prop · FV03124 · 1972-12-31 00:00:00 — rar40 % av redovisade och av godkända lönekostnader närarbetet utförs som enskilt beredskapsarbete fram t. o. m. den 30juni 1973. Som allmän riktpunkt gäller att tUl arbetena skall anvisasföreträdesvis lokalt bundna byggnadsarbetare . förslag all vidgatillämpningsområdet för förbätlringslån bör enligt min mening prövas i dellasammanhang. Förbätlringslån kan f. n. ulgå till kommun ellerallmännyttigt bostadsföretag för förbättring av de lägenheter i flerfamiljshusvilka bebos av personer som har fyllt eller är förtidspensionärer. Lånetär räntefritt och slående intill etl belopp av . Sådantlånebelopp avskrivs normalt efler lio år. Återstoden av lånet skall amorterasoch löper med ränta efler . förslag innebär attförbätlringslån till kommun eller allmännyttigt förelag skall kunna utgå församlliga lägenheter i flerfamiljshus som berörs av stadsplan eller annan plansom medför att husets återstående användningslid är begränsad. Som skäl förförslaget åberopar utredningen atl kommun i regel är skyldig alt inlösa sådanafastigheter och alt de fasligheler belräffande vilka inlösen påkallas ofta ärde sämsta och mest nedslitna, där del förekommer olika grader av socialamissförhållanden. Jag delar utredningens uppfattning alt det frånbosladsförsörjningssynpunkt är angelägel alt nedslitna fastigheter somfortfarande kan användas under en övergångslid snabbt rustas upp. Ett hinderhärför ulgör emellertid ofta svårigheten atl inrymma de årligakapitalkostnaderna för upprustningen inom en skälig hyra, när lånet skallamorteras på kort lid. Med hänsyn härtill anser jag i likhet med ulredningenoch flertalet remissinstanser all förbätlringslånet med sin subvention är en lämpligstödform. Jag förordar därför den utvidgning av tillämpningsområdet förförbättringslån som ulredningen har föreslagit. Vid remissbehandlingen av saneringsutredningensförslag har några remissinstanser, huvudsakligen företrädare för del enskildanäringslivet, yrkat all förbätlringslån skall kunna utgå till allabyggherrekalegorier. En utvidgning av långivningen till enskUda fastighetsägaremedför emellertid vissa problem, bl. a. i fråga om möjligheterna all hindraall kommun vid framlida inlösen får betala för den höjning av fastighetensvärde som har åstadkommils med den slalliga subventionen i form avförbättringslån och som kvarstår vid inlösenlidpunklen. En undersökning ifråga om detta och andra problem som en sådan utvidgning för med sig pågår inominrikesdepartementet. Jag räknar med atl kunna återkomma i frågan vid anmälan iproposition lill riksdag av saneringsutredningens övriga förslag. Jagvill i detla sammanhang fästa uppmärksamheten på att medgi- vandel alt som enskilt beredskapsarbete ulföra vissaombyggnads- och uppmstningsarbeten är tidsbegränsat och syftar lill atl skapasysselsättningstillfällen . Det kan enligt min meningfinnas anledning att överväga att även därefter ge stimulans i någon form föralt få i gång saneringsverksamhelen. Överväganden härom kan få belydelse ävenför bedömningen av frågan om förbältringslånens lån-lagarkrels. En förutsättning för beviljande avlån bör i allmänhet vara all samlliga lägenheter i huset rustas upp. I likhelmed saneringsulredningen förordar jag vidare atl förbätlringslån skall utgåendasl belräffande fastighet inom planområde för vilkel del finns en bestämdtidsplan för genomförandet av t. ex. irafikledsanläggningar och genomgripandestadsombyggnader. Jag förutsätter all huset enligt sådan plan är avselt atlrivas inom en tidsrymd av . Man får emellertid räkna med atl tidsplanernaför genomförandel kan komma atl revideras på grund av ändrade förhållandeneller brist på resurser. Detla bör enligt min mening föranleda särskUdaamorterings- och avskrivningsregler för förbättringslån till upprustning avflerfamiljshus enligt vad jag här har föreslagit. Återbelalningstiden föramorteringsdelen, som skall anpassas till husels återstående användningstid,bör inte få översliga . Om huset rivs före amorteringstidens utgångpåverkas enligt gällande bestämmelser inte amorteringsdelen. Den räntefrialånedelen bör då avskrivas. Om huset slår kvar efteramorteringstidens utgång bör den räntefria lånedelen förräntas och amorteras.Räntan bör vara densamma som bosladslåneränlan och amorteringstiden beslämmastill . Om huset rivs under den liden bör återstående lånebelopp avskrivas. I fräga om förbättringslån förpensionärslägenheter i flerfamiljshus bör nuvarande regler behållas med denjämkningen alt lån bör få ulgå även för lägenhet som skall bebos av annanperson än pensionär, om han tillhör någon av de grupper som kan fåförbätlringslån för en- eller tvåfamiljshus. Härigenom kan lån utgå förinsprängda lägenheter för handikappade. Jag övergår nu tUlbosladsstyrelsens förslag till ändringar av reglerna om förbätlringslån. Inkomstgrånsen för beviljande avförbättringslån är f. n. I likhet medbostadsstyrelsen anser jag atl gränsen bör höjas med hänsyn till inkomst- ochlevnadskostnadsutvecklingen och att den bör anpassas till ändringarna i skattereglernagenom all uttryckas i laxerad i stället för beskattningsbar inkomst. har föreslagit attinkomstgrånsen fastställs till . taxerad inkomst för såväl makar somensamstående. En omräkning av nuvarande inkomslgräns till en gräns i taxeradinkomst enligt denya skattereglerna medför emellertid så stor skiUnad mellan makar ochensamslående alt det enligt min mening är motiverat alt inkomstgränsendifferentieras. Jag förordar alt inkomstgrånsen, uttryckt i taxerad inkomst,bestäms till . för ensamstående och . förslag om höjning avmaximibeloppet för räntefria förbällruigslån kan jag inte ansluta mig till. JagvUl erinra om atl maximibeloppet höjdes från 10 000 liU . så sent somden . I fråga om fömtsättningama för beviljande av låntill påbörjade för-bältringsförelag delar jag uppfattning attdet inle är motiverat atl upprällhålla samma stränga påbörjanderegel vid förbättringsåtgärdersom vid nybyggnad. Som huvudregel bör fortfarande gälla alt förbätlringslånbevUjas endasl om byggnadsförelaget inte har påbörjats när beslul meddelas. Somstyrelsen har föreslagit bör emellertid möjligheter finnas all göra undanlag islörre omfaitning än f. n. färdigställt när låneansökanges in, bör lån dock bevUjas endast när alldeles särskilda skäl föreligger. De av mig förordade ändrade grunderna för förbätlringslånbör träda i kraft efler beslut. Den för preliminärt fastställda ramen förbevUjande av räntefria förbätlringslån ulgör 100 milj. kr. Förslagen omändring av grundema för förbättringslån beräknas belasta ramen med 20 milj.kr. Till frågan om vidgning av ramen avser jag att återkomma i sambandmed behandlingen av medelsbehovet för förbättringslåneverksamheten /74. 5.2Lån för att täcka vissa hyresförluster Bostadsslyrelsen har redovisal antalet outhyrdalägenheter i statligt belånade flerfamiljshus, färdigställda åren 19671971.Enligt redovisningen var antalet oulhyrda lägenheter i dessa hus den 1 mars1972 ca 8 200. HärtUl kommer oulhyrda lägenheter i årets produktion saml imindre ulslräclming i hus som har tUlkommit . I bostadsstyrelsensredovisning ingår inle heller oulhyrda rum i student-bostadshus ochungdomsholell. Del sammanlagda antalet outhyrda lägenheter i den statligtbelånade flerfamiljshusproduklionen torde med hänsyn härtUl f. n. uppgå tUl 1300014 000 lägenheter. Vissa uppgifter tyder på atl antalet kan vara ännuslörre men statistiskt underlag härför föreligger inte f. n. De oulhyrda lägenheterna är koncentrerade tillvissa orter. Det största antalet finns enligt bostadsslyrelsens redovisning iGöleborg. I flera andra kommuner finns enligt samma redovisning ell inleobetydligt antal outhyrda lägenheter. Alla byggherrekalegorier är berörda. männyttigaföretagens dominans i produktionen återspeglas i antalet outhyrda lägenheter,som för dessa företag uppgår lUl drygt 5 000 i bostadsslyrelsens redovisning. De lomma lägenheterna utgör i en del fall en svårbelaslning för bostadsföretagen och de boende. Inle minsl gäller dellabostadsrättsföreningar, som inte har möjlighet alt utjämna kostnaderna för detomma lägenhelema mellan olika årgångar av produktionen eller atl ta i anspråkfonderade medel avsedda för reparationer och underhåll. Men även för störreförvaltare av hyresbostäder och deras hyresgäster uppkommer svårigheter, omandelen tomma lägenheter är belydande. Hyresförlusterna innebär då risker fören snabb höjning av boendekostnaderna eller eftersatt underhåll eUer enkombination av sådana åtgärder. Om hyrorna inte på kort sikt kan höjas itUlräcklig omfattning, kan detta äventyra den fortsalla verksamheten. Ansvaret för bostadsförsörjningen åvilar kommunema.Det är alltså kommunen som ansvarar för alt bostadsbyggandet i kommunen anpassastill behovet av och efterfrågan på bostäder. Jag vill också understryka detansvar som varje bostadsföretag har i detla avseende och för det ekonomiskautfallet av sui verksanihet. Trots detla lalar skäl för alt staten i den nuaktuella situationen lämnar sin medverkan tUl all lösa de akuta problemen. Vihar haft en klart otUlfredsstäUd efterfrågan påbosläder, vUket har tagit sig uttryck bl. a. i det av statsmaktema uppställdamålet att bygga en mUjon lägenheter . Situationenpå bostadsmarknaden synes nu ha ändrats, delvis som en följd av utvecklingen påarbetsmarknaden. är det av olika skäl inte möjligt alt omedelbartanpassa bostadsbyggandet tUl den ändrade situationen. Med hänsyn tUl dessa omständigheter förordar jagatt staten vidtar stödåtgärder för att motverka de konsekvenser avhyresförlusterna som jag har berört. Utgångspunkten bör därvid vara attstödåtgärdema får formen av en tidsbegränsad engångsinsals, avsedd att överbryggasvårigheter som i framliden måste mötas med åtgärder på det lokala planet. Jagförordar atl siödet får formen av särskilda statiiga lån. Lån bör ulgå till den, som äger statiigt belånatbostadshus, och avse utebliven Uitäkt som hänför sig tUl outhyrda lägenheterunder åren 19711973. bör det finnas möjlighet tiU åtgärder avkommuner och bostadsföretag i syfte alt anpassa bostadsbyggandet tUl den lokalasituationen på bostadsmarknaden. Hyresförlust på gmnd av utebliven betalning föruthyrd lägenhet bör inte grunda rätt tUl lån. Kommersiella lokaler bör inteomfattas av långivnUigen. Med oulhyrd lägenhet bör jämställasbostadsrältslägenhet som inte har kunnat upplåtas. 1 hyran eller årsavgiften ingår normalt etl beloppför hyresförluster eller molsvarande. Del lånegrundande beloppel bör därförminskas med elt belopp motsvarande normalt intäktsbortfaU. Hänsyn bör härvidlas också lill det ökade bortfall som är en följd av konjunkturlägel de senasleåren. Med beaktande av dessa förhållanden anser jag att det normalainläktsbortfallet bör beslämmas till av lånesökandens beräknade samlligaintäkter, såväl uppburna som uteblivna, av bosläder och icke kommersiella lokaler.Beräkningen av såväl uteblivna intäkter som normall intäktsbortfaU bör skeefler utjämning över fastighetsförvaltarens hela lokala lägenhetsbeslånd ochdärför omfatta lånesökandens samtiiga statsbelånade hus i en och samma kommun. Lån bör beviljas för ett kalenderår i sänder. Omsökandens räkenskapsår inte sammanfaller med kalenderår, bör lånet avse deräkenskapsår som utlöper . a. administrativa skälbör lån inte utgå med obetydligt belopp utan endasl om beloppet uppgår tillminsl hälften av del normala intäktsbortfallet, dock lägst till . Lånet bör löpa med ränta som bestäms efler sammagrunder som räntan för bostadslån. Amorteringstiden bör vara lägst ochhögst . Normalt bör tiden bestämmas till . Längre amorteringstid börkunna medges om det behövs med hänsyn lill lånets storlek och hyreseffeklen. Isyfte all begränsa lånekostnaderna anser jag all lånetbör vara amorteringsfritt . Därefter bör ränta och amortering betalas iform av annuiteter. Räntan är rörlig och fastställs i sänder.Liksom vid bostadslån för begränsad upprustning bör emellertid annuiletengrundas på en fasl ränta av . SkiUnaden mellan aktuell ränta och nämndaräntesats får läggas lill eller dras av från annuileten. Som jag förut har nämnt är de outhyrda lägenheternakoncentrerade till vissa orter. Jag har vidare pekat på att de tommalägenheterna kan medföra stora svårigheter inte bara förbostadsrättsföreningar, som saknar möjlighet lill kostnadsutjämning, utanockså för större förvaltare av hyresbostäder som har en betydande andel av sinalägenheter tomma. I en del fall, särskilt där befolkningsutvecklingen haravvikit från tidigare anlaganden, lorde dessa svårigheter kunna äventyraföreningens eller företagels fortsatia verksamhel. I sådana fall bör det enligtmin mening finnas möjlighet alt ge låntagaren ytterligare stöd genom vissjämkning av de angivna ränte- och amorteringsvillkoren. Jag förordar atlKungl. Maj:t får möjlighet alt i här avsedda fall föreskriva att lånet ellerdel därav skall vara ränte- och amorteringsfritt under viss lid. Enligt vad jag har erfarit överväger HSB ochSvenska att tillskapa organ som skall ha till uppgift att somlåntagare motta de lån, som hänför sig lill de särskildabostadsrättsföreningarna. att HSB:s resp. organisationer skall iklädasig borgen för låneskulden till staten. Om fömtsättningar för en sådan ordninguppkommer, bör det få ankomma på Kungl. Maj:l att meddela de föreskrifter sombehövs för all lånen skall kunna utgå på detta sätt. För lån tUl allmännyttigtbostadsförelag skall kommunen ställa säkerhet i form av borgen som för egen skuld.För annat lån skall ställas säkerhet i form av panträtt i fastigheten ellertomträtten eller annan säkerhet som skäligen bör godtas. Låneverksamheten bör handhas avbostadsstyrelsen, länsbostadsnämnderna och kommunerna. Ansökan om lån skallinges för , om lånet skall avse eller räkenskapsår somutiöpl under del året. I övrigl skall ansökan inges efter detkalenderår resp. räkenskapsår som lånet skall avse. Jag förordar sålunda att lån förtäckande av vissa hyresförluster får utgå enligt vad jag nu har anfört.Lånebeslämmelserna bör träda i kraft så snart har fattat beslul ifrågan. Lånen bör betalas ul frånlånefonden för bostadsbyggande. De lotala årshyrorna för 14 000 lägenheterberäknas uppgå till ca 80 milj. kr. De av mig förordade lånereglerna medfördock alt endasl en del härav kan komma alt täckas av lån. På grand av beräknadreservation om drygl 400 milj. kr. på anslaget vid utgången av innevarandebudgelår behövs ingen medelsanvisning för det budgetåret. Till anslagsberäkningenför /74 avser jag alt återkomma i samband med beräkningen avanslaget till lånefonden slatsverksproposition. 5.3 Höjning av bostadslån till AB Stadsfastigheter På grund av AB Stadsfastigheterssärskilda karaktär har Kungl. Maj:l medgett atl bostadslån för bolagetsfasligheter får utgå med större andel av låneunderlagel än vad som normaltgäller för enskilda bostadsförelag. Skälen lill Kungl. Maj:ts beslut har varitatl bolaget arbetar utan enskilt vinstsyfte och all eventuell vinstutdelningbegränsas enligt samma principer som gäller för allmännyttiga bostadsföretag.Vidare har den begränsade omfattningen av bolagets eget kapital med åtföljandebehov av lånefinansiering som ersättning för del egna kapitalet utgjort motivför utökad stalslåneandel. AB Stadsfastigheter har nuhemslälll alt bostadslånen lill bolagets fastigheter höjs från avlåneunderlaget. I sitt remissyttrande har bosladsstyrelsen anförtbetänkligheter mot bolagels förslag med hänvisning till den allmänna prövningav paritetslånesystemet som pågår. Den stora andelen upplånat kapitalsom måste förräntas och amorteras på marknadens villkor i kombination med delförhållandet atl huvudparten av bolagels fastigheter blev färdigställda åren19691970, då räntanpå bottenlån var som högst, har otvivelaktigt skapat problem för ABStadsfastigheter. Med hänsyn härtUl och till bolagets speciella karaktär äveni övrigt är jag beredd alt förorda alt storleken av bostadslånen tUl bolagetssamtliga nu belånade fasligheter ökas i enlighet med bolagets framställning.Med anledning av bostadsslyrelsens yttrande vUl jag framhålla att den av migförordade höjningen av låneandelen inte torde lägga hinder i vägen för en meragenerell lösning av de problem som utreds av bostadsfinansieringsulredningen. Belastningen på lånefonden till bostadsbyggandetill följd av den förordade ökningen av bolagets lån kan beräknas komma all ökamed ca 18 mUj. under /73. Under därpå följande budgetårökar belastningen med marginella belopp för något större skuldökning påparitetslån och ökade utbetalningar av räntelån. Jaghemsläller att Kungl. 1)godkänna de ändringar igrunderna för förbätlringslån som jag har förordal, 2)godkänna av mig förordadegrunder för statliga lån avseende koslnader för outhyrda lägenheter, 3)medge att de statUga bostadslånsom har beviljats AB Stadsfastigheter ulökas tUl av låneunderlaget ochatt som säkerhet för dessa för lån godtas inteckningar inom av pantvärdet. Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga tiU delta protokollulvisar.