prop · FV036 · 1972-12-31 00:00:00 — Skulle kontakt uppstå som leder tiUgraviditet, där endera parten har erhåUit könsbyte, torde man kunnaifrågasätta om beslutet om tiUstånd tUl könsbyte har haft erforderUg fastgrund, EnUgt medicinska fakulteten vid torde risken att densom beviljas ändrad könstUlhörighet skaU sätta bam tUl världen vara minimal.Ett operativt ingrepp för steriUsering, speciellt på en kvinna, är inte heltofarligt och en graviditetsförebyggande effekt kan relativt lätt åstadkommasgenom hormonbehandling som ofta även av andra skäl är motiverad. Fakulteten viUdärför föreslå att bestämmelsen mjukas upp tiU en föreskrift att sökanden iregel bör ha undergått sterilisering. Även patentverket ifrågasätter omsteriliseringskravet är väl grandat. Med hänsyn tiU att lagen utöver detstarkt humanitära syftet främst syftar tiU administtativ klarhet i ensituation som beror avsökandens anatomiska eller psykiska avvikelse bör ett vUlkor av så allvarUgkaraktär som steriUsering uppstäUas endast om tvingande skäl talar därför.Förste stadsläkaren i ifrågasätter om man helt kan bortse från risken attsteriUsering sedermera leder tiU någon form av psykiska stömingar. Riksåklagarenanser att det som villkor för fastställande av könstUlhörighet förttanssexueUa bör föreskrivas, att erforderliga operativa ingrepp först harföretagits. Man bör enhgt hans mening mte underskattä riskema för ocholägenhetema av att de intereexueUas somatiska tiUstånd kan kommatUl synes på ett sätt som ter sig stötände för omgivningen. Regelnatt ansökan om faststäUelse av könstillhörigheten får göras av den som har fyUt18 år beröre i några remissytttanden. EnUgt kan det synas tveksamt om enframstäUning skaU få ges in redan vid denna ålder, särekUt med hänsyn tUlkravet på en längre tids kontroU av att den psykosociala faktom är tiUräckUgtfast och välgrundad, 18-åiingar befinner sig fortfarande i mycket storutsträckning i skolstadiet med en begränsad uppfattning om sin blivande plats isamhäUet, Medicinska fakulteten vid påpekar att ungdomar i pubertetenibland kan ha en utpräglad ttanssexueU inriktning, vilken emellertid försvinnerefter genomgången pubertet. Dessa ungdomar kan ha visat en uttalad önskan omkönsbyte och ett beteende motsvarande det motsatta könets. Om i sådana faUpuberteten inträffar sent, kan den i lagen föreslagna minimiåldem vara för låg.Fakulteten önskar därför att kravet på 18 åre ålder kompletteras med tiUägget"och passerat puberteten". , tiU vare ytttandepsykiatriska föreningen ansluter sig, anser också att för faststäUelse börfordras att sökanden har passerat puberteten, eftereom en svikandekönsidentitet utan patologisk valör ibland förekommer hos personer medlångdragen pubertet uttalar viss tveksamhet när det gäller18-årsgränsen och ifrågasätter om en individs psykosexueUa utveckling är avslutadoch tiUåter en säker prognos . Den kvalificerade ochaUsidiga bedömnmg som förelaget föratsätter bör dock enligt föreningen vara engaranti för att misstag i möjligaste mån undviks. Vadbeträffar reglema om somatiskt intersexueUa framför riksåklagaren erinringarmot att krav inte har uppstäUts på operativa eUer liknande åtgärder, ttots attdet enUgt de sakkunnigas mening knappast kan uteslutas att den intersexueUessomatiska tiUstånd kommer tUl synes på ett sätt som ter sigstötande för omgivningen. Riksåklagaren förordar därför att som föratsättningför fastställelse föreskrivs att erforderliga kirurgiska ingrepp först har företagits,ifrågasätter om inte den gräns vid som har satts när det gäUerkrav på medgivande tUl ansökan om fastställande avkönstUlhörighet för somatiskt intersexueUa barn är väl hög. Han anser att 12 årvore lämpligare och nämner som jämförelse att det i vårdnadsfaU är praxis attbam får välja hos vUken av föräldrama de viU vistas. CFUdiskuterar det faU att ett bams kön inte kan faststäUas vidfödelsen, I en sådan situation får en ofuUständig födelseanmälan godtas tiU enbörjan och denna sedan kompletteras med uppgift om könet när detta harbestämts. Om längre anstånd än skulle behövas i något faU skuUeyttrande kunna inhämtas från den föreslagna nämnden. För att individen ändåskall kunna införas i personregistret med en unik personidentifikation måstelänsstyrelsen faststäUa ett preliminärt pereonnummer, SkuUe den fortsattaundersökningen av bamet visa annat kön än detta nummer ger uttryck för får nyttpersonnummer tiUdelas bamet enUgt gäUande ratiner för ändring av personnummer.Hur rutinerna för handläggningen av dessa fall i detalj skaU utformas torde fåregleras genom anvisningar tUl myndighetema. De författningsram som behandlarfödelseanmälan synes inte behöva ändras. Förelagetatt lagen inte skaU vara tiUämpUg på andra än svenska medborgare har inte möttannan erinran än att medicinska fakulteten vid har påpekatatt fråga om faststäUande av ändrad könstillhörighet kan bU aktueU för vissapersoner, t ex, politiska flyktmgar, vUkas statstUUiörighet kanförbU oklar. Fakulteten anser därför, att det kunde vara motiverat att göralagen tiUämplig även på den som har bott i under en följd av mmst femår. i ifrågasätter i detta sammanhang om man inteborde ta upp frågan om samordnad nordisk lagstiftning på området. 4.2.2Rättsverkan av beslut om fastställande av könstillhörighet Fråganom den rättsliga verkan av beslut om faststäUelse av ändrad könstUlhörighetberöre endast i ett fåtal yttranden. CFUdiskuterar frågan om inverkan av ett faststäUelsebeslut på äldrerättsförhåUanden. Om det konstäteras att vederbörande tidigare verkUgen tUlhörtannat kön skall detta självfallet vara avgörande. Så torde vara faUet redanenligt gäUande rätt. Men om det tidigare verkliga könet inte kan konstateras,synes man inte ha något annat att håUa sig tiU än de sakkunnigas uttalande attden könstUlhörighet som konstateras vara den riktiga skaU för framtiden gäUa iaUa rättsUga sammanhang där det har betydelse om individen är man ellerkvinna, ena sidan synes det rimUgt att t ex, det offentUgrättsligarättsförhållande som har uppkommit genom inskrivning av värnpliktig bringasatt upphöra genom faststäUelse av kvinnligt kön för den vämpliktige, A andrasidan kan det inte antas vara uttedningens mening att exempelvis i ettsammanhang, där det blir fråga om kvarstående rättsverkningar av denintereexueUes upplöstä äktenskap, faststäUelse av könstUlhörighet skaU varaett sätt på vUket det kan "visa sig, att personer som ingått äktenskapvarit av samma kön" och berättiga tiU slutsatsen att äktenskapet varit ennuUitet, CFU anser att det i blivande proposition bör klarläggas vUkenbetydelse som för framtiden skaU tiUkomma faststäUd könstillhörighet irättsUga sammanhang där ett äldre rättsförhållande bedöms. Det är viktigt inteminst för folkbokföringsmyndigheterna att ingen tvekan råder omrättsändringens innebörd. RiksåklagarenstäUer sig tveksam tiU förslaget att helt utesluta möjUghet tiU omprövning avbeslut om fastställande av könstiUhörighet i andra faU än då fastställelsemeddelats för en somatiskt intersexuell pereon och förutsättningar sedan visarsig föreUgga för honom att erhåUa faststäUelse enUgt de regler som gäller förtranssexueUa, Han medger att stärka skäl talar för att beslut av förevarandeslag skall vara orubbUga men framhåUer också att den kvalificeradeprövnings-nänmd som föreslås skulle utgöra en garanti mot missbruk av en omprövningsmöjlighet. Riksåklagarenifrågasätter vidare om inte någon garanti bör skapas för att nanmbyte verkligenkommer tiU stånd efter en faststäUelse av ändrad könstillhörighet, Ianslutning tUl vad de sakkunniga anför om möjligheten att uppnå en successivanpassning tiU önskad könsroll genom byte av könsbundet fömamn tUl ett merneuttalt namn upplyser patentverket att så gott som alla de namnärendenbettäffande intersexueUa som verket har bandlagt har avsett byte av samtUgafömamn tiU fömamn som klart anger motsatt kön. Endast ett faU gäUde en mindreförändring, nämligen tiUägg av ett neuttalt namn tiU de befintUga fömamnen.Enligt verket kan man härav möjligen sluta sig tiU att sådana mindre ändringarav fömamn som inte ger tydligt besked om den förändrade könsrollen inte är avsärekUt intresse för de pereoner som det här är fråga om. Länsåklagareni erinrar om att frågan om könstUlhörigheten har betydelse bl,a, inom område, t ex. vid vissa sedUghetsbrott. Detta problem harinte berörts närmare i utredningen. Han anför vidare att det oavsett deträttsUga könsbegreppet är omöjUgt att bortse från den biologiskakönstUlhörigheten vid bedömandet av vissa sedUghetsbrott. 4.2,3Operativa ingrepp m. m. Förelagetatt steriUsering eller annat ingrepp i könsorganen i syfte att vinnafaststäUelse enUgt lagen alltid skaU kräva särskUt tillstånd kritiseras avlänsåklagaren i . 1972: 6 41 fandesomatiskt intereexueUa påkaUar enligt hans menmg inte några specieUatiUståndsregler, Vad gäller transsexueUa ifrågasätter han om det inte är fullttUlfredsstäUande med som tiUståndsmyndighet eUer med enordning Uknande den som gäUer enligt abortlagen. Han pekar också på behovet aven allmän översyn av frågan om lagUgheten av operativa ingrepp. Medhänsyn tiU bedömningssvårighetema och betydelsen av samlad erfarenhet påmedicinskt håU föreslår medicinska fakulteten vid ,läkarförbundet och läkaresällskapet att ingrepp av plastik-kirargisk natur skaUutföras av speciaUstgrapp vid regionsjukhus, Ianledning av de sakkunnigas uttalande, att ingrepp i könsorganen för att få tiUstånd en anatomisk anpassning tUl önskad könstiUhörighet efter ettfaststäUelsebeslut är rättsenliga, om patienten har lämnat sitt samtycke,påpekar medicinska fakulteten vid , att undersökningsläkarenkan känna sig tveksam inför en sådan åtgärd (exempelvis penisamputation eUerUknande) och att därför specieUa föreskrifter rörande mgreppet skuUe kunnautgöra ett stöd för honom. Fakulteten föreslår därför att tiUstånd tUl mgreppskaU fordras inte bara när syftet är att vinna faststäUelse avkönstiUhörigheten utan även när det är fråga om att få tUl stånd en anatomiskanpassning tiU önskad könstillhörighet över huvud taget, 4,2,4Förfarandet Föratomlänsåklagarna i och , som anser att de intersexuellasproblem borde kunna lösas på ett enklare sätt än genom den föreslagnalagstiftningen, är det endast , och medicinskafakulteten vid som är kritiska mot förslaget om inrättandeav en särskUd av frågor om fastställande avkönstillhörighet. I övrigt godtas eUer tiUstyrks detta förslag. Medicinskafakulteten vid hälsar tiUskapandet av nänmden med stortiUfredstäUelse, anser förslaget att enfristående nämnd med specieU sakkunskap noggrant skaU penettera varje faU välmotiverat och nödvändigt. betecknar uirättande av en nämndpå expertnivå som det främsta förslaget i betänkandet Ifråga om nämndens sammansättning har vissa synpunkter framförts. Medicinskafakulteten vid framhåUer att det kan uppstå situationerdå nänmden behöver ha tiUgång tiU flera av de speciaUster som enligtbetänkandet kan konoma i fråga som nämndens andre läkare, t, ex, enendokrinolog, en plastikkirurg, en barnläkare eUer en gynekolog. Fakultetenbetonar därför vikten av att nämnden får rätt att vid behov adjungeraerforderUga speciaUster, Med tanke på att avgörandet om könsbyte när det gällersomatiskt intersexueUa ofta måstekomma vid tidig ålder, då i många fall den psykosexueUa faktorn liksombetydelsen av uppfostran och andra mUjöpåverkningar spelar stor roO föravgörandet, anser att det är nödvändigt att psykiatern ersätts av enbampsykiater när ansökningen gäller person . anseratt det finns anledning att överväga om inte den andre läkaren i nämnden börvara pediatriker. Enligt kuratorsföreningen bör en av ledamötema vara expertpå sociala frågor. framhåUer att bedömningen av sökandensupplevande av motsatt könstillhörighet av hans behov av psykoterapeutisk hjälpunder anpassningen tiU den nya könsroUen och av de konsekvenser som ettkönsbyte kan ha på närstäende, särekUt bam, är så viktig att en kUnisk psykologbör ingå i nämnden, EnUgt länsåklagaren i är prövningen avärenden om fastställande av könstiUhörighet av så stor betydelse för sökandenoch så grannlaga att den som regel bÖr ske inför nämnden vid muntligförhandling, vid vUken sökanden skall vara pereonUgen närvarande om det inteföreligger särskUda skäl däremot Han anser vidare att i lagtexten bör tas inen regel om att föräldrar eUer förmyndare aUtid bör beredas tillfälle att yttrasig då ansökan har gjorts av omyndig, Gerleanmärker att den föreslagna lagtexten mte ger några praktiska anvisningar förhur den nödvändiga konttoUen av den psykosociala anpassningen skaU ske. Hanbedömer det som ett oundgängUgt krav att konttoUen utövas från en psykiatriskklinik med tillfredsställande tiUgång på psykologer och kuratorer. Han anserdet också i högsta grad önskvärt att tiU ansökan om könsbyte fogas ett påinsanUade upplysningar ocb egna iakttagelser grandat utiåtande av en för dennauppgift väl kompetent psykiater. Ett sådant utiåtande behövs även om muntiigtförfarande tUlämpas. Socialstyrelsenär kritisk mot förelaget om en särskUd av frågor omfaststäUande av könstillhörighet och anser att prövningen bör förläggas tiUstyrelsen. Inom denna inklusive dess vetenskapUga råd finns tiUräckUg medicmskexpertis för sådana frågor. En tillfredsstäUande ordnmg synes styrelsen varaatt anförtto ärendena åt rättsläkarrådets rättspsykiatriska sektion, som f, n,handlägger frågor om bl, a. kasttering. Sektionen bör då utvidgas tUl femledamöter, kan chefen för lagbyrå eUer annan särekiltutsedd jurist samt en i allmänna värv väl erfaren pereon ingå i sektionen vidbehandling av ärenden rörande könstillhörighet, Eftereom ansökan omfaststäUelse av könstillhörighet enligt 1 § företa stycket i mycket storutsttäckning torde föregås eUer följas av en ansökan om kastrering är detenligt styrelsen en praktisk fördel att dessa två frågor tas upp i ettsammanhang av en och samma myndighet. Vid avgörande av frågor om kasttering börsektionen därför ha sanoma sammansättning som vid avgörande av frågor omfastställande av könstUlhörighet, Styrelsensäger sig inte anse det befogat att anta att sektionen skulle vara ur stånd attinta en sådan oberoende ställning som utredningen anser nödvändig för attärendena skall få en riktig behandUng, Frågan om faststäUelse avkönstillhörighet och frågan om kastrering kommer säkerligen i flera faU attaktualiseras av sökanden , Lagen om kasttering medgeremeUertid i normalfallet kastrering först efter fyUda . Endast vidsynnerUga skäl kan denna gräns underskridas. För det faU att en pereon redanvid har fått faststäUelse av könstiUhörighet skuUe han, om synnerligaskäl inte anses föreUgga, få vänta ytterUgare på att bli kastrerad.Eftersom kastrering i många faU måste anses som en naturUg följd av en förändradkönstillhörighet skuUe en sådan väntan stäUa vederbörande i en ytterstpåfrestande situation. Styrelsen föreslår därför, att i kastreringslageninförs ett tiUägg av innebörd att ålderegränsen inte gäller den som har fåttfaststäUelse av kön enligt 1 § företa stycket i den av de sakkunniga föreslagnalagen. VidanaturUgare än att inrättä en särskUd nämnd anser det vara att anförtrohandläggningen åt . Det är enligt säkerligen enobefogad misstanke att styrelsen skulle komma att bedöma ärendena alltförensidigt medicinskt. Den nya är inte ett rent medicinskt organoch i dess vetenskapliga råd finns representerad inte bara medicinsk utan ävenbeteendevetenskap-Ug, SamhäUsvetenskapUg och juridisk expertis. Den grapp inomsocialstyrelsen som skuUe anförtros handläggningen bör enligt hans mening ha istort sett den sammansättning som uttedningen föreslår. Det är väsentiigt attledamötema under en följd av år kan samla erfarenhet beträffande dessa ärenden.Vid behov bör experter ur vetenskapliga råd adjungeras, t.ex,experter i endokrmologi, plastikkirurgi, pediatrik, gynekologi, psykologi ochsociologi. Ävenmedicinska fakulteten vid ifrågasätter lämpUgheten av attinrätta en särekUd nämnd. Det ringa antalet ärenden kan enUgt fakulteten ledatUl långa intervaUer meUan nämndens sammanträden och en för patientenpåfrestande lång väntetid innan besked i ärendet erhåUs, MeUan sammanträdenaföreUgger ofta behov av personlig kontakt med en representant för nämnden ochvidare behöver en nämnd av denna art tiUgång tiU någon form av kansU, Fakultetenföreslår därför att avgörandet anförtros åt socialpsykiatriskanämnd, som dock vid handläggning av ärenden av denna typ bör kompletteras meden juridiskt erfaren ledamot som skaU vara eller ha varit innehavare avdomarämbete och som bör fungera som ordförande, samt med en i fråga omintersexueU problematik specieUt kunnig psykiatrisk skolad läkare. Attbestämma en pereons kön möter normalt inte några svårigheter. 1 enstaka fallkan dock tvekan uppstå, Dettä gäUer vid s, k, intereexuaUtet, Dennakännetecknas av att individen företer drag hänförUga tUl båda könen. DeväsentUga faktorer som präglar könet är av genetiskt, somatiskt ochpsykosocialt slag. Med genetiskt kön avses en viss uppsättning ärft-Uga anlag,könskromosomkonstitutionen. Det somatiska könet hänför sig tUl det slag avkönskörtiar (testikel eUer äggstock) som föreUgger och till inre ocb ytttegenitaUas utseende. Med psykosocialt kön avses könsroUen. Den utgöre av ett tiUstor del inlärt beteende, vare utveckling och inriktning i hög grad påverkasav samhäUets normer. Inlärningen börjar redan , Inormala faU torde könsroUen vara etäblerad under de tidiga bamaåren och intekunna ändras utan aUvarUga psykiska men, Intereexualitetenhar två huvudformer, somatisk och icke-somatisk intersexuaUtet, Vid somatiskintereexuaUtet är genitaUa aUtid missbUdade. Det kan vara fråga om antingenhermafroditism, som kännetecknas av att individen har både äggstocks- ochtestikelvävnad, eUer pseudohermafroditism, där könskörtiama är av en typ menövriga genitalorgan i högre eller lägre grad förändrade i riktning mot vad somutmärker det motsatta könet. Vid icke-somatisk intersexualitet, transsexualism,tillhör individen i genetiskt och somatiskt avseende det ena könet men hyser enfast övertygelse om att tillhöra motsatt kön. Här föreUgger alltså enmotsättning meUan det kroppsUga tiUståndet och könsrollen, Oreaken tiUttanssexuaUsm är okänd och det finns inga kända metoder att häva denttanssexueUes etäblering i den motsattä könsrollen, Transsexualism bör inteförväxlas med s, k. ttansvestism. Transvestiten uppttäder i det motsatta könetsklädedräkt liksom den ttanssexueUe men detta beror inte på att han anser sigtiUhöra dettä kön utan på att han önskar uppnå en specieU psykisktillfredsställelse, ofta av erotisk art, Transsexualism är den vanUgaste formenav intersexualitet. Den har beräknats förekomma hos något över 100 personer iSverige, de flesta män, EnUgt de sakkunniga torde emeUertid antälet vara högre,eftersom det ttoUgen finns ganska många dolda faU, Könstillhörighetenbar rättsUg betydelse i åtskiUiga sammanhang. Som exempel kan jag erinra omäktenskapslagstiftningen, som utgår från att äktenskap kan ingås endast meUanen man och en kvinna, om vissa regler i , bl. a. angåendesedUghetsbrott, där sttaff-barheten är beroende av om gärningsmannen eUer denmot vilken gärningen riktas är man eller kvinna, om en rad föreskrifter iolika lagar 1972: 6 45 somrör behandlingen av kvinnor vid frihetsberövande m. m. samt omvämpUktslagstiftningen, som bara gäUer män. Iofficiella sammanhang kommer en persons könstUlhörighet i första hand tiUuttryck i folkbokföringen. I kyrkobokföringen införe uppgift om könet pågrundval av den anmälan om bams födelse som enligt folkbokföringsförordningenskaU göras tUl pastoreämbetet. Med ledning av denna uppgift faststäUs ettpereonnummer i vUket bl. a. ingår ett födelsenummer som är udda för man ochjämnt för kvinna. En pereons kön framgår normalt också av fömamnet. Detta skaUenUgt namnlagen bestämmas från födelsen. DenofficieUa könsregistteringen utgör endast en presumtion för att vederbörandetillhör det uppgivna könet. SkuUe det visas att uppgifterna inteöverensstämmer med verkligheten, kan de ändras enUgt bestämmelser ifolkbokföringskungörelsen om rättelse av anteckning i kyrkobok och avpereonnumer. Vidare kan i princip domstol eUer annan myndighet, som har attttäffa ett avgörande för vilket en persons kön är av betydelse, utgå från enannan uppfattning på denna punkt än som har kommit tUl uttryck i den officieUaregistteringen. Byte av fömamn kan ske efter tiUstånd av patentverket, om detföreligger synnerUga skäl för en sådan åtgärd. Fråganom intereexueUa pereoners könstUlhörighet har aktuaUserats i åtskilUga faUunder senare år genom ansökningar om utbyte av förnamnet mot sådant namn sombrukar användas av det motsattä könet och i aUmänhet också om ändradkönsanteckning. I flera sådana faU har medgivande till fömamnsbyte lämnats.Rörande möjUgheten att företä ändring av könsanteckningen och födelsenumret haremeUertid rått tvekan. Detta har ibland medfört att sökanden visserUgen harfått ett fömamn som svarar mot den eftersttävade könsroUen men i kyrkobokföringenstått kvar under samma kön som tidigare, I andra faU har förekommit attnamnmyndigheten krävt ändrad könsanteckning som föratsättning för byte avfömanm. Kraven på den medicinska uttedningen i de olika ärendena har växlat.Genomgående, i varje faU i ärenden om fömamnsbyte, har medicinalstyrelsens,numera , tiUstyrkande förelegat. Denosäkerhet som i viss mån kan sägas ha präglat handläggningen av frågor omändrad könstiUhörighet torde bero både på att det saknas vägledande uttälandenom vad som skaU vara utslagsgivande vid bestämmande av en persons kön och påatt några klara regler för förfarandet inte finns. Mot bakgrund häravtillkaUades särekUda sakkunniga med uppdrag att utteda hithörandefrågor. Desakkunniga har i sitt betänkande lagt fram förelag tiU en särekUd lag omfaststäUande av könstUlhörighet i vissa faU, Genom den föreslagna lagen skapasen möjUghet för de intereexueUa att få frågan om könstUlhörighet prövad isärskUd ordning med tUlämpnmg av regler somär utformade med sikte på deras specieUa situation. Den allmänna riktpunktenför de sakkunniga har varit att åstadkomma regler som i det särekUda faUetleder tiU rimUga resultät med beaktande av både den enskUdes uppfattning om sinkönstUlhörighet, hans könsroU och rättsverkningama av den tiUtänktäkönstUlhörigheten. Prövningen föreslås ankomma på en särekUd nänmd och utmynnai att könstiUhörigheten fastställs med bindande verkan för framtiden inte barai fråga om registteringen utan också i andra, materieUrättsliga sammanhang, t.ex. med avseende på behörigheten att ingå äktenskap med en person av visst kön. UnderremissbehandUngen har tanken att genom lagstiftning ge intersexueUa möjUghetatt få sin könstiUhörighet faststäUd på ett för framtiden bindande sätt så gottsom genomgående godtagits eUer lämnats utan erinran. Vissa renussinstanserhälsar förelaget med stor tUlfredsstäUelse, Från ett par håU ifrågasätts dockom inte problemet med de intereexueUas könstillhörighet skuUe kunna lösas påenklare sätt. Det har också uttryckts farhågor för att den föreslagna lagstiftningeninte skuUe leda tUl någon bättre anpassning för de ttanssexueUa och för att denskuUe onödigtvis stimulera tankar på könsbyte och motverka utvecklmg motmetoder att häva transsexualism. Föregen del vUl jag i fråga om behovet av en lagreglering på området anföraföljande. De intereexueUa utgör en mycket Uten minoritet i det svenskasamhäUet. Deras avvikelse skapar emeUertid svåra anpassningsproblem för dem.Deras situation förvärras av att det inte finns några klara regler eUer någonenhetUg praxis i fråga om deras möjligheter att få sin egen uppfattning omvilket kön de tiUhör erkänd utät. Det är oklart både vilka faktorer som skaUvara avgörande för könstiUhörigheten och i vilka former en ändring av denofficieUt registrerade könstillhörigheten kan åstädkommas. Inte minst frånhumanitär synpunkt skuUe det vara av värde att få till stånd en reglering avdessa frågor, I likhet med de sakkunniga och flertalet remissinstanser anserjag mot bakgrund härav att det finns anledning att genom särekUda författningsbestämmelserreglera frågan om ändrad könstillhörighet för intereexueUa,