prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Liksom övriga länsskolnämnder bör nämndeni ha tillgång till en skolpsykolog. Den nuvarandeöverenskommelsen om en med gemensam tjänst bör permanentas. Jagberäknar därför medel motsvarande kostnaderför halv lön och hälften av övriga avlöningsförmåner till en kommunalskolpsykolog under villkor att hälften avtjänstgöringsskyldigheten fullgörs vid länsskolnämnden, I samband härmedavräknar jag motsvarande belopp från poslen Ersättning till expertis (2), Jag har i enlighet med skolöverstyrelsensförslag beräknat medel för att till länsskolnämndemas stat överföra enkontorsbilrädesljänst, som är uppförd på överstyrelsens stat (5), I övrigt hänvisar jag tillsammanstälbingen. Jag hemställer att Kungl. att till Länsskolnämnderna /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1972:1 Bilaga 10 181 1970/71Utgift 502 227 1971/72Anslag 599000 1972/73Förslag 800 000 Från anslaget ersätts utgifter förstatens läroboksnämnd, Bestämmelsema om nämndens verksamhet återfinns ikungörelsen (1948: 613) om granskning av vissa läroböcker (ändrad senast 1971:1005), föreslår för nästabudgetär, att anslaget höjs med . Med anledning av revisionen avgrundskolans läroplan har nämndens arbetsuppgifter under innevarande budgetårökat mer än beräknat. Nämnden har tagit hänsyn till detta vid sin bedömning avmedelsbehovet för /73. Vidare har nämnden räknat med nadsökningar. I samband med ansökning om uppförande avlärobok på läroboks-förteckningen skall sökanden till läroboksnämnden erläggaen granskningsavgift för varje med ansökningen avsedd lärobok. Granskningsavgiftenhar varit oförändrad , medan arvoden tUl granskare och läroboksnämndens övriga kostnader ökatsuccessivt. Jag ämnar därför senare föreslå Kungl. Maj:t att höjagranskningsavgifterna. Jag förordar, att anslaget räknas upp med201 . och hemstäUer att Kungl. att lill /73 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa elevorganisationer 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget ersätts kostnader förbidrag till vissa elevorganisationer enligt Kungl. Bidrag utgårunder /72 med ,till elevers centralorganisation (), . till (), , till , till Vuxenstuderandes riksorganisation (VRO), Dessutom finns , till Kungl, Maj:ts disposition. föreslår att anslagethöjs med . samt att medlen liksom tidigare fördelas av Kungl. Maj:t. Ianledning av an- 1972:1 BUaga 10 182 sökningarom statsbidrag från Sjöbefälsskolomas elevorganisation (SELÖ) och () tUlstyrkeröverstyrelsen statsbidrag till SELÖ. Departem en t sch ef en Jag finner f. n. inte anledning att ökaantalet statsbidragsberättigade organisationer. Detankommer på Kungl. Maj:t att fördela medlen. Medelsanvisningen bör höjas tUl320 . Jag hemstäUer att Kungl. att tiU Bidrag till vissaelevorganisationer för /73 anvisa ett anslag av . Bidrag till vissa föräldraorganisationer 1970/71Utgift 155 000 1971/72 Anslag 205 000 1972/73Förslag 230 000 Från anslaget ersätts kostnader förbidrag till vissa föräldraorganisationerenligt Kungl. Bidrag utgår under /72 med , tiU och Skola,med . tiU och med 10 000 kr.till föräldraföreningen vid . Skolöverstyrelsenföreslår alt anslaget höjs med . tiU , varvid 75 000 kr.beräknas för höjning av bidraget tUl och Skola och . för höjningav bidraget tUl de båda andra organisationerna. Anslagetbör höjas till . Det ankommer på Kungl. Maj:t att fördela medlen. JaghemstäUer att Kungl. att till Bidrag till vissaföräldraorganisationer för /73 anvisa ett anslag av . 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 183 Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1970/71Utgift 17 833 691 Reservation 1843 318 1971/72 Anslag 20 590 000 1972/73 Förslag 22 975 000 Från detta anslag bestrids kostnader förbl. a. olika former av pedagogiska ochpsykologiska undersökningar inom skolans område samt utveckling ochutprovning av läromedel. Huvudsyftet med detpedagogiska utvecklingsarbetet är att i skola och utbildning introducera en förbättradteknik för planering, genomförande och utvärdering av undervisningen. Med mål,medel och resultat bättre definierade samt med snabb återkoppling av vunnaerfarenheter för revidering av metoder och arbetssätt kan skolan fortlöpandeförnyas. Forskningsprojekten rör främstpedagogiska problem, som överstyrelsen och de anlitadebeteendevetenskapliga institutionerna möter antingen i direkt anknytning till fattade utbUdningspolitiska beslut eller oberoende av sådana beslut i skolverksamheten. /71 harinventeringen av behovet av forsknings-och utvecklingsarbete försöksvis innefattat synpunkter också frånlärarorganisationerna och läromedelsproducenterna. Forsknings- och utvecklingsarbete. Deför /73 planerade 19 nya projekten karakteriseras liksom denärmast föregående åren av en satsning på handikappade och svagpresterandegrupper, förskolåldrarna, vuxenutbildningen, elevemas personlighetsutvecklingsamt på mera direkta stödprojekt för läroplansarbetet. Planeringen av nyaforsknings- och utvecklingsprojekt kommer i ökande grad att integreras medförarbeten till utarbetandet av en utvecklingsplan för skolväsendet.Överstyrelsen har inlett ett arbete med olika alternativ för en bredarespridning av forsknings- och utvecklingsresultat av intresse för personalen iskolväsendet på olika nivåer. Under /72 pågår 57forsknings- och utvecklingsprojekt vid 11 olika beteendevetenskapligainstitutioner. Projekten är i allmänhet fleråriga. Ca 2/3 av de pågåendeprojekten beräknas vara avslutade . av depågående projekten har en total längd . Resultatet av dennauppdragsforskning publiceras i form av rapporter. Fullföljande av pågående projektkräver för /73 ca 10 milj. kr. (exklusive lönekostnadspålägg). 1972:1 Bilaga 10 184 Överstyrelsenavser att intensifiera uppfölj nings- och utvecklingsarbetet i anslutning till Lgr 69. Organisatoriskt utformas arbetet som en serie projekt inom överstyrelsen i samråd med de pedagogiska forskningsinstitutionernaoch i nära samarbete med kom muner, länsskolnämnder och skolans personal. F. n. pågår projekt rö rande de esteliskt-praktiska ämnena inom , bl. a. en upp följning av tillvalsämnet konst, en utredning om gymnastikundervis ningens organisation m. m. och en utvärdering av pryoverksamheten. Inom gymnasieskolan pågår föratom det stora läroplansarbete främst rörande de yrkesinriktade linjerna. /73 kommer stort intresse att ägnasvärdyrkesutbildningen och jord- och skogsbraksutbildningen. Vidare pågår läroplansutveckling för gym nasial vuxenutbildning, 3, Läromedelsutveckling.Läromedelsutvecklingens huvudsyfte är att ge goda förutsättningar för ett förverkligande av läroplanernas mål i undervisningssituationen, I samband med detta arbete måste ökad upp märksamhet ägnas kostnadsutvecklingen inom läromedelsområdet. Nya läroplaner har ofta ansetts kräva nya typer av läromedel. Ett systema tiskt planeringsunderlag bör dock kunna möjliggöra nya sätt att ut nyttja befintliga läromedel i olikaundervisningssituationer. Överstyrelsen har därför funnit det angeläget att utarbeta förslag till arbetsprogram och målpreciseringar med exempel på hur en normaluppsättning av faktaböcker och arbetsmaterial kan användas för varierande utbildnings program. Hithörande frågor kommer att ägnas stor uppmärksamhet inom ramen för det kontinuerliga samarbetet mellan överstyrelsen. Överstyrelsen anför beträffandeläromedelsutvecklingen på skolområdet. Det målanalysarbetesom bedrivits inom har främst avsett målprecisering förämnesområden eller enskilda ämnen. Emellertid måste detta arbete kompletterasmed en systematisk analys av i första hand Lgr 69:s allmänt övergripande måloch de metodiska konsekvenser som detta leder tiU, . måstemetoderna för det ämnesinriktade målanalysarbetet förfinas, speciellt medavseende på utformningen av målpreciseringarna för att dessa skall kunna utgöraett praktiskt och lätthanterligt underlag för utformningen av såväl undervisningsprocessensom utvärderingsinstrumenten. Inom gynmasieskolanUgger speciell tonvikt vid utvecklandet av läromedel för de utpräglat yrkesinriktade linjema. Deelevinstruktioner som utarbetas av överstyrelsen i samarbete med resp.branschorganisationer bygger på noggranna funktionsanalyser och modernaarbetsmetoder, och man eftersträvar den integration av yrkesteori och yrkespraktiksom de nya läroplanerna föreskriver. Den snabba utvecklingen inom oUkayrkesområden gör dock att läromedlen i vissa fall är använd- 1972:1 Bilaga 10 185 Kostnaderna för läromedelsutvecklingen inom skolområdetberäknas till 2,5 milj, kr, VuxenutbUdningen kräverspecieUt anpassade läromedel, eftersom elevernasålder och övriga föratsättningar skUjer sig från förhåUandena i ungdomsskolan.Inom överstyrelsens läromedelsutveckling på detta område prioriteras ämnen pågrundskolenivå. Överstyrelsen räknar även med speciella insatser för vuxnainvandrare, bland dem analfabeter. Vidare har ett projekt påbörjats som syftartill framtagande av läromedels-prototyper som underlag förläromedelsproduktion, avsedd att möjliggöra en attitydpåverkan i alkohol- ochnarkotikafrågor inom olika grupper av vuxna. För läromedelsutveckling inomspecialundervisningen beräknas . och för läraratbUdningen likamycket. Stora svårigheter uppkommer ofta att fåläromedel producerade, dä produktionen är inriktad på för små målgrapper föratt vara i vanUg mening lönsam. Det finns alltså betydande risker för attläromedel, som utvecklingsarbetet gjorttillgängliga, inte framstäUs. I avvaktan på läromedelsutredningensslutliga betänkande anser därför överstyrelsen det nödvändigt att lämnaekonomiskt stöd till produktion av läromedel som inte är marknadsmässigtlönsamma men nödvändiga att framstäUa. Medelsbehovet för detta är svårbedömtmen omfattande, då det berör ett stort antal elevgrupper. Överstyrelsenberäknar för ändamålet, som bedöms mycket angeläget, 2 milj. kr. Utvecklingsarbetevid vissa skolor. För stöd till pedagogiska utvecklingsblock beräknar överstyrelsen . för desammanlagt fyra block, som beräknas arbeta under /73. beräknas för personalaktivitet genom gruppsamtal i skolan, en verksamhetsom bygger på ett försöksprojekt från /71. Grapp-samtalen syftartill alt ge deltagarna förutsättningar att utveckla ett djupare engagemang ochökad delaktighet i skolans olika funtkioner. Erfarenhetema från samtalensammanställs och utnyttjas för utbUdning och fortsatt verksamhet. /71 påbörjades projekteti rektorsområde i kommun.Elevunderlaget i försöksområdet är ca 1 000, är ett exempel på enstorstadsförort med snabbt växande befolkning, och projektet beräknas geunderlag för fortsatt arbete med att åstadkomma en elevvårdande skola genomatt skapa en arbetsmiljö, som är utvecklande för vuxna och barn. I Jordbroprojektethar bl. a. skolans elevvärdande resurser förstärkts och kontakterna medföräldra-, ungdoms- och frilidsorganisationer intensifierats. För ett /71 pågående projektmed syfte att finna orsaken tUlsvagmotivation hos elever på högstadiet beräknas . för ett projektrörande intensifierad elevvård, förlagt till , , och förbarnstuga för försöks- och demonstrationsverksamhet . 1972:1 Bilaga 10 186 Vidare ryms inom posten bl, a, medel tiU pedagogiskaarbetsgrupper för undervisningav vuxna utveckUngsstörda resp, vuxna gravt hörselskadade, 5, Övrigt pedagogisktutvecklingsarbete. Under denna rabrik ryms ett stort antal projekt av mycketvarierande inriktning. Ur överstyrelsens presentation kan bl, a, nämnas ettprojekt rörande kontakten hem-skola för gruppen invandrarbam, utredning avvissa betygsfrågor, en arbetsgrupp för utarbetande av informationssystem förskolväsendet, byggt på gruppdata, ett projekt för tidmätning och administrativmålstyrning inom överstyrelsen, utvecklingsarbete rörande ändrade funktionskravpå skolanläggningarna och utvärderuig avnyuppförda skolbyggnaders funktionsduglighet. Hela posten beräknas avöverstyrelsen till . av vilka , avses stå öppna föranvändning på uppkommande undersöknings- och förförsöksbehov, 6, Bidragtill utgivandet av pedagogiska publikationer. Överstyrelsen räknar med oförändrat medelsbehov /73, Destora förändringar skolväsendet genomgått innebärbl, a, förändringar av undervisningsmetodiken och skolans inre arbete. Menockså utvecklingen utanför skolan ställer krav på förändringar; med dagens meröppna samhälle är det t, ex, inte möjligt att hålla fast vid den gamla skolansarbetsmetoder. Det är kraven på dessa förändringar som formulerar denpedagogiska forskningens uppgifter. Utvecklingsarbetet har en viktig roll attfylla när det gäller att finna instrument för att förverkliga läroplanernasintentioner. Det är därför självklart att delta arbete sker i så nära kontaktsom möjligt med skolans vardag och att arbetet inriktas mot de problem, somupplevs i konkreta undervisningssituationer. Att detta kräver en satsning ävenpå mer långsiktiga forskningsprojekt är givet, men tonvikten skall ligga vid problemrelaterat forsknings- ochutvecklingsarbete med utgångspunkt i aktuella skolfrågor. En betydelsefull delav utvecklingsarbetet utgörs därför av sådana projekt, som genomförs i direktsamarbete med en eller flera skolor. harskolöverstyrelsens utvecklingsarbete omorganiserats, i enUghet med de riktlinjer, somdrogs upp i prop, 1971: 38, Som föredraganden där anförde är det, med den betydelse det pedagogiska utvecklingsarbetet har förskolan och därmed för samhället, av värde att skolan själv lika väl sompersoner och sammanslutningar som står utanför det dagliga skolarbetet kanpåverka inriktningen av detta utvecklingsarbete, I nämnden ingår därförföreträdare för de politiska partierna, kommunerna, det högreUtbUdningsväsendet och lärar- och elevorganisationerna. Anslaget tillpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete inom skolväsendet är f, n, ettav de största enskilda forskningsanslagen, 1972:1 Bilaga 10 187 Jag finner det naturligt, att nämndenunder sitt första verksamhetsår tar upp tiU noggrann prövning frågor rörandeinriktningen av utvecklingsarbetet mot bakgrund av de riktlinjer, jag i detsenare drar upp och som föredraganden anfört i prop, 1971: 38, Grundläggandevid anslagsdispositionen bör därvid vara att projekten i tidshänseende planerasså att några alltid avslutas under budgetåret och därmed ger utrymme för nyaåtaganden. Det måste betraktas som otillfredsställande om hela den existerandeanslagssumman redan är intecknad för fullföljandet av redan påbörjade projekt.Vid sin prövning bör nämnden även diskutera om den nuvarande uppdelningen avanslaget är ändamålsenlig. Jag avser att senare föreslå Kungl, Maj:t attuppdra åt att inkomma med förslag till ramprogram för detpedagogiska utvecklingsarbetet. De senaste årens skoldebatt har visat,alt ett av de problem, som upplevs starkast inom skolan är hur den nödvändigaindividualiseringen av undervisningsstoffetskall kunna åstadkommas. Problemet gäller dels hur en variation avarbetsmetodiken inom ramen för den ordinarie klassundervisningenskall kunna åstadkommas, dels hur uppgifternas svårighetsgrad skallvarieras, så att arbetet känns meningsfullt för alla elever i den bemärkelsen,att de får uppleva tillfredsställelsen i att klara en uppgift somansträngningen att göra detta innebär en utveckling av deras kunskaper ochfärdigheter. Särskild uppmärksamhet måste därvid ägnas de svagpresterandeelevernas situation. Vissa uppgifter tyder på, att de system förindividualiserad undervisning som utarbetats väl svarar mot denormal- och högpresterande elevernas behov men tenderar att missgynna de svagareelevema. Frågan om de svagpresterande elevernas situation har anförtrottsutredningen om skolans inre arbete, mendetta utesluter givetvis inte alt man i utvecklingsarbetet ständigtmåste uppmärksamma de krav, som spännvidden i förutsättningar ställer på undervisningen. Som alltid när det gällerindividualiserande undervisningsmetoder är det också viktigt att beaktaeffekterna på det sociala samspelet i klassrummet. Elevens studiesituation påverkas givetvisav hans omgivande miljö. Det är ett välbekant faktum att barn ur studievänUgamiljöer har en bättre utgångspunkt iskolarbetet än elever från hem med Ukgiltig eller negativ inställningtill studier. Men också den yttre miljön spelar in. Snabbt expanderandeförortsområden uppvisar ofta specifika skolproblem, som i mycket kan hänföras till det särskilda sociala mönster som återfinnsdär. Glesbygdsområden uppvisar helt andra typer av problem, bl. a.sammanhängande med skolskjutsfrågorna. Det är nödvändigt att forsknmgen kringsådana faktorer som påverkar skolarbete och studiemotivation intensifieras, såatt skolan så långt möjligt kan sätta in motverkande eller stödjande åtgärderför att avhjälpa olika elevers svårigheter alt tillgodogöra sigundervisningen. 1972:1 Bilaga 10 188 Det är nödvändigt att resultaten av nyaundervisningsmetoder, som uiförs i skolan, kontinuerligt följs och utvärderas.Även i denna resultatuppföljning måste emellertid beaktas inflytande frånfaktorer utanför skolan. Speciellt intressanta för detta uppföljnings- ochutvärderingsarbete är därvid sådana undersökningar, som följer en årskuU elever genom fortsatt studie- och yrkesverksamhet.Sådana undersökningar kan relateras till faktorer såväl inom som utom skolanoch de ger därför värdefulla bidrag till vår kunskap om tillvägagångssätt attinom skolan förverkliga läroplanernas intentioner. Givetvis är godaämnesteoretiska kunskaper av vUct för den enskilde läraren, och de ämnesmetodiska frågornahar sin givna plats inom det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet.Även detta har anknytning till individualiseringsfrågorna. Det är ocksåväsentligt, att läraren har kännedom om de olika faktorer, som påverkarelevbeteenden och studieresultat, hur elever i grupp påverkar varandra och hurläraren i sin tur kan förändra gruppens beteende. Sådana frågor bör naturUgttas upp inom lärarfortbildningen. Det är önskvärt, att man beaktar möjligheternaatt i fortbildningsverksamheten ge information om sådana nya metoder, somprövats och gett positiva resultat i andra skolor och över huvud taget om de rön, som gjorts inom detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. För altfortbildningsverksamheten skall få någon betydelse för lärarnas arbete är detdock nödvändigt att undersöka, hur den upplevs av de lärare som deltar i den,bl, a, för att få fram om man upplever att den nödvändiga kopplingen tillkonkreta skolsituationer görs. Det kan i detta sammanhang nämnas altskolöverstyrelsen bar fått Kungl, Maj:ts uppdrag att inkomma med förslag om hurskol-forskningens resultat skall kunna föras ut i praktisk verklighet i skolorna. Vuxenutbildningen har expanderat snabbtde . Denna jämförelsevis nya utbildningsform reser ett antal frågorav främst social-pedagogisk art. Vissa undersökningar har här redan påbörjats.Bland dessa vUl jag peka på denförsöksverksamhet med uppsökande vuxenutbildning, som handhas av en särskild kommitté (FÖVUX), och en undersöknmgbekostad med medel från förevarande anslag kring faktorer som påverkardeltagande i vuxenutbildning. Viktigt är också att utvärdera hittiUs vunnaerfarenheter av vuxenundervisningen, särskilt med hänsyn till elevernas egnauppfattningar av vad undervisningen gett dem,viUca svårigheter man upplevt och vilka förändringar som bedöms somönskvärda. har inom ramen för förevarande anslag ett stortantal projekt i vuxenpedagogiska frågor påbörjats, och /71 gickca 1,2 milj. kr tiU projekt rörande renodlade vuxenutbildningsfrågor. Dessutom behandlas vuxenpedagogiska aspekter inom ettflertal projekt av mer övergripande art. Frågan om den närmare fördelningen av resurser mellan vuxenpedagogisk forskning och övrigt 1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 189 pedagogiskt utvecklingsarbete kommer att behandlas i detförslag tUl proposition omvuxenutbildningsfrågor, som senare kommer att föreläggas Kungl. Ännu ett betydelsefullt område inom detpedagogiska utvecklingsarbetet är den yrkespedagogiska forskningen. Medgymnasieskolan görs en ökad satsning på den yrkesinriktade utbildningen, ochvidare planeras viss försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning. Iforskningshänseende har dock den yrkesinriktade utbildningen varitföremål för relativt liten uppmärksamhet. Jag finner det naturligt, att den ökade betoningen av den yrkesinriktadeutbUdningens betydelse också åtföljs av forskning kring de pedagogiskaproblem denna undervisning reser, så att skolan även i detta avseende kanerbjuda en god undervisning, anpassad efter elevernas skilda förutsättningar,överstyrelsen har i detta avseende nedlagt ett förtjänstfullt arbete vadgäller läromedelsutvecklingen för yrkesundervisning, ett område som hittillsvarit eftersatt. TiUgången tiU adekvata läromedel är ensjälvklar förutsättning för en god undervisning. har storaresurser satsats på läromedelsutveckling och modeller har utarbetats förläromedel anpassade till tidigare i detta avseende eftersatta områden. Somöverstyrelsen framhållit kan det dock ibland uppstå svårigheter att få dessamodeller producerade som färdiga läromedel, om nämUgen de elevgrupper de riktarsig liU är alltför små för att produktionen skall vara ekonomiskt säkerställd.Rätten till goda läromedel får dock inte göras avhängig elevantalet inom den utbildningsväg, som eleven valt. Jag finner därförförslaget om produktionsstöd tiUläromedel inom bristområden betydelsefullt. För /73räknar jag med att 1 milj. kr. disponeras ur förevarande anslag för dettaändamål. Jagräknar med en totalökning av anslaget med . Jaghemställer att Kungl. att tUl Pedagogiskt utvecklingsarbeteinom skolväsendet för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 190 c) det obligatoriskaskolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1970/71 Utgift 3 082 143 825 1971/72 AnsIagi 3189 000 000 1972/73 Förslag 3 814 000 000 Inklusive utgifterna för svensk undervisning i utlandetm, m. Enligt kungörelsen (1958: 665) omstatsbidrag tiU driftkostnader för det alhnänna skolväsendet (omtryckt senast1971:348) utgår allmänt driftbidrag till kommunernas kostnader för delsobligatoriska skolor, dels högre kommunalaskolor, I kungörelsen regleras också statsbidragen till kostnaderna foravlöning av skoldirektör. Bidragsunderlaget för de allmännadriftbidragen och för statsbidraget till kostnaderna för avlöning avskoldirektör och biträdande skoldirektör beräknasenligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak av årslönebeloppenför tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Det allmänna driftbidragetför obligatoriska skolor motsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av en mindrekommunandel. Del allmänna driftbidraget för högre kommunala skolor utgår med78 % av bidragsunderlaget. Statsbidrag för avlöning av skoldirektör utgår med79 % av bidragsunderlaget. Ur förevarande anslag bestrids i förstahand kostnaderna för drift-bidrag till obligatoriska skolor och praktisklärarutbildning vid grundskolor medundantag för vissa tjänstgöringstiUägg. Vidare ersätts kostnaderna föravlöning av skoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissakostnader för reseersättningar samt med kostnader för statsbidrag till avgifterför tilläggspension och allmän arbetsgivaravgift. Slutligen utgår ur anslagetvissa bidrag till enskilda skolor. Totala antaletelever inom det obligatoriska skolväsendet uppgick /71 tUl 954 929, /72beräknas antalet elever tUl ca 979 000 /73 till ca 996 000, högstadium skallplanenligt vara helt infört i samtliga kommuner /73, Den genomsnittUga klasstorleken i grundskolanhar varit betydligt lägre än vad skolberedningen räknade med, vilket medförtökat behov av lokaler och lärare. har med anledning häravsedan 1966 (senast ) utfärdat anvisningar om elevernas fördelningpå klasser i . Devidtagna åtgärderna har lett till att skolberedningens riktvärden Prop.1972:1 Bilaga 10 191 för klassmedeltal i huvudsak kunnat uppnås,AUtjämt gäller dock att de faktiska medeltalen Ugger något under skolberedningensberäkningar. Den nya läroplanen för , som successivt infördes igrundskolan med början /71, kommer att vara helt genomförd i ochmed /73. 1971/72 Beräknad ändring 1972/73 Anslag 3184525 000 +616844000 +625000 000 Den av skolöverstyrelsenföreslagna uppräkningen hänför sig tUl följande ändamål. Lärarlönebidrag m. m.