förändring av sysselsättningen, somföljer av näringsgrensvisa kalkyler över arbetskraftsefterfrågan. Därviderhålls en indikation på i vilken riktning utnyttjandet av arbetskraft kommeratt utvecklas. Mellan1971 och 1972 beräknas medelfolkmängden i åldrarna öka med 0,3 o/o. Iåldrarna väntats ökningen bli 0,1 o/o. Dessa beräkningar baseras på enbefolkningsprognos enligt vilken nettoinvandringen kommer att blistörre än och uppgå till 7 000 personer. Vidare antas attnettoinvandrarnas åldersfördelning kommer att bli ungefär densamma som undersenare delen av 60-talet. Om invandringen och utvandringen heltskulle uppväga varandra, dvs. om nettomigrationen blir O, skulle endast enförsumbar försvagning av ökningstakten i de ovan nämnda åldersgruppernainträffa. Enfaktor av väsentlig betydelse för arbetskraftsutbudet är vidare förändringen ide relativa arbetskraftstalen. Dessa tal anger hur stor andel av befolkningen ien viss grupp som befinner sig i arbetskraften, dvs. antingen är sysselsatteller arbetslös. Om de relativa arbetskraftstalen utvecklas enligt den trendsom iakttas för perioden 19641971 ökar totala arbetskraften med 20 000personer, eller 0,5 o/o . Av denna ökning skulle de ändraderelativa arbetskraftstalen svara för 0,3 o/o och befolkningstillväxten för 0,2o/o. Antalet män i arbetskraften väntas minska med 0,3 o/o, medan antaletkvinnor beräknas öka med 1,8 o/o. Idetta steg av kalkylen skall inte ingå något antagande om ändrad arbetslöshet.Utbudet av antalet sysselsatta beräknas därför utvecklas i samma takt somantalet personer i arbetskraften, dvs. med 0,5 o/o. Då frånvaron (exkl.semester) antas förbli oförändrad torde även antalet personer i arbete såsomutbud öka med 0,5 o/o. Antaletutförda arbetstimmar kommer att utvecklas svagare än antalet personer i arbete,på grund av ändringar i medelarbetstiden . Förkortningen avveckoarbetstiden från 42,5 , vilken skall vara helt slutförd ibörjan av 1973, beräknas medföra att medelarbetstiden för anställda minskarmed 3,5 o/o . Om även företagare inkluderas torde emellertidförkortningen av medelarbetstiden bli någon tiondels procentenhet mindre. Beträffandeefterfrågan på arbetskraft anknyts i det följande till prognoserna överproduktionsutvecklingen , vilka redovisas i kapitel IV. 'För personer i åldrarna 1619 är har trenden 19661971 extrapolerats. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 115 Utifråndessa prognoser samt genom antaganden om produktivitetstillväxten harsysselsättningsförändringen räknad i timmar uppskattats. Hänsyn har även tagitstill arbetstidsförkortningens effekt, varefter förändringen av antaletsysselsatta personer har erhållits. För ekonomin som helhet har antagits attproduktiviteten kommer att öka kraftigare än 1971, främst som en följd aven allmänt ökad ekonomisk aktivitet men även i någon mån genomarbetstidsförkortningens inverkan. Följandetablå visar den beräknade sysselsättningsutvecklingen föranställda, dels i antal arbetstimmar, dels i antal personer. Värdena är, utomför totalen, avrundade till närmast hela och halva procenttal. -4,5 -11,5 -11,5 Inomjordbruket ökade antalet arbetade timmar bland de anställda med nära3 o/o. beräknas, under förutsättning om normalskörd,sysselsättningen minska kraftigt räknat såväl i antal personer som i antaltimmar. Inom skogsbruket väntas produktion minska med 4,5 o/o 1972. Såsomavsnitt 2 i kapitel IV visar skulle den kalkylerade kraftiga nedskärningenav massavedslagren medföra en minskning av avverkningarna med ca 15 o/o mellan1971 och 1972. Då arbetstidsförkortningen redan slutförts inom skogsbruket,kommer den beräknade nedgången i antal arbetstimmar att innebära en likakraftig procentuell minskning av antalet sysselsatta. Från1970 till 1971 skedde praktiskt taget ingen förändring av produktionsvolymeninom industrin. Enligt prognosen kommer emellertid flertalet industribranscheratt uppvisa en gynnsammare utveckling , då produktionen inom totalaindustrin väntas tillväxa med ca 2,5 o/o. beräknas produktivitetenöka till nära nog samma nivå som genomsnittet för perioden 19601970.Nettoeffekten av denna produktivitetstillväxt och förkortningen avveckoarbetstiden skulle för totala industrin innebära en minskningav antalet sysselsatta med ungefär 1 o/o. Produktioneninom byggnadsverksamheten, som 1971 minskade relativt kraftigt beräknas under1972 visa en betydande uppgång. prognoseradeproduktionsökningen och den antagna produktivitetstillväxten skulle antaletsysselsatta öka med drygt 3 o/o. Inomde privata tjänsterna skedde 19701971 en svag minskning av antalet anställda.Sysselsättningen räknat i antal personer beräknas emellertid öka . Enbetydande del av denna ökning torde falla på varuhandeln även om vissa extraproduktivitetsvinster förutses i samband med arbetstidsförkortningen. Förutom inorrivaruhandeln väntas antalet sysselsatt öka främst inom samfärdseln. Inomnäringslivet, här definierat som den totala ekonomin exklusive den offentligasektorn, beräknas antalet anställda öka med omkring 1 o/o mellan 1971 och 1972.Om även företagare inberäknas torde ökningen komma att uppgå till ungefärhälften härav. Inomden offentliga sektorn ökade antalet anställda med drygt 6 o/o till1971. Ökningen beräknas bli lika stor 19711972. Uttryckt i timmar bliruppgången drygt 2,5 o/o. Denäringsgrensvisa kalkylerna synes sammantaget visa att arbetskraftsefterfrågan,uttryckt i antal arbetstimmar för anställda, skulle minska med 11,5 "/ofrån 1971 till 1972. Detta skulle innebära en ökning av antalet sysselsatta meddrygt 2 o/o, en siffra som reduceras med omkring 1/om ävenföretagare inberäknas. Denberäknade förändringen av arbetskraftsefterfrågan kan ställas i relation tillden väntade utvecklingen av arbetskraftsutbudet, en ökning med 0,5 o/o. Dettaskulle innebära en minskning av den genomsnittliga arbetslöshetsprocenten medomkring en enhet . Detta värde får emellertid endast ses somen indikation på vilken riktning utnyttjandet av arbetskraft förändras. Detskall däremot inte betraktas som en prognos över hur arbetslösheten faktisktkommer att utvecklas. Sålundaskulle avvikelser från de antagna produktivitetstalen medföra motsvarandeförändringar av arbetslöshetsprocenten. Härtill kommer att ändringar ifrånvarofrekvens och övertidsarbete kan påverka arbetskraftsefterfrågan.Vidare är det tänkbart att utbud och efterfrågan kan komma att visa ökadobalans på vissa delarbetsmarknader, vilket kan komma att begränsaarbetslöshetens nedgång. Om slutligen de relativa arbetskraftstalen utvecklas isamma takt som 1971 skulle utbudet av arbetskraft öka med omkring0,4 o/o utöver de 0,5 o/o som antagits i det föregående. Sammanfattningsvisframgår av ovanstående att en viss ökning av sysselsättningen, främst inomtjänstesektorerna, torde äga mm . Även inombyggnadsverksamheten (och elkraftproduktionen) väntas antalet anställda öka.För de varuproducerande sektorerna som helhet torde emellertid, såsom entrolig följd av en stegrad produktivitetstillväxt främst inom industrin, enmindre sysselsättningsminskning inträffa. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 1 n Denosäkerhet som omgav antagandena i den preliminära nationalbudgeten för 1972vad beträffar löneglidning, skattekvot och sparkvot har knappast minskat genomutfallet av den preliminära beräkning för hushållens inkomster och konsumtion1971 som föreliggei:. Den privata konsumtionen sjönk mellan 1970 och 1971med 1 o/o i volym mot tidigare antagna 1/4 o/o, vilket bidrog till att höja sparkvotenytterligare mellan . Sparkvoten beräknas nu ha stigit från 3,3 o/o 1970till 6,6 o/o 1971. Ökningen kan väntas slå tillbaka på konsumtionen 1972 menovissheten om i vilken grad detta kan komma att ske utgör ett osäkerhetsmomenti prognosen 1972. Inbetalningarnaav preliminär A-skatt den sista skatteterminen avseende blev ©påräknatstora varför den höga makroeko-nomiska marginalskattekvot som tidigareberäknats för 19701971 höjdes ytterligare. En del tänkbaraförklaringsfaktorer till denna höjning diskuteras nedan. Faktorinkomsternaförutses i nu föreliggande beräkningar öka med knappt 8 1/2 o/o 19711972 moten ökning på 8 o/o 19701971. Lönesummeökningen har genom en antageii högreförtjänstökning för de anställda beräknats bli större19711972 än 19701971 då den ökade med 9 o/o. Inkomstöverföringarna ökade kraftigt19701971 till följd av barnbidragshöjningar och stora ökningar av basbeloppetmed höjande effekt på pensionsutbetalningarna. 1971 och 1972 beräknas ökningstakten bromsas uppavsevärt och uppgå till ca 15 o/o. Inbetalningar av direkta skatter, avgifter m.m. väntas öka ungefär i samma takt som inkomstöverföringarna. Hushållensdisponibla inkomster beräknas öka med ungefär 7 1/2 o/o 19711972 mot en ökningpå drygt 10 o/o året innan. Effekterna av skattereformen 1971 kalkyleras hahöjt disponibelinkomstnivån 1971 med . Det är ungefärlika mycket som mervärdeskatten höjde den genomsnittliga konsumentprisnivån1971. Den reala disponibla inkomstens ökning beräknas ha uppgått till drygt 21/2 o/o 19701971. Totalt höjdes prisnivån med 7,4 o/o mellan 1970 oCh 1971,vilket är den största årliga prisstegring som noterats i sedanKoreakrisen. 1972 förutses prisnivån stiga med igenomsnitt 4,8 o/o, vilket skulle resultera i en real disponibel inkomstökningpå 2 1/2 o/o. Faktorinkomsternas utveckling efter inkomstskatt ochprishöjningar, vilket Utgör ett närme-värde på den förvärvsarbetandebefolkningens realt behållna inkorhster, visar dock en påtagligt svagareökningstakt än de totala disponibla inkomsterna. beräknasökningen uppgå till lo/o och för 19711972 fömtses ökningen uppgå till eiidast1/4o/o. är ökningstal som ligger klart lägre än de som kan räknasfram för exempelvis de tre närmast föregående åren då ökningen uppgick till igenomsnitt drygt 2 1/2 o/o. har en real disponibelinkomst beräknats som ligger knappt 2 1/2 o/o över den beräknade nivånmotsvarande halvår 1972. Den privata konsumtionen minskade enligt preliminäraberäkningar med 1 o/o i volym. De snabba prisstegringarnaunder 1971 kan ha påskyndat substitueringen av relativt sett dyra varor medbilligare varor. Deflateringen av omsättningsstatistiken, som utgör dethuvudsakliga underlaget för beräkningarna av vamkonsumtionen, kan därför tänkasha överdrivit priseffekten i och med att deflateringen sker av förhållandevisstora aggregat av varor. Sparandet mer än fördubblades . Sparkvotenblev ungefär lika stor som . Sparkvotshöjningen sätts isamband med momshöjningen 1971 (som orsakade tydliga rekyleffekter i början av1971), stram kreditmarknad, utdragna och konfliktfyllda avtalsförhandlingar,snabbt ökande arbetslöshet och till mindre del även med vissa sparstimulerandeåtgärder. För en avstämning av den här beräknade sparandeökningen hoshushållen mot kreditmarknadsstatistiken hänvisas till kapitel IX. har antagits en successivt sjunkande sparkvot.Mellan helåren 1971 och 1972 har antagits en konsumtionsökning på 4 o/o,vilket säsongrensat implicerar en mycket måttlig kvartalsvis ökning från fjärdekvartalet 1971. Sparkvoten skulle därmed reduceras med knappt 1 1/2 procentenhet1972, vilket är mindre än hälften av den ökning som noterades mellan 1970 och1971. har sparkvoten antagits blioförändrad räknat från det närmast föregående halvåret. Den privatakonsumtionen skulle därmed ligga 3 1/4 o/o högre än . En summering av de sektorvisa lönesummeberäkningarna gertill resultat en ökning av den totala lönesumman på 9 o/o mellan 1970 och1971. En obetydlig dragning uppåt har därmed skett i förhållande till detökningstal, som redovisades i den preliminära nationalbudgeten 1972. I de föreliggande beräkningarna harsysselsättningskomponenten jämfört med tidigare knutits fastare tillutvecklingen av det totala antalet av anställda utförda arbetstimmar enligt arbetskraftsundersökningama. ' En annan förändring gentemot tidigare är att fr.o.m.beräkningarna 1971 sysselsättningskomponenten efter att tidigare havarit additiv gjorts multipli-kativ med summan av de båda förtjänstkomponentemai och för beräkning av ökningstalet för lönesumman. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 119 Antaletav dessa beräknas för anställda ha minskat med 0,9 o/o mellan 1970 och 1971.Sysselsättningskomponenten påverkas i positiv riktning av övergång till högrebetalda arbeten men har kalkylerats till 0,7 o/o. Samtidigtberäknas timförtjänsterna ha ökat med 9,8 o/o. Därav var avtalsmässigalönehöjningar medan löneglidningen stannade på 2,8 o/o. Industriarbetarlönernasutveckling är svårbedömd. Beräkningar med utgångspunktfrån den kvartalsvisa lönesummestatistiken pekar på en förtjänstutveckling pånärmare 11 o/o. Den månatliga förtjänststatistiken stördes mycket påtagligt avde utdragna avtalsförhandlingarna. Uppgifter om de retroaktivautbetalningarnas inverkan på förtjänsttalen föreligger endast för vissamånader, vilket medför osäkerhet vid tolkningen av förtjänststatistiken. Dennaantyder emellertid en något lägre timförtjänstutveckling än den frånlönesummestatistiken erhållna. Det finns anledning att tro att differensenåtminstone delvis beror på variationer i antalet utbetalningstillfällen mellan1970 och 1971. Den timförtjänstökning som från företagens kostnadssynpunkt påsikt är den intressanta, skulle därmed vara den lägre. Det är inte möjligt attbestämma ett exakt värde för timförtjänstökningen enligt detta lägrealternativ, men grovt angivet torde den ligga kring 10 o/o. Industriföretagensarbetskraftskostnader ökade också på grund av delsökningen i den allmänna arbetsgivaravgiften, dels höjda ATP- ochsjukförsäkringsavgifter. Sammantaget bidrog ökningen i dessa trekostnadsposter till en uppgång i timkostnaderna för arbetarpersonal med 1,4o/o. För1972 beräknas den totala lönesumman öka med 10 o/o. Sysselsättningskomponentenhar satts till 1 o/o, vilket svarar mot ett antagande om en ytterligare någotstörre nedgång i antalet arbetstimmar av anställda. Avtalet, exklusive deretroaktiva betalningar som är hänförliga till 1971, beräknas bidra med 8,6procentenheter och löneglidningen med 1,9. Den återstående differensen beror påde nämnda retroaktiva betalningarna . Den mycket högaavtalskomponenten förklaras av att den övervägande delen avarbetstidsförkortningen förlagts till 1972. Förförsta har antagits en lönesummeökning på 8,5 o/o jämfört medmotsvarande halvår 1972. Sysselsättningskomponenten antas bidra med 0,8procentenheter och förtjänstkomponenterna med 7,7. De däri ingående avtalsmässigaökningarna beräknas till 5,1 o/o och löneglidningen svarar alltså för deåterstående 2,6 procentenheterna. Faktorinkomsterna som ökade med 8 o/o mellan 1970 och 1971väntas öka i obetydligt snabbare takt 19711972 eller med knappt 8 1/2 o/otill följd av antagna högre förtjänstökningar för anställda 1972. Jordbrukarbefolkningensinkomster och 1972 har uppreviderats kraftigt jämfört med beräkningarnatill den preliminära nationalbudgeten. Vad gäller 1972 är detta främst en följdav en reviderad bedömning av den s. k. inflationsregelns inverkan på utfalletav jordbruksavtalet. Tabell VI: 1.De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 19701972 kr., löpande priser därav: Folkpensioner» Direkta skatter, avgifter m. m. till det offentliga (32) -3,0 Disponibla inkomster (14+ Sparande'(7-8) Sparkvot (9:7) 3,3» 1,3» 'Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknade.,pensionsavgifterför statliga och kommunala myndigheter, för kommunala affärsverk samt för icke-flnansiellaföretag är ej medtagna som löneförmåner i denna post. Summan av dessa avgifteruppgick rill 12 100 milj. kr., 1971 till 14 227 milj.: kr. och beräknas1972 uppgå till 15 767 milj.kr. ' Inkl. direkt utbetalda pensioner från statligaaffärsverk samt från industri och handel. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). * Inkl. transfereringar från litlandet och utbetaldapensioner från stat och kommun. » Exkl. kommunala bostadstillägg till folkpensionärer. Inkl. kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer. ' Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1970till 2109 milj. kr., 1971 till 2 412 milj. kr. och beräknas uppgå till 2 628milj. » Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 121 Deenskilda företagarnas inkomster väntas därmed också öka i något snabbare takt1972 än 1971. Kapitaliiikomsternafömtses i nu föreUggande beräkningar öka i något långsammare takt 19711972 änmellan de närmast föregående åren till följd av diskontosänkningama under 1971.Dessutom väntas inlåningsökningen i bankerna bli betydligt mindre 1972 än 1971. De egentligainkomstöverföringarna (barnbidrag, omskolningsbidrag, bostadsbidrag m. )ökade med 22 o/o . Härtill bidrog framför alltbeloppshöjningen av de allmänna barnbidragen från . Även omskolningsbidragen ökade emellertid i relativt stor utsträckningtill följd av en kraftigt utökad arbetsmarknadsutbildning. De kommunalainkomstöverföringarna fortsatte att öka i snabb takt eller med ca 24 o/o. Mellan 1971 och 1972väntas de egentliga inkomstöverföringarna komma att öka i en något långsammaretakt än året innan. Ökningen torde ändå komma att uppgå till ca 16 o/o. Deallmänna barnbidragen väntas tillväxa endast svagt. Däremot förutses enbetydande ökning av bostadsbidragen. utbetalades ettsärskilt statligt bostadstillägg till barnfamiljer uppgående till tre gångerdet belopp som utbetalades . träder dessutom de nyareglerna för såväl de statliga som de statsbidragsberättigade bostadstilläggeni kraft. De totala bostadstilläggen till barnfamiljer väntas därför komma attöka med inte mindre än 75 o/o .. De kommunala inkomstöverföringarna,exklusive bostadstilläggen, väntas öka med ca 16 o/o. Socialförsäkringsutfalletberäknas öka något långsammare 1971 1972 än 19701971.