prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Förkonsumentprisindex räknas sålunda med en stegring om från december 1970till mot 7,0 o/o . Uppgången under 1971innefattar emellertid en till uppgående effekt avmervärdeskattens höjning . Bortsett härifrån har alltsåprisutvecklingen visat en klar dämpning, låt vara att denna delvis kan havarit en följd av prisregleringens alltjämt återhållande effekter. En lägrestegringstakt för importpriserna har liksom räntesänkningarna med deraseffekter på egnahemsposlen haft en dämpande inverkan på konsumentprisemasuppgång. Sammanlagt kan den kalkylmässiga effekten härav uppskattas till under loppet av 1971 jämfört med närmast föregående år. Härtill kommer attförskjutningar i konsumtionens sammansättning medfört att uppgången i del s. k.implicilprisindex (= del genomsnittliga prisomräkningstalel för konsumtionen)blivit ungefär en procentenhet lägre än väntat. Den genomsnittliga prisnivån1971 beräknas sålunda na överstigit nivå med 6,7 o/o. De realtdisponibla inkomsternas tUlväxt har härigenom såsom tidigare framhållits kunnatbli så hög som nära 3 o/o, vilket i och för sig är en procentenhet mera än vadsom räknades med i den reviderade nationalbudgeten . Trots någorlunda hävdadutveckling av löntagarnas sysselsättning och realinkomster synes den totalaproduktionens tillväxt ha varit svag eller obefintiig. Detta tyder såvitt nukan bedömas på att en påtaglig försämring av företagens rörelseresultat ägtrum. Delvis återspeglas detta i den bild av kreditmarknadsutvecklingen somtecknas i kapitel IX. Vinstförsämringenantas i de kalkyler som där presenteras ha uppgått tiU 2 a 3 miljarder kr.Endast en mindre del härav har kunnat täckas av netto-transaktionerna medinvesteringsfonderna. Trots att utgifterna för fasta 1 Nettoprisindex sommäter prisförändringar exklusive skatter och med till-lägg för subventionerhar, räknat 1971, stigit med 3,0 »/o mot 7,4 Vo motsvarande period 19691970. Bil.1 Preliminär nationalbudget 9 investeringar och lager sammanlagt minskade harföretagens finansiella sparande försvagats. Detta har varit en bidragande orsaktiU kraftiga upplåning från näringslivets sida på den organiseradekreditmarknaden. Tentalivt gjorda anlaganden pekar mot en upplåning från dennasektor väl över den som inregistrerats under de närmast föregående åren. Denökade kreditgivningen till näringslivet har inte endast tagits i anspråk förfinansiering av investeringar utan har även resulterat i en påtaglig uppbyggnadav likviditeten. Utrikeshandelnsutveckling med klar nedgång för importen, som exporten iårsgenomsnitt fortsatt att växa, har medfört en häftig omkastning av handels-och bytesbalanserna. Handelsbalansen som 1970 visade etl underskott om 1 100milj. beräknas 1971 ha uppnått ett överskott om , såledesen förstärkning om . Bytesbalansen har, såvitt nu kanberäknas, gått från ett underskott om 1 570 milj. kr. till ett överskott omnärmare 800 milj. kl"., en förstärkning om drygt 2 1/. Attdel sålunda vid de faktiska avsättningsmöjligheter som funnits för exportenvarit möjligt att uppnå ett överskott i bytesbalansen om 3/. äremellertid någonting som bör .sättas i samband med den svaga inhemskaefterfrågan. En mera trendmässig utveckling av de inhemskaefterfråge-komponenterna hade troligen åtföljts av ett visst underskott ibytesbalansen. 1971 präglades i storadrag ekonomi av stagnation. Den internationella utvecklingen ochsvagheten i den inhemska efterfrågan i all synnerhet under årets tidigare delarhar utgjort de främsta orsakerna härtill. 1972 synes emellertid det ekonomiskaläget inom landet i högre grad än kunna bli beroende av deninternationella konjunkturens utvecklingsmöjligheter. Fortsätter deninternationella efterfrågan på svenska exportvaror alt utvecklas svagt skulledelta kunna medföra all det stillastående som inträtt i den svenskaexportens utveckling tills vidare blir bestående. Exporten kan därigenom ilångt högre grad än komma alt framstå som en kännbar begränsningsfaktorför produktion och sysselsättning inom landet både med hänsyn till sina direktaefterfrågeeffekler och från belalningssynpunkl. Ett sådantutvecklingsalternativ skulle knappast ha behövt aktualiseras ifall deninternationella konjunkturutvecklingen hade kommit att motsvara den bedömningsom var den gängse. Sålunda väntades den föreståendekonjunkturavmatlningen i bli relativt obetydlig och, som delantogs, också förhållandevis kortvarig. Under loppet av första halvåret 1971inträdde emellertid internationellt en oväntat stark försvagning avmarknadsläget för etl antal basindustrier. Denna hade sannolikt delvis singrund däruti att företagen nu It 1972.1 samt. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 blev inställda på att sänka sina avinflationsförväntningar överdrivet högt uppdrivna lager av specieUtstapelvaror. Konjunkturomslagel i fick också större återverkningar påfrakt- och stapelvarumarkria-derna än som väntats. Sänkt kapacitetsutnyttjandeoch försämrad lönsamhet återverkade även negativt på företagensinvesteringsplaner. Den ekonomiska politiken hade i ett flertal länder enavvaktande prägel. På sensommaren 1971inträffade den dramatiska omläggningen av utrikesekonomiskapolitik. En successiv konsolidering av den amerikanska bytesbalansen blevhärigenom en realitet att räkna med. Den omläggning av valutapariteterna somnyligen ägt rum kommer att verka i denna riktning. Omställningen av denamerikanska bytesbalansen kommer i och för sig att marginellt utöva en vissåterhållande inverkan på efterfrågan utanför och onekligenkom själva inledningen av denna process att inträffa i en känslig fas av deninternationella konjunkturutvecklingen. Större oro ingav emellertidde störningsfenomen som tenderade att uppkomma i anslutning lillvalulautvecklingen och den länge bestående ovissheten om de framlidavalutaparitelerna. Som exempel på dylika företeelser kan nämnas alt vissainvesteringsbeslut och orderulläggningar uppsköts tills vidare saml alttendenser uppkom att lägga produktionsplanerna lågt i förhållande till denfaktiska efterfrågan. Det mest näraliggande utvecklingsalternativet i en sådansituation är att den neddragning av lagerinvesteringama som detta indikerarblir av övergående natur och därför åtföljs av en återhämtning. Viden mera djupgående och långvarig företroendekris vilken i vissa länder kundelänkas haft orsaker utöver de rent valutapoliliska hade emellertid inteenbart lagerinvesteringama riskerat all bli träffade av dylika depressivaimpulser, utan effekterna kunde lätt ha spritt sig till den slutliga efterfråganför konsumtion och investering. En fortsalt försvagningav den ekonomiska tillväxten i fram har fråndylika överväganden blivit ett alternativ som på allvar framförts i deninternationella konjunkturpolitiska diskussionen. En sådan utveckling synesemeUertid förutsätta att de ursprungliga störningarna i sig själva är avihållande karaktär. Även om styrkan av de pessimistiska stämningar, som hösten1971 brett ut sig bland företagarna i ett flertal länder inte bör underskattas,har det knappast funnits övervägande skäl att förutsätta alt dessa stämningarockså blir varaktiga, eftersom flertalet av de större länderna redan vidtagiteller står i begrepp att vidta konjunkturslimulerande åtgärder av avsevärdstyrka. Härtill kommer att en överenskommelse har uppnåtts om nyavalutaparileler. En tilltagande försvagning av världskonjunkturen framstår därmedinte som ett rimligt huvudalternativ. En fortsattproduktionsuppgång förutses i . Sålunda förefaller en underloppet av 1972 tilltagande produktionstillväxt sannolik, åtföljd av ensuccessivt fallande arbetslöshet. Bil.1 Preliminär nationalbudget 11 vissa risker för alt ihållande tröghet hos denprivata konsumtionen skall medföra en viss fortsatt fördröjning av uppsvinget.En förhållandevis optimistisk bedömning av den privata konsumlionsökningensynes dock befogad. Den kan i första hand motiveras av en förutsedd expansiv effektav de skattelättnader som vidtagits liksom av en trolig nedgång av den under1971 onormalt höga sparkvoten. Den offentliga sektorn och bostadsbyggandetliksom lagerutvecklingen torde likaledes komma all verka i expansiv riktning.Med en successiv förbättring av kapaciletsut-nylljandet kan även enåterhämtning av investeringsviljan inom det privata näringslivet synas trolig. För del harsåsom redan tidigare antytts inte funnits anledning all räkna så pessimistisktsom det skisserade alternativet med en fortsatt försvagning av tillväxten somhåller i sig fram , skulle innebära. Efter en trolig maltproduklicnsutveckling förefaller ett uppsving under senarehälften av 1972 ligga inom räckhåll. De depressiva spridningseffekter sommöjligen kan befaras från den västtyska ekonomin väntas successivt avta föratt efterträdas av ett visst expansivt inflytande. Med ettförsvagat kapacitetsutnyttjande knyter sig förhoppningarna om ett allmäntvästeuropeiskt uppsving inte i första hand lill en stark expansionav industriinvesteringarna. Snarare torde rollen av expansionsfaktorer kunnaspelas av privat och offentlig konsumtion, bostadsbyggandet samt efter handäven av lagerinvesteringarna. Bostadsbyggande och privat konsumtion har redan iutgångsläget visat en expansiv tendens i vissa länder, däriblandStorbritannien och . Med en fortsatt vridning av ländernas ekonomiskapolitik kan även tillväxlimpulserna från den offentiiga sektorn ytterligarekomma att förstärkas. Den väntade konjunktumppgången i Förenta staternaberäknas dessutom få vissa positiva effekter på produktionen i motmitten eller slutet av 1972. Del har dock förutsatts att övergången lill nyavalutapariteter påtagligt skall reducera styrkan av den frän möjligaexport-expansionen lill . För samladebytesbalans emotses en måttlig försvagning 1972. Denna ger emellertid intenågon rättvisande bild av effekten för del av de åtgärder somvidtagits för att stärka den amerikanska bytesbalansen. Utvecklingen av deinbördes balanserna påverkas nämligen även därav att tillväxt1972 förutsätts gå utöver genomsnittet, medan däremot Västeuropasproduktionsökning, ehuru något starkare än 1971, alltjämt väntas hålla sig väli underkant av tillväxtpotentialen. Häri ligger för övrigt även en vissbegränsning av den svenska exportens tillväxtmöjUgheter, speciellt vad avserförsta hälften av 1972. Konjunkturinstitutetsprognos för exporten är till största delen baserad på uppgifter från de störreföretagen och vissa branschorganisationer. Institutet har i sin bedömning avdessa uppgifter utgått från den 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 uppfattning om den intemationeUakonjunkturutvecklingen som redovisats i del närmast föregående.Exporten exklusive fartyg beräknas öka med 4,5 o/o i volym 1972 enprocentenhet mer än 1971. Till följd av en relativt kraftig minskning avfartygsleveranserna beräknas totala exporten öka med 4 o/o 19711972 jämförtmed 3,5 »/o 1970 1971. Med de deflateringsprinciper som tillämpas inationalräkenskapskalkylerna bör emellertid den för 19711972 beräknadeuppgången av totala exportens volym motsvara 4,5 o/o. Tillväxten av exportendämpades kraftigt under loppet av 1971. Den internationellaeflerfrågeutvecklingen indikerar dock en förbättring , framför alltför exporten av rå- och slapelvaror. Efter en nedgång med ca 5 o/o av exportenav skogsindustriprodukter, malm samt järn och stål i samband meddämpad efterfrågan och lagerneddragningar hos förbrukarna väntas utvecklingenunder bli betydligt mer gynnsam. Omslaget beräknas bli kraftigast förmassa saml järn och stål. Färdigvaruexporlen hölls uppe av fortsatthöga leveranser av verkstadsprodukter, bl. a. lill följd av de stora orderstockarnai . Leveranserna av flygplan var dessutom mycket stora. Dessabortfaller nästan helt , vilket tillsammans med en väntad svagutveckling av exporten lill de nordiska länderna, delvis beroende på den danskaimportavgiften som främst torde drabba exporten av varaktiga konsumtionsvaror,medför alt man kan räkna med en lägre ökningstakt för färdigvaruexporten19711972 än 1970 1971. Exporten av verkstadsprodukter beräknas öka med endast4 o/o i volym 1972 mot 7,5 o/o 1971. Exporten av "övrigvaror"förutses öka med 7 o/o, vilket är lika mycket som 1971. Under förutsättning avnormalskörd förutses livsmedelsexporten minska med 8 o/o 1972 efter en mycketkraftig ökning 1971. Eftersom en del av densvenska exporten säljs till dollarpriser torde prisutvecklingen bliavsevärt svagare än 1971. räknar med prissänkningar förvissa råvaror och en betydligt lägre prisstegring för bl. Prisstegringen skulle då bli ca 1,5 o/o och denvärdemässiga exportökningen 5,5 o/o 19711972. Det privata näringsUvetsinvesteringar i byggnader och maskiner väntas öka med 10 o/o till1972. För industrins del förutses en volymökning med 3,5 o/o totalt, varav 4,5o/o för maskininvesleringarna och 2 o/o för byggnadsinvesteringarna. Dessaförväntade utfall har erhållits efter sedvanlig uppjustering avindustrins planer sådana dessa kom lill uttryck i statistiska centralbyrånsnovemberenkäl. Plan-uppgiflerna har sålunda uppräknats med 14 procentenheterför maskininvesteringarnas del och förbyggnadsinvesteringarnas. Vid uppjusteringen har hänsyn lagits till deförhållandevis stora frisläppen av investeringsfonder , denförlängda liden för utnyttjande av avdrag för maskininvesteringar samt detökade bi- 1 Preliminär nationalbudget 13 draget lill mUjövårdsinvesteringar. Vidare harantagits en fortsall relativt lätt kreditmarknad. Investeringsulvecklingen påbranschnivå pekar mot att järn- och stålverken kommer att öka sinainvesteringar efter en minskning . För verkstadsindustrinväntas en fortsalt ökning av investeringarna 1972, medan en viss minskning äralt vänta för massa- och pappersindustrin. Övriga branschers investeringarväntas öka något 1972. För handelns investeringar beräknas ett omslag sketill en ökning om 14 0/0 1972 att jämföra med en minskning om 6,5 0/0 1971. Lagerinvesteringarna väntas 1972 fortsättaminska bl. a. beroende på alt företagen ansåg både råvarulageroch färdigvarulager vara för stora. Industrins råvarulager drogs dock nedkraftigt , varför man kan räkna med att de återbörjar öka i samband med den beräknade högre produktionslillväxlen . Delta skulle innebära en liten ökning av råvarulagren under1972. Färdigvarulagren väntas öka endast myckel svagt. Industrinslagerinvesleringar beräknas därför inte uppgå lill mer än drygt 300 milj. kr.1972 jämfört med . Ett omslag i lagerutvecklingen ihandeln från en kraftig minskning under 1971 till en relativt stark ökning medför dock attde totala lagerinvesteringarna beräknas bli ca 750 mUj. Näringslivels totala realkapitalbildning förutses med denna lagerutveckling öka med 6 0/0 19711972 efter en minskning med drygt 15 0/0 19701971. De statligainvesteringarna väntas öka med 6 0/0 1972. Häri ingår en ökning avbyggnadsinvesteringarna med 16 0/0 och en minskning av maskininvesteringarnamed 5,5 0/0. Den avsevärda ökning, som väntas för de statligab}'ggnadsinvesteringarna 1972, är till övervägande delen en följd av deomfattande stimulansåtgärder som vidtogs på byggnads-och anläggningsområdetunder . Kommunernas investeringar beräknas öka med drygt6,5 o/q i volym 1972 efteren minskning med 11 0/0 året innan. Etl kraftigt omslag väntas för såväl byggnadsinvesteringarna som maskininvesleringarna, vilka beräknas öka med 6 respektive 110/0 . Även i detta fall har hänsyn tagils lUl de åtgärder som statsmakterna vidtagit i konjunk turslimulerande syfte, i första hand genom en temporär höjning av bi dragen lill kommunala investeringar. För bostadsbyggandetberäknas en igångsättning med ca 100 000 lägenheter komma att medföra enökning av investeringsvolymen med 3 0/0 1972 mot en minskning med 5,5 0/0 åretinnan. Investeringarna i flerfamiljshus väntas minska med 3 0/0, medansmåhusinvesteringarna väntas öka med 110/0. Den kraftiga ökningen för småhusenberor till stor del på det mycket stora igångsättandet under fjärde kvartalet1971. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 Antalet färdigställda lägenheter har för 1972beräknats till 102 000, vilket är något färre än . Den totala fastainvesteringsvolymen väntas stiga med 7 o/o 1971 1972. Byggnadsinvesteringarnaökar långsammare än maskininvesteringarna, eller med 6 o/o mot 9 o/o för desenare. Inberäknat lager förutses en invesleringsökning med 5,5 o/o 19711972. Beträffande inkomster,priser och konsumtion framläggs följande kalkyler. Den totala lönesummanväntas stiga i något högre takt än 1970 1971 eller med 10 "/o och dettaantas ske trots att en negativ sysselsätl-ningskomponenl beräknas dra nedlönesummeökningen med närmare 1 o/o. Av lönesummans tillväxt kommer uppskattningsvisen halv procentenhet alt utgöras av retroaktiva löneutbetalningar. Förenskilda företagares inkomster väntas en ökning med 2 o/o, vilket är något merän 19701971. Totalt beräknas faktorinkoinsterna öka med 8,3 o/o, vilketöverstiger ökningstakten 19701971 . TUlväxten i dedisponibla inkomsterna väntas däremot stiga med 6,6 "/o mot 9,7 o/o19701971. Hushållens nettoinbetalning tiU det offentUga beräknas nämligen ökabetydligt kraftigare än 19701971 då en faktisk minskning blev etl resultatfrämst av skallereformen. Vid bedömningen avprisutsikterna har en utgångspunkt varit att arbetsgivarnas kostnadper timme i genomsnitt för samtliga anställda antas stiga med 11 "/oinkluderat höjning av avgifterna tiU ATP. Lönekostnadernas genomslag inom defrån internationell konkurrens skyddade näringarna väntas få ett för dennalönestegringstakl normall värde, vilket är högre än 19701971, dåprisregleringen i viss utsträckning förhindrat sedvanUgakonsekvensprisslegringar alt slå igenom. Enligt den prisprognos som utarbetatskan konsumenlprisnivåns uppgång under loppet av 1972 väntas bli 4,1 o/o. Mellangenomsnitlslägena för kalenderåren 1971 och 1972 förutses förändringen blinågot högre eller 4,5 o/o. Vid den förutsattaprisuppgången kan de reala disponibla inkomsterna beräknas öka med 2 1/4o/o mot knappt 3 o/o 19701971. Den privata konsumtioneninklusive turistnettol beräknas komma att öka med 3 3/4 o/o 19711972 mot enminskning med 0,2 o/ 1970 1971. Med tanke på att hushållens disponiblainkomster i fasta priser väntas öka med 2 1/4 "/o innebär detta enförväntad neddragning av den exceptionellt höga sparkvoten . Ensvårbedömd fråga är emellertid hur snabbt en ökning av konsumlionskvoten kanförmodas ske. Ett alternativ vore därvid att hushållen återgårtill konsumtionskvot, vilket skulle kunna medföra en konsumtionsökningmed 5 å 6 "/o- Ett motsatt alternativ vore att de behåller högasparkvot, vilket troligen skulle ge en konsumtionsökning med 2 ä 3 "/o. Iberäkningarna har antagits att en successiv men inte fullständig återgång skertill sparbeteende. 1 Preliminär nationalbudget 15 kr., löpande priser Export av varor Import av varor 40 285 38 950 övriga tjänster m. m., netto' 1 Motsvaras avposterna "korrigering av handelsstatistiken" och "övriga tjänster, netto" i tabell 111: 3. 2 Uppskattning av i statistiken ickeredovisade löpande betalningar. Den offentligakonsumtionen väntas i volym öka med ca 3 0/0, varav den kommunala med 3,3 0/0och den statiiga med knappt 3 0/0. Beräkningen av den kommunala konsumtioneninnebär en viss uppjustering av de planer som kommunerna redovisade undersenhösten 1971. Den förväntade högretillväxten av den inhemska efterfrågan medför att importvolymen beräknas stigamed knappt 5,5 0/0 19711972 jämfört med en minskning med 5 0/0 19701971. Densvagare nedgången av lagerinvesteringarna . 1972 mot 2,9miljarder kr. väntas härvid bli en starkt bidragande orsaktUl importökningen. Huvudorsaken torde dock vara utvecklingen av den privata konsumtio nen. Importen av konsumtionsvaror förutses öka med 9 0/0 1972 efter en nedgång med 2,5 "/o 1971. Produktionsökningen beräknas leda lill alt importen av insatsvaror ökar med 4,5 0/0 1972; importen av dessa varor minskade med 4 0/01971 till följd av den stagnerande produktionen. Handelsbalansen somförstärktes med . 1970 1971 beräknas återigen försvagas med ca 700 milj. kr. , men väntas ändå visa ett överskoll på 1 300milj. Bakom denna utveckling ligger dels en större ökning av importvolymenän exportvolymen (5,5 0/0 mot 4,5 0/0), dels en viss försämring av bytesvillkoren.Imporlpriserna beräknas stiga med ca 2,5 0/0 medan prisstegringen för exportenväntas bli någon procentenhet lägre, delvis till följd av del störreråvaruinnehållet i exporten. Minussaldol för nettot av tjänster och transfereringarberäknas fortsätta öka med 650 mUj. Framför allt väntas del negativaturistnettot öka, som sjöfartsnettot, som är positivt, förutsesminska något. Bytesbalansens saldo, inklusive korrigeringspost ochtransfereringsnetto, skulle enligt dessa beräkningar så som de redovisas i tabell 3 i kapitel III visa ett underskott på 1972: 1 Bilaga 1 Finansplanen 16 Tabell I: 3. därav: privata 2,2 4',5 ca 550 milj. kr. jämfört med ettöverskott på närmare 800 milj. kr. 1971, en försämring med . Denna beräkning avutrikeshandelns ulfall ger tillsammans med de angivna förändringarna iförsörjningsbalansens övriga delposter lill resultat allbruttonationalproduktens tillväxt 19711972 beräknas bli drygt 3,5 o/o.Prognosen innebär att en omkastning i flera avseenden kan väntas ske avbalansläget i ekonomi. Vad gäller den inrebalansen kan en påtagUg förbättring av läget på arbetsmarknaden påräknas somgemensamt resultat av den ökning som emotses av den totala produktionen och denbetydande arbetstidsförkortning som träder i kraft fr. o. m. ingången av 1972.Vad gäller den yttre balansen pekar prognoserna på en avsevärd försvagning avbytesbalansen. Den förstärkning som uppnåddes 19701971 beräknas sålunda fallabort till mer än hälften. Till en del kan omslageti bytesbalansen återföras på en försämring av bytesvillkoren Uksom på detförhållandet alt den mera imporlinten-siva delen av efterfrågan återigen väntasbli mer expansiv. Tillgången på kapacitet i form av arbetskraft ochanläggningar skulle emellertid knappast utgöra hinder för en ytterligareexportökning och därmed för en mera positiv bytesbalans 1972. Att en sådan inteställs i utsikt och att exportökningen väntas bli tämligen blygsam kan väl tillnågon del bero på en försiktig bedömning från sida, 1 Preliminär nationalbudget 17 men är i huvudsak något som klart följer av denmåttliga efter-frågetillväxt som 1972 väntas inom i aUmänhet ochinom för svensk export vikliga avsättningsområden i synnerhet såsom iDanmark, och . Glappningen mellan svensk och internationellkonjunklurfasning, vilken 1971 medverkade till en starkt positiv omkastning iden svenska bytesbalansen slår 1972 tillbaka i motsatt riktning. Svagheten hos denåterhämtning av den internationella ekonomiska utvecklingen som väntas 1972 hardelvis sin grund i de anpassningsproblem för handeln och betalningarna somberörts i det föregående. Härutöver har även förefallit befogal all räkna meden förhållandevis svag tillväxt för näringslivets investeringar och det kaninte anses uteslutet att en sådan tendens delvis kan hålla i sig också efterdel att en mera normal ökningstakt allmänt sett återställts för produktion ochefterfrågan. påverkasinvesteringsviljan inom industriländer oförmånligt av attkapacitetsutnyttjande och produktivitetsutveckling försvagats och lönsamhetendärutöver försämrats i och med alt prisinflationen visat tecken alt mera änkostnadsinflationen avta i styrka. Om det under sådana omständigheter skulledröja innan näringslivets investeringar för del blir en påtagligtillväxtfaktor, kan del bli desto mera betydelsefullt hur den offentligt styrdaefterfrågan utvecklas. 1972 synes denna allmänt komma att påverkas i expansivriktning, men i etl något längre perspektiv kunde del förmodas att en beståendekostnadsinflation skulle verka återhållande på de offentliga myndigheternasstyrning av efterfrågan. Detta skulle kunna tänkas bli kännbart exempelvis 1973då även den tillämnade omsvängningen i bytesbalans skullekunna få en något mera påtagligt återhållande inverkan på . Det skulle emellertidvara djärvt att dra mera bestämda slutsatser av sådan innebörd. Del finns ocksåargument som skulle kunna anföras häremot.