prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid ombyggnad kan kortare amorteringstid bestämmas.Betalning av ränta och amortering på bostadslånetskall i flertalet fall omfördelas i tiden enligt särskilda regler.Omfördelningen sker med hjälp av en av statsmakterna fastställd bas-annuitetoch ett paritetstal som Kungl. Bestämmelserna omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 1183). Räntelån utgårdels för bostadshus som uppförts eUerbyggts om med stöd av statligt lån som bevUjats enligt de bestämmelser somgäUde före , dock ej för hus som färdigställts före år1958, dels för bostadshus som uppförts utan statligt lån, om räntebidrag fömt beviljats för huset. Räntelån avser viss delav räntekostnaderna för fastighetslånen. Storleken av räntelån bestämsav en viss räntesats (basränta) och ett paritetstal som fastställs årligen.Ränta utgår efter samma procentsats som för bostadslån. Betalning av ränta ochamortering skall ske i den mån paritetstalels ökning möjliggör det. En redogörelse förbestämmelserna i kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad senast 1971:1184) har lämnats förut under anslagetViss bostadsförbättringsverksamhet m, m, (p,E 6). Tomträttslån till kommuner enligttomträttslånekungörelsen (1965: 905, ändrad : 1185) kan utgå tiU kommunersom upplåtit tomträtt till mark för bostadsändamål. För det statiiga stöd tUlbostadsbyggandet som skall utgå från fonden med undanlag av tomträttslån ochräntelån fastställer olika ramar. Maj:t harbemyndigande att under vissaförutsättningar utvidga de fastställda ramarna. riksdag har preliminärtfastställt att ramen för lån till nybyggnad får bestämmas med utgångspunkt iföljande antal lägenheter: 87 1971, 1972, 65 1973 och 50000 för vart och ett av . Lån till ombyggnad samträntebärande förbättringslån får beviljas intill ett belopp av 170 milj, kr.under vart och ett av . Förhandsbesked om bostadslån för hussom skall byggas med tiUämpning av industriella produktionsmetoder fårmeddelas för högst 10 000 lägenheter undervart och ett av åren 19721976, med möjlighet för Kungl. Maj:t attutvidga antalet om det behövs. Anslaget tillfonden, vilket anvisas med det belopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, har förtsupp med 3 060 milj. kr. för /72. I det följande redovisas, föratombostadsstyrelsens anslagsframställning,vissa förslag som servicekommittén har lagt fram. 1972:1 Bilaga 13 207 somtillkaUades för att behandla vissa frågor angående service ibostadsområden, avgav sitt andra betänkande (SOU 1970: 68)Boendeservice 2. I belänkandet presenterar kommittén de mål som enUglkommitténs uppfattning främjas genom en förbättrad boendeservice. fram förslag rörande finansieringen av servicelokaler ochåtgärder för alt främja utvecklingsprojekt. Vissa i betänkandetbehandlade frågor tas inte upp här. Det gäller i huvudsak frågor som harsamband med andra pågående eller avslutade utredningar, bl.a. 1968 årssamlingslokalutredning och sane-ringsulredningen samt visst utredningsarbeteinom delegationen för bostadsfinansiering (DFB). Yttranden överbetänkandet har avgetts av , ,(), , ,efter hörande av länsbostadsnämnderna statens nämnd församlingslokaler, statens råd för byggnadsforskning, statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, , statens råd församhällsforskning, , , länsstyrelserna iStockholms, , , och , samtVästemorrlands län efter hörande av kommimer i den omfattning länsstyrelsernahar funnit lämpligt socialulredningen, bamstugeutredning,konsumentutredningen, saneringsutredningen, bygglagutredningen, fullmäktige iriksbanken. , , ,akademikers centralorganisation (), SAF, Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen. Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), allmännyttiga bostadsföretag(), Näringslivets byggnadsdelegation och konsultbyrån i . ,Svenska byggnadsindustriförbundel. ochSveriges fastighetsägareförbund har i sina yttranden hänvisat lill yttrandetfrån Näringslivets byggnadsdelegation. Kommittén har under år1971 avgett fyra studier, struklursludien, totalkostnadsstudien, kommunstudienoch projektstudien, vilka bar använts som underlag för kommittéarbetet. Statsrådet , ordförande, departementssekreteraren , byrådirektörenSeved , departementssekreteraren , forskningssekreterarenIngrid , direktörsassistenten , riksdagsledamoten , direktören , riksdagsledamoten ,förste forskningssekreteraren och riksdagsledamoten , Bostadsslyrelsen anför beträffandebostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning följande. Är 1970 färdigstäUdes genom nybyggnadnära 110 000 lägenheter, vilket innebär enökning med 800 lägenheter i jämförelse med , Utvecklingen under perioden19661970 framgår av följande tablå. Andelen (%) lä- TiUskotlet avlägenheter fördelar sig med 34 600 på lägenheter i småhusoch 75 200 på lägenheter i övriga hus här benämnda flerfamiljshus. Andelen lägenheter ismåhus uppgår härmed till , vUketinnebär en ökning jämfört med närmast föregåendeår. Av 1970 årstiUskott av lägenheter i flerfamiljshus utgjordes 6 100 av rum i s. k. specialbostäder, dvs.bostäder för studenter, åldringar i ålderdomshem,personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Av dessa specialbostäderutgjordes 3 030 av rum för studenter i studentbostadshus jämfört med 3 050 år1969. Rum för åldringar i ålderdomshem uppgicktiU 2 1970, dvs. lika många som för . Antalet under första halvåret 1971färdigställda lägenheter var ca 2 700 lägenheter lägre än under motsvarande delav . beräknas färdigsläUandel bli av sådanomfattning att lägenhetstillskottet torde komma att uppgå lillca 104 000, dvs. ca 6 000 lägenheter mindre än . Ökningen av påbörjandet från mitten av1960-lalet t.o.m. avbröts av en minskning. Är 1970innebar ånyo en minskning i påbörjandet,vilket belyses i följande tablå. Andel (%) lä- 1972:1 BUaga 13 209 påbörjades drygt 100 000lägenheter, dvs. ca 5 000 lägenheter mindre än . Påbörjandet avsmåhus minskade med 3 000 lägenheter jämfört med , medanantalet lägenheter i flerfamUjshus minskade med inemot 2 000 lägenheter. Dettainnebar en minskning av andelen lägenheter i småhus från tiU31 %. avses med påbörjande istatistiska centralbyråns bostadsbyggnadsslatistikden tidpunkt då de egentUga byggnadsarbetena påbörjas, dvs. en senare tidpunkt än enligt den tidigare definitionensom avsåg påbörjande av sprängning, schaktning o. d. Vid en tillämpning av dennya definitionen (dock endast för flerfamiljshusen) skulle underdelta år ha redovisats ett påbörjande av 106 300 lägenheter. uppgick enUgt redovisningigångsättningen av lägenheter i flerfarrUljshus till 30 000, jämfört med 38 300 under första halvåret1970. Antalet påbörjade lägenheter i småhusuppgick till 11 200 jämfört med 14 100 år1970. För småhusen finns för inte uppgifter om påbörjandet enligt dennya påbörjandedefinitionen. övergången lill den nya definitionen har inneburitatt uppgifterna om påbörjandet av småhus är förlåga. Mmskningen har av centralbyrånangivits sannolikt inte överstiga 1 000 lägenheter. Vid slutet av var antaletlägenheter i pågående företag ca 3 500 lägenheter lägre än vid motsvarandetidpunkt . Pågåendet var ca 12 000lägenheter lägre än , Tas hänsyn tiU att den nyapåbörjandedefinitionen inte gällt för småhusen , torde en del avminskningen (högst 2 000 lägenheter) beropå den nya definitionen, I fråga ombostadsbyggandets regionala fördelning har storstadsområdenas andel av färdigställandelökat väsentligt , På-börjandelsfördelning tyder på en något lägre andel för dessaområden i färdigställandet jämfört med de två närmast föregående åren. Utvecklingen framgår av följandetablå. Storstadsområdenas procentuella andel avfärdigställandet och påbörjandet Antalet påbörjade lägenheter istorstadsområdena har jämfört med minskat med totalt drygt 1000 lägenheter. Prop.1972:1 Bilaga 13 210 minskningenhar skett i med ca 1 200 lägenheter, medan påbörjandet iStor-Göteborg minskat med endast knappt 200 lägenheter, I ökadepåbörjandet med ca 300 lägenheter. För landet i övrigt minskade påbörjandet med4 000 lägenheter. jämfört medmotsvarande period har bostadsbyggandet i fråga om inflyttningsfärdigalägenheter minskat i storstadsområdena med ca 2 500 lägenheter. Minskningenfördelar sig med 500 lägenheter på och 1 000 lägenheter varderapå och . Påbörjandet i storstadsområdena underförsta jämfört med har minskat med drygt 7000 lägenheter. Den största minskningen faller på med 3400 lägenheter. I har påbörjandet minskat med 2 800 lägenheter,medan minskningen i uppgår till drygt 1 000 lägenheter. För landeti övrigt uppgår minskningen till 4 000 lägenheter, vilken till största delenfaller på kommunblock med minst 75 000 invånare och i övrigt på block med 3000075 000 invånare. Beträffande fördelningen pålägenhelstyper bar färdigställande andelen större lägenheter iflerfamiljshus fortsatt att minska. Andelen lägenheter om fyra eUer flera rumoch kök minskade sålunda med . Tvåmmslägenheternas andelökade i samma mån. I småhusen ökade däremot andelen stora lägenheter. Förhållandenaår jämfört med framgår av följande tablå, som visar inflyttningsfärdiga lägenheter åren 1969och 1970 fördelade på lägenhelstyper. Är för beslut och 1 rok el. Den genomsnittliga lägenhetsytan iflerfamiljshus med statliga lån harsuccessivt minskat . Minskningen sammanhänger dels medförskjutningen mot mindre lägenhetstyper, dels med en nedgång i ytan för varje lägenhetstyp. Tendensenär densamma för både storstadsområden och övriga delar av landet samt för deolika företagsformerna, vilket framgår av följande tablå som visargenomsnittlig bo- sladslägenhetsyta (m per lägenhet) iflerfamiljshus med preliminärt beslut om bostadslån, exkl. studentbostäder. Är för preliminärt beslut De färdigställdalägenheternas fördelning efter byggherrekategori framgår av följandetablå. Andel lägenheter (%) uppförda för byggherrar inom följande sektorer Bland småhusen bar såvälden offentUga som den kooperativa sektorns andel minskat . Även ifråga om övriga hus har den kooperativa sektorns andel minskat medan deoffentliga och enskilda sektorerna bar ökat något. Ändelen färdigställda lägenheter med statligtstöd var , dvs. samma andel som . Äv följande tablå framgårmotsvarande andelar för småhus och flerfamUjshus. Andel lägenheter (%) med statligt slöd 1966 19671968 1969 1970 91 92 94 93 93 Prop.1972:1 Bilaga 13 212 Av antalet påbörjade lägenheter under år1970 var andelen lägenheter med statligt stöd . För småhus ochflerfamUjshus var motsvarande tal 79 resp. 96. Den statsstödda andelen varsålunda högre än färdigstäUande. Kostnaderna inom bostadsbyggandet ökadestarkt fram tillmitten av , ökade också den genomsnittligalägenhetsylan i flerfamiljshus med ca 10 m. Den därpå följande perioden, 19671969, var relativt stabUfrån kostnadssynpunkt, men enprisökning som började markerades ytterligareår 1970, MedeUägenhetsytan minskade 1970 från 75 till 69 m-,vilket verkar höjande på kostnaden per m menåterhåUande på kostnadsutvecklingen per lägenhet. Kostnadsutvecklingen för den färdigaprodukten har enligt den s,k. låneunderlagsgruppens sammanställningar varit väsentiigt mer dämpad än den indexmässiga prisutvecklingen,SkUlnaden i prisutvecklingen mellanlåneunderlagsgruppens material och byggnadskostnadsindex hänger samman med bl,a, rationaliseringar i byggledet, förändringar i projektstrukturen motstörre projekt och längre serier och därmedändrade villkor för upphandlingen. Kommuner, byggherrar och producenterhar genom planering, samordnat byggande och sparsamhet i stor utsträckninglyckats motverka den prisstegring som annars med stor sannolikhet skiUle hauppkommit. Uppgifterna i följande tablå är hämtadefrån låneunderlagsgruppens undersökningarav kostnader i låneansökningarna för flerfamiljshus och avser företaginom exploateringsområden med preUminärt beslut om lån åren 19661970, I tablån redovisas dels genomsnittlig lägenhetsyta (ly),dels genomsnittlig byggnads- resp, produktionskostnad per m, dels den procentueUa kostnadsökningen iförhållande till närmast föregående år, dels överkostnaden (dvs. detprocenttal varmed byggnadskostnaden översteg byggnadskostnadsdelen i pantvärdetresp. det procenttal varmedproduktionskostnaden översteg pantvärdet). -1-5,4 Kostnaden per m påverkas av ändringar ilägenhetssammansättningen. Ökningen ikostnad per m ly skulle till stor del ha eliminerats omlägenhetsstorlekarna hade varit oförändrade. Prop.1972:1 Bilaga 13 213 möta prishöjningarna har byggherrarna i vissutsträckning lagt om produktionentill lägenheter med färre antal mm och man har även minskat ytan för lägenheter med visst rumsantal, I detföljande redovisas den beräknade kostnaden för en 3-rumslägenhet inomexploateringsområde , Det framgår, att byggnadskostnadenper m var i stort sett densamma men ökade , Eftersomlägenhetsjan minskade har den totala kostnaden per lägenhet varitpraktiskt taget oförändrad åren 19661970, Beräknad kostnad för en 3-rumslägenhet kr/m» ly Medelvärdet förhela riket av schablonbeloppen för mark- och exploateringskostnader för flerfamiljshus har under år 1970ökat med /m2 våningsyta (vy) till /m vy eller med . För åren1968 och 1969 kunde konstateras ökningar med 6 resp. . Medelvärdet för hela rUcet av tilläggsbeloppen förgmndläggnings- och grovplaneringskostnader för flerfamUjshus har under år 1970ökat med /m2 vy till /m vy, vilket är en ökning med5 %. kunde konstateras en ökning medan medelvärdena underår 1969 var i det närmaste oförändrade. Av produktionskostnaden för en lägenhet i flerfamUjshus inomexploateringsområde med preliminärt beslut utgjorde kostnadenför mark och exploatering och kostnaden för grundläggning ochgrovplanering Ukaledes , dvs. samma procentandelar som för . För åren 19671969utförde undersökningar rörande hyror m. m. i nybyggda flerfamiljshus med statliga lån. m, har dessa undersökningaröverförts till , I följande tablå redovisashyresförändringarna årsvis för lägenheter om tre rum och kök i samtligaföretagsformer. Förändring (%) » » m= Yta, m= per lägenhet + 5,2 + 6,2 +0,4 +0,4 + 1,6 1,6 + 2,2 +4,0 1,8 1972:1 Bilaga 13 214 Hyrorna i den produktion somfärdigställdes var 5 ä högre än färdigställande.Mellan åren 1968 och 1969 stod hyran per lägenhet praktiskt laget stiUa, bl. a.beroende på en minskning av lägenhetsytan, och ökningen i hyran per m var måttUg.I 1970 års produktion ökade hyran med per lägenhet trots en nunskningi lägenhetsytan på . Ökningen i hyran per m- var nära dubbelt så högsom ökningen i hyran per lägenhet. För de olUca företagsformerna harhyresökningarna per m mellan och varit följande: för dealhnännyttiga förelagen, för dekooperativa och för de enskUda. För samtiiga företagsformer har den genomsnittligalägenhetsylan minskat med mellan och . I samband med hyresundersökningarna haräven förekomsten av outhyrda lägenheter kartlagts. Uppgifterna avser andelenouthyrda lägenheter i flerfamiljshusproduktionen viss tidefter husens färdigställande. Resultaten av kartläggningen visas i följandetablå. (%) outhyrda inom olika ortsgrupper tre månader efter färdigställandet. över 60 000 invånare Den högsta andelen outhyrda lägenheterförekom produktion, då av samtiiga nybyggda lägenheterstod outhyrda efter färdigställandet. Därefter har andelen outhyrdalägenheter minskat, men först underskreds 1967 årsnivå. För färdigställandet inträffade ingen förändring iandelen outhyrda lägenheter i hela riket, medan en minskning ägde rum för andra halvårets färdigstäUande.Storstadsområdena låg dock fortfarande nivå. Bostadsstyrelsenföreslår i anslutning till sin anslagsframställning en tidigareläggning av utbetalningarna avlomträltslån i de fall långiv- Prop.1972:1 BUaga 13 215 ningenavser mark som skall bebyggas med stöd av bostadslån. F. n. kan ansökan omtomsrältslån göras året efter slutligt beslut om bostadslån, medan beträffandemark som inte bebyggs med stöd av statliga bostadslån ansökan kan göras åretefter det att första gångenbesiktigat byggnadsföretaget. Styrelsens förslag innebär att tomträttslånskall kunna sökas året efter det att preliminärt beslut om bostadslånhar meddelats. Styrelsen anför i huvudsak följande. I samband med remissbehandlingen avmarkvärdekommitténs betänkande föreslogbostadsstyrelsen att i låneärenden med två lånebeslut uppgifter i preliminäraansökningar skulle läggas till grund för tomträttslån. Styrelsenframhöll att det vid större projekt kan förflyta meUan preliminärt ochslutUgt beslut och att kommunen är hänvisad till den allmännakreditmarknaden för att täcka sitt kapitalbehov. Departementschefen uttaladeemellertid (prop. 1967: 90) att det var för tidigt att med bestämdhet avgöra omytterligare förbättringar av finansieringsmöjligheterna erfordrades. Man bordeförst studera hur systemet med tomträttslån verkade. Genom en enkätvåren har hos länsbostadsnämnderna inhämtat uppgifter om bl. a. tillämpningen avtomträtts-institutet och av tomträtlslångivning. Av inkomna svar framgår atttotalt tio kommuner har övervägt alt införa tomträtt men avstått härifrån med hänvisning till den sena tidpunkten förutbetalning av tomträttslån. I ytterligare ett flertal kommuner har enligtlänsbostadsnämndernas uppfattning utbelalningstidpunkten haft en avsevärd inverkanpå beslut att inte upplåta mark med tomträtt. Den föreslagnatidigareläggningen av utbelalningstidpunkten för tomträttslånen innebär att lån kan sökasunder året då preliminärtbeslut om bostadslån meddelats, dock . Den definitiva tomträttsavgälden är intealltid bestämd för preliminärt beslut. Det kan alltså blinödvändigt all slutligt jämka tomträttslånets storlek. Om tomträttslån harutgått genom jämk-lung bör amorteringstidenför detta lån bestämmas med hänsyn till tidpunkten för jämkningen. Vid en ändring av bestämmelserna måstevissa övergångsbestämmelser införas. Dessa bör utformas så att de äldrebestämmelsema skall gälla i sådana fall, där preliminärt beslut om bostadslånhar meddelats före den lidpunkt då ändringen trätt i kraft. Ändringen föreslåsträda i kraft den 1 juU 1972. Styrelsensberäkning av behovet av tomträttslånemedel (milj. enligt gäUande resp.föreslagna låneregler framgår av följande tablå. Prop.1972:1 Bilaga 13 216 Bostadsbyggnadsprogramför åren 197175 har redovisats för 391 av landets 464 kommuner. Endast 340 kommuner är ålagda attupprätta program, och utöver dessa har således program redovisats för 51kommuner. För 34 kommunblock (utanför storstadsområdena) omfattande totalt 101kommuner har antingen alla ingående kommuner separat lämnat program eller redovisat mer eUer mindre fuUständiga blockprogram.För återstående 39 kommunblock (utanför storstadsområdena) täcker de redovisade programmen inte hela blocket. För storstadsområdenaredovisar resp. kommunala samarbetsorgan liksom tidigare en gemensambehovsbedömning och ett produktionsprogram grundat på de enskilda kommunernas redovisning av det möjliga byggandet. I följande sammanställning redovisaspåbörjandet enligt kommunernas program (storstadsområdenas reviderade program)i antal lägenheter. För Stor-Stockhohn innebär dettatotalprogram en något lägre programnivå än som svarar mot kommunernas programoch en ändrad fördelning mellan åren med en reducering för de tre första årenoch en ökning för de två sista. Beträffande har angivits enprogramnivå på mellan 10 000 och 11 000 , exkl. specialbostäder. I detföljande räknas med 11 000 lägenheter, vilket innebär en mindre reducering iförhållande till kommunernas uppgifter. För har angivits en produktionsnivå på i genomsnitt 9 000 lägenheter perår, vilket innebär en ökning jämfört med kommunernas program. Vart och ett av storstadsområdenasproduktionsprogram ligger i dennaprogramomgång på samma nivå som i föregående omgång. Prop.1972:1 BUaga 13 InrUcesdepartementet 217 Totalt omfattar kommunernas program (förstorstadsområdena de reviderade programmen)för perioden 19711975 575 000 lägenheter jämfört med 580 000 förperioden 19701974, 115000 resp. 116 000 lägenheter. Minskningen av programnivån hänför sigtill kommunerna utanför storstadsområdena. Andelen småhus för hela programperiodenökar jämfört med närmast föregående programomgång från 33 tUl . Iprogrammet för perioden 19691973 utgjordesmåhusen av produktionen. Av programomgångarna att döma ökarsålunda den planerade andelen småhus successivt. För avprogramperiodens lägenheter finns uppgifter om lägenhetsstorlekar. Av lägenheterna iflerfamiljshus planeras omfatta högst ett mm, , tre ramoch fyra ram eUer mer. Jämfört med programomgången 19701974 innebär dennafördelning en minskning med en procentenhetför var och en av de två största lägenhetsstorlekarna och en motsvarande ökningför de båda mindre lägenhelsslorlekama. För och kommuner medmer än 50 000 invånare planeras ingen minskning av andelen större lägenheter.För övriga kommungrapper redovisas genomgående ungefär lika stor minskning avandelen större lägenheter. För programperioden föreligger uppgift omvåningsyta för av flerfamiljshusen och91 % av småhusen. Jämfört med föregående programomgång har andelenlägenheter med uppgifter om våningsyta ökat . För helaperioden anges den genomsnittliga våningsytantill 80,7 m i flerfamUjshus och 121,1 m i småhus. ökar våningsytan i flerfamUjshusen någotmedan det motsatta gäUer för småhusen. I den förra programomgången varden genomsnittiiga våningsytan någotstörre, nämligen 81,5 m i flerfamiljshus och i småhus. Vid enjämförelse mellan kommungrupper i de nämnda programomgångarna framgår att detfrämst är som redovisar en mindre genomsnittlig våningsyta i detsenare programmet. Det planerade byggandet har fördelats påtre markägarekategorier. För hela perioden ligger av lägenheterna påkommunmark, på byggherremark och på övrig mark. Av flerfamiljshusenberäknas uppföras på kommunmark. För småhusen är denna andel 64 %.Andelen övrig mark ökar i betydelse . Denna mark är ej med fuUsäkerhet tillgänglig för bostadsbyggandet. redovisar den lägstaandelen produktion på kommunägd mark, ligger på samma nivå somgenomsnittet för samtliga programkommuner.Övriga programkommuner tillsammantagna har en högre andel produktion påkommunägd mark än de tre storstadsområdena. Av samtliga lägenheter planeras på saneringsområden och Prop.1972:1 BUaga 13 218 Inom saneringsområdenuppförs i det närmaste lika mångalägenheter på kommunägd mark som på byggherremark. På övrig mark planeras 16 %av lägenheterna. På exploateringsområden är den planerade produktionen påkommunmark helt dominerande, . Produktionen på byggherremark och övrig markutgör endast 12 resp. . Inom saneringsområden för vilka kommunala saneringsprogram föreligger är andelenlägenheter på kommunmark störst. Antalet lägenheter i saneringsområdenär detsamma i denna programomgång som i den föregående. Med hänsyn till att dentotala planerade produktionen har minskat innebär detta att andelen lägenheterpå saneringsområden ökat. Uppgifter om lägetför detaljplaneringen, fastighetsbildningen, mark-beredningen och husprojekteringen för detvå första programåren i programomgångarna visar att beträffande det andraprogramåret det genereUt kan sägas att planeringsläget förbättrats för varjeprogram-omgång. Däremot är bUden mer splittrad för det första programåret. FörfastighetsbUdning och husprojektering har en försämring inträffat. För gatoroch vägar samt för va-ledningar har en viss förbättring inträffat medandetaljplaneläget efter en försämring beträffande programomgången 19701974åter har förbättrats. Frånsett husprojekteringen har ochStor-Malmö etl sämre förberedelse-läge än övriga kommungrupper. Jämförs de tvåförsta programåren i det närmast föregåendeoch det föreliggande programmet redovisar dessa storstadsområden i flerafall en märkbar försämring i förberedelseläget. Länsbostadsnämndernahar bedömt bostadsbyggnadsbehovet i kommunblockenför programperioden 19711975. Bedömningen har skett för hela kommunblock och omfattar således även behovet i icke programkommuner. Länsbostadsnämndernas bedömning kansålunda ej jämföras med uppgifter från enbart programkommunerna.Bedömningarna av bostadsbyggandets (påbörjandels) omfattning har för samtliga kommuner för åren 19711975 givit följanderesultat. 1971 1972 1973 1974 1975 19711975