prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Täckande av vissa kostnader för köttbesiktningvid kontroll-slakterier Anskaffande av visslaboratorieutrustning m. m. Veterinärstaten Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. Bidrag till djursjukvård i vissa fall Veterinärinrättningen i Statenscentrala frökontrollanstalt: Förvaltningskostnader Utrustning Bekämpande avväxtsjukdomar Statens maskinprovningarStatens växtsortnämnd G. UtbUdning och forskning Bokinköp m. m. Lantbruksdriften vid försöksstationerna m. m. Bokinköp m. m. Bokinköp m. m. Inredning och utrustning av lokaler vidjordbrukets högskolor m. m. Ersättningar tillsakkunniga i befordringsärenden, m, m. Jordbruksforskning Stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskningBidrag till till viss praktiskt vetenskapligväxtförädling Skoglig forskning Stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m. m.Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien '3 165 000 111 Förvaltningskostnader 3178 000 114 Reseunderslödför studier m. m. 114 Bidrag till vissungdomsverksamhet 500000 153297 000 H.Miljövård m. m. 124 Koncessionsnämndenför miljöskydd 1430 000 125 Miljövårdsinformation 1650 000 126 Rikskampanjmot nedskräpning 500000 127 Ersättningarvid bildande av naturreservat m. m. 9000 000 129 Vård av naturvårdsområden m. m, 8100 000 Stöd tUl idrotten: 137 Organisationsstöd m, m. 23600 000 140Miljövårdsforskning 13620 000 142Stöd liU kollekliv forskning på vatten- och luftvårdsområdet '1 200 000 142Bidrag lill kommunala avloppsreningsverk m. m. 134 000 000 144 Bidrag till miljövårdande åtgärder inomindustrin m. m, 50000 000 146 Ersättning för vissa skador av rovdjur, m. m, 960 000 316170 000 I,Diverse 148 Servitutsnämnder, m,m, 273000 148 Bidragvid förlust på grund av naturkatastrof m, m, 1000 149 Bidragtill vissa internationella organisationer m, m, 3 492 000 150 Ersättningför förvaltningen av vissa lånefonder 21000 150 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 5000 3 792 000 Summa för driftbudgeten 1 082 845000 152 Markförvärvför naturvårdsändamål, m, m, 4000 000 153 Byggnadsarbetenm, m, vid vissa för för- 4 095 000 Statens allmänna fastighetsfond 153 Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolorm, m, 25000 000 Statens utiåningsfonder 156 Fiskerilånefonden 000 156 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning av fisk m. m. 2900 000 Fondenför förlag till statsverket 158 Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö Diverse kapitalfonder Summaför kapitalbudgeten 31 996 000 Totalt förjordbruksdepartementet 1114 841 000 » Beräknat belopp Bilaga 12 till statsverkspropositionen 1972 Prop. Handelsdepartementetsverksamhetsområde omfattar förutom handelspolitik bl. a. exportfrämjandeåtgärder, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor, ekonomiskt försvar samtpatent- och registreringsfrågor. Krigsmaterielinspektionen inom departementetkontrollerar tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Under departementethör de statsägda förelagen ochAktiebolaget . Departementets budgetföreslås öka med 18 milj. kr. till 221,6 milj. kr. Den internationella ekonomiskautvecklingen har starkt understrukit det nära samband sområder mellan monetära och handelspolitiska frågor. Länder medbetalningsbalansproblem har sökt lösa dessa genom handelspolitiskaskyddsåtgärder, bl. a. importavgifter, som påverkar handeln med andra länder.Dessa frågor har stått i centrum för de internationella handelspolitiskadiskussionerna. Vid möte i idecember iriom den s. k, tio-gruppen beslutade de deltagandeländerna om nya pariteter för sina valutor. En lösning av de kortsiktigaproblemen beträffande det internationella valutasystemet har därmed uppnåtts.Frågan om det internationella betalningssystemets utformning på lång siktkvarstår emellertid att lösa. Inom ramen förtio-gruppens överenskommelse i valutafrågorna åtog sig alt avskaffa denimportavgift som landet införde . I anslutning till dessaöverenskommelser har förhandlingar inletts mellan bl. a. och denEuropeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att söka lösa vissa aktuella problemi parternas handel med varandra. Enighet synes föreligga mellanindustriländerna alt överläggningar om de långsiktiga problemen i deninternationella handeln bör kunna inledas efter det all de aktuellahandelspolitiska frågorna fått sin lösning. De förhandlingar i syfteall få lill stånd en stor västeuropeisk marknad, som inletts mellan å enasidan de Europeiska gemenskaperna och å den andra de länder som ansökt ommedlemskap samt övriga EFTA-län- 1 1972.1 saml. 1972:1 Bilaga 12 2 der,har fortsatt under del gångna året. Förhandlingarna för alla EFTA-ländernaberäknas vara slutförda , införde den 1 januari 1972särskilda tullpreferenser för . Förberedelserna för genomförandet avFN:s strategi för det andra ulvecklingsårtiondet pågår i olika internationellaorganisationer. Europeiskagemenskaperna (EEC, , Euralom) Sverigesöverläggningar med de Europeiska gemenskaperna inleddes med ett första möte på ministernivå iBryssel , I den svenska regeringsdeklaration, som lämnadesvid delta möte, framhölls alt Sverigeeftersträvar att delta i utvidgningen av de Europeiska gemenskapernagenom omfattande, nära och varaktiga förbindelser med dem under hänsynstagande lill neutralitetspolitiken, I regeringens deklaration lämnades frågan om formen förSveriges anknytning till gemenskaperna öppen. Vid mötet enades man omatt inleda utredande samtal för alt genom ömsesidigt utbyte av sakUgainformationer skapa ett mera preciserat underlag för själva förhandlingarna.Kommissionen fick i uppdrag att företräda gemenskaperna vid dessa samtal ochskulle efter överläggningarnas slut sammanfalla sina slutsatser i en rapporttill ministerrådet. De utredande samtalen ägde rum under liden december1970mars 1971, Kommissionen lämnade en rapport lillministerrådet om dessa. Vid sammanträde medulrikesnämnden redogjorde regeringen för motiven och bakgrundentill sin slutsals all ett svenskt medlemskapi gemenskapen inte kunde förenas med önskemålet om alt föra en fast neutralitetspolitik. Regeringen konstaterade att en svenskmedverkan i del utrikespolitiska samarbetet mellan EEC:s medlemsländer som utformats på grundval av den s, k,Davignon-rapporlen inte kunde förenas med den svenska neutralitetspolitiken.Detta gäller även deltagandet i en ekonomisk och monetär union som påbetydelsefulla områden innebär ett uppgivande av nationell beslutanderätt. behandling av kommissionens förslag överlämnade den den 6 september1971 ett memorandum till de Europeiska gemenskaperna, i vilket man redogör förden svenska synen på hur etl samarbete mellan och gemenskaperna skullekunna utformas på vissa centrala områden. har medutgångspunkt i kommissionens förslagdiskuterat mandatet för förhandlingarna med bl, a, . Vid sillmöte gav rådet kommissionen i uppdrag att inleda förhandlingarmed icke-kandidatländerna. Kommissionen kommer att i förhandlingarna ledas avvissa riktiinjer, som EEC:s ministerrådkommer att slutiigt fastställa . Öppningen av förhandlingarnamellan och kommissionen ägde rum i . Prop.1972:1 Bilaga 12 3 gav ut enredogörelse för EEC-samar-belels utveckling , som utarbetats inomkommerskollegium. Vidare har publicerats tremera översiktliga, halvårsvisa rapporter över utvecklingen inom EEC,vilka utarbetats av den svenska delegationen i . Ytterligare en sådanrapport, som avser , beräknas kunna ges ut i början av år1972. En studie av utrikeshandel under1960-talet mot bakgrand av marknadsbildningarna i och en studie av EEC:shandelspolitik båda utförda inom kommerskollegium gavs ut i början av år1971. översättningar av de s. k. Davignon- och Wernerrapporterna samt av resolutionenom den ekonomiska och monetära unionen har också publicerats. En redovisning avkonsekvenserna för del av att anta på olika sakområden publicerades iseptember 1971. gavhandelsdepartementet ut en pocket-bok, i vilken EEC-problemen presenteratsi kortare form. publicerar sedan imars 1971 en lidskrift, Aktuellt ihandelspolitiken, som utkommit en gång . Avsikten med dennaär alt i översiktlig form redovisa del handelspolitiska dagsläget för enstörre krets av opinionsbildare och opinionsförmedlare. Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) Det gångna årets ministermöten inom EFTAägde ram i samt i . Vidbåda mötena diskuterade ministrarna utsikterna för den bredare europeiskaintegration, som alltid utgjort EFTA:s huvudmålsättning. Frågan omEFTA-frihandelns bevarande stod också i centram för ministrarnas intresse. Debekräftade ånyo sitt starka intresse alt, som en viktig del av en utvidgad europeisk gemenskap, bevara denfrihandel, som redan uppnåtts mellan EFTA-länderna. Vid ministermötel i noteradeministrarna, alt de flesta kandidatländernas medlemskapsförhandlingar hade istort sett slutförts, och alt man kunde vänta sig alt medlemskapsfördragenkunde undertecknas . Utsikterna till avtal omförbindelserna mellan gemenskaperna och de övriga EFTA-länderna hade ocksåförbättrats avsevärt. Ministrarna hoppades att förhandlingar med detta syfteskulle inledas snart och föras så snabbt som möjligt. har underrättat om sinavsikt att tillkännage sitt utträde ur EFTA, vUket skulleträda i kraft . Med anledning härav har man inom EFTA kommitöverens om att ge och möjUghet till kortare uppsägningstid änden föreskrivna . Dessa länder har nämligen inte ansett sigförrän kunna liUkännage sin avsikt alt Prop.1972:1 Bilaga 12 4 lämna organisationen men har ändå uttrycktönskemål att frånträda konventionen som . Ministrarna uttryckte vidGenéve-mötet sin oro för att de valutapolitiska och handelspolitiska åtgärdersom vidtagits av belalningsbalansskäl kunde undergräva de framsteg som gjortsmot en minskning av hindren i världshandeln. Man hoppades därför att snaralösningar skulle kunna uppnås på det valulapolitiska området och att de infördahandelsrestriktionerna skuUe avlägsnas . Inom EFTA arbetar manintensivt med alt finna användbara lösningar på de praktiska problemen isamband med bevarandet av frihandeln inom organisationen. För detta ändamål harspeciellt studerats problemen kring ursprungsregler, konkurrensregler samtjordbruks- och fiskefrågor. Utvecklingen av detinterna EFTA-arbetet har fortsatt. Arbetet med all avskaffa sådanaicke-lariffära handelshinder, som orsakas av tvingande tekniska ochadministrativa föreskrifter, fortsätter. Överenskommelser om ömsesidigtgodkännande av provningsresultat för jordbraks-maskiner och traktorer samtgasapparatur väntas snart träda i kraft. Även arbetet på en överenskommelserörande kontroll och märkning av ädelmelallvaror är långt framskridet.Översynen av har färdigställts. Handeln medjordbruksvaror har varit föremål för sedvanlig översyn. enadesministrarna om att överväga praktiska möjligheter för att ytterligare förbättraförutsättningarna för den interna EFTA-handeln med dessa produkter, I maj 1971nåddes enighet om alt medlemsstaterna pä unilaleral basis skulle geförmånsbehandling för ell antal ytterligare jordbruksvaror i handeln mellanEFTA-länderna, har deltagitmed observatörer på ett anlal möten på expertnivå. Den 1 juli 1971upprättades ett nordiskt ministerråd med uppgift att svara för samordningen avnordiska samarbetsfrågor. Möten med ministerrådet har ägt rum iHelsingfors , i Åbo och i den 3december 1971, harbeslutat att tillsätta etl nordiskt ämbetsmannaut-skott för ekonomiskasamarbetsfrågor samt alt inleda ett utredningsarbete som syftar till konkretaförslag för alt vidareutveckla det nordiska ekonomiska samarbetet. Utskottethar lill uppgift bl, a, att ta initiativ och lägga fram förslag till åtgärderför att vidmakthålla och utveckla det nordiska ekonomiska samarbetet på olikaområden under hänsynstagande till de förpliktelser som kan följa av andrainternationella åtaganden. har vidare beslutat all ägna särskilduppmärksamhet ål miljövård, narkotikaproblem, transportfrågor och industripolitik. 1972:1 BUaga 12 5 för handel och utveckling() arbete påhandels- och utvecklingsområdet har främst ägnats åtförberedelserna för den tredje världshandelskonferensen, vilken kommer alt ägaram i under aprilmaj 1972. antog iseptember 1971 en om-fallande dagordning for konferensen. En särskildarbetsgrupp med deltagande från närmast berörda departement och myndighetersamordnar förberedelsearbetet på svensk sida. Liksom vid tidigarekonferenser äger också samråd rum mellan de nordiska länderna och inom . En proposition ominförande av särskilda tullförmåner (s. k. lullpre-ferenser) för harunder del gångna året förelagts . De särskilda tullförmånerna trädde ikrafl . Motsya-rande förmåner har införts i de flesta andraindustriländer. Inom råvaruområdet harfrågan om diversifiering av utvecklingsländernas produktion och export kommitallt mer i förgrunden. Utformningen av arbetsprogram på delta område harkunnat ske på basis av bl. a. svenska förslag. Enligt programmet skall lägga fram förslag till åtgärder på specifikaråvarusektorer. deltar frånhösten 1971 i konsultationer inom , som syftar till att utrönafÖratsältningarna för alt få lill stånd ett avtal för stabilisering avkakaopriserna. Inom har arbetetfortsatt med all klarlägga förutsättningarna för att ytterligare frigöravärldshandeln. Särskild uppmärksamhet ägnas handeln med ,tullsituationen efter Kennedyronden, icketa-riffära handelshinder och handelnmed jordbruksvaror. hardiskuterats möjligheterna alt på nytt göra en samlad attack för att minskahindren för en ökad världshandel. Vid ell informellt möte på hög nivå i iapril 1971 föreslogs från svensk sida alt förberedelser för en ny omgång skullepåbörjas och att en handelspolitisk grupp skulle tillsättas för detta ändamål.Det svenska förslaget utgjorde grunden för ingående diskussion vidGATT-sessionen och förslaget fick därvid stöd av flertaletmedlemsländer. Enighet kunde dock inte nås vid detta möte. Särskilda arbetsgrupper iGATT har granskat de handelspolitiska åtgärder som vidtagits av vissa ländersom. befunnit sig i betalningsbalanssvårigheter. har genomunilaterala bidrag fortsatt att öka stödet för och gemensammacentrum för handelsinforma-lion (ITC). har anslutit sig lill GATT.Diskussionerna om 1972:1 Bilaga 12 6 tillträde har fortsatt. Möjligheternaatt öka öst-västhandeln undersöks bl. a. inom ramen för FN:s ekonomiskakommission för (ECE). Som ett led häri bar ECE bl. a. på svensktinitiativ beslutat att ordna ett seminarium i marknadsföringsfrågor. Mot bakgrunden av deninternationella utvecklingen på handelns område har Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () beslutat tillsätta en arbetsgrupp påhög nivå med uppdrag att genomföra en ingående studie av världshandeln ochdärmed sammanhängande problem. Arbetsgruppen, i vilken ingår, harpåbörjat sitt arbete . har fortfarandebUaterala handelsöverenskommelser, huvudsakligen med de östeuropeiskastaterna. fördes förhandlingar med , ,och inom ramen för sådana avtal. Gällande långlidsavlalmed och förlängdes med . De ettårsöverenskommelsersom träffats med , och om begränsning av exportentill av vissa trikå- och konfektionsvaror har i samtliga fall förnyats.Detta gäller också överenskommelsen med om en exportbegränsning avvissa tekoprodukter från . begränsningar i importen från Formosahar kvarstått oförändrade. Däremot har vissa lättnader genomförtsinom ramen för licensförfarandel för import av vissa lekovaror frånJugoslavien. För ell stort anlal varorupphävdes kravet på imporllicens vid införsel från . Med Japaningicks en överenskommelse om inrättande av en blandad kommissionför ekonomi och handel. KrigsmaierieUnspeklionenskontroll av tillverkningen av krigsmale-teriel i landet omfattade /1972 116 icke statliga tillverkare. Tillverkningsvärdet var år1970 1 099 milj. kr. Värdena har visat en svagt nedåtgåendetendens. Vid inspektionen har ca 1350 utförselärenden behandlats . 30-lal förhandsundersökningarom ifrågasatt utförsel av krigsmateriel har lett till att framställning omutförsellicens ej ingivUs. Beviljade ulförseltillslånd avserutförsel till ett värde av ca 540 milj. kr, I beloppet ingår 255 milj. kr. somavser utförsel till av flygmaleriel. Medelvärdet avkrigsmaterielexporten var 177 milj. kr. 1972:1 BUaga 12 7 Maj:l beredde år1971 tUlfälle att avge yttrande över riktlinjer förkrigsmaterielexport. godkände de förordade riktlinjerna (prop. 1971:146, UU 21, rskr 343). De båda statligaföretagen ocb Aktiebolaget ökadesin omsättning . Penninglotterielsintäkter av loltförsäljningen ökade i förhåUande lill med 12 »/o till428 milj. kr. (383)' Omsätlningsökningen berodde främst på att det under år1970 påbörjade försöket med en ny lotteriform med förenklatdragningsförfarande, s. k. nummerlotterier, fortsatte och utökades under år1971. Sex nummerlotterier anordnades mot två och 3,0 milj. (1,2)lotter såldes. I det lotteri där dragning sker , såldes 16,9 milj.(16,7) lotter. anordnades ett särskilt lotteri förkuhurella ändamål. I detta lotteri såldes 214 109 (236 802) lotter. Avbruttoomsättningen beräknas 211 milj. kr. (187) tillfalla statsverket. Häravutgöres 29 milj, kr, (27) av lolterivinstskalt. Omsättningen hosTipsljänsl uppgick under verksamhetsåret 1/7 1970 30/6 1971 lill 492 milj, kr,(384), Till statsverket inlevererades 253 milj, kr, (190) därav 49 milj. (37) i form av lolterivinstskalt och 61 milj. kr. (48) i form av radskatl.Omsättningsökningen uppgick sålunda lill 33 »/o. Under liden 1/7 197131/121971 har omsättningen fortsatt att öka och uppgick lill sammanlagt 271 milj.kr., motsvarande en ökning av 33 »/o jämfört med samma lidsperiod . I november 1969tillsattes exportfrämjandeutredningen med uppgift att utreda frågor omexportfrämjande verksamhet. utökades uppdraget till att ävenomfatta frågan om statens slöd till de svenska utlandshandelskamrarna.Utredningen har framlagt etl preliminärt förslag om nybasorganisation för den exportfrämjande verksamheten. De exportfrämjandeåtgärderna kommer att behandlas i en särskild proposition tUl vårriksdagen.Ifrågavarande anslag las i avvaktan härpå upp med oförändrade belopp. För del statliga slödeltill textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetandeglasinduslrin är uppgjort ett fyraårigt (för den manuellt arbetandeglasindustrin treårigt) stimulansprogram, vUket även innefattar vissautbildningsåtgärder. Utöver detta programenliga stöd har underinnevarande budgetår beviljat 2,5 milj. kr. för exportfrämjande ändamål tilltextil- och konfektionsinduslrierna saml den manuellt arbetande glasindustrin.För nästa budgetår beräknas en ökning med 2,5 milj. kr. till 7,2 milj. kr. 1 Siffror inom parentes gäller närmastföregående verksamhetsår. 1972:1 Bilaga 12 8 Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Enligt förordnanden som meddelats avKungl. Maj:t och godkänts av har 29 §§ allmänna prisregleringslagenägt tillämpning den 28 augusti 1970den . Med slödav lagen beslutade sålunda Kungl, Maj:t om prisstopp för viktigare livsmedel (SFS 1970: 512), Den 9oktober 1970 beslutade Kungl, Maj:t om allmänt prisstopp (SFS 1970: 552), Underår 1971 har prisstoppetstillämpningsområde begränsats i olika omgångar (SFS 1971: 18, 187, 682,757 och 1033). Utvecklingen av konsumentpriserna visadeunder relativt måttliga stegringar. Efter höjningen av mervärdeskattenvid låg konsumentprisindex istort sett stilla , vilket visar altprisstoppet haft avsedd effekt. De avtalade höjningarna avjordbrukspriser och löner tilläts i viss utsträckning slå igenom i prisbildningen. oktober1970november 1971 steg konsumentprisindex med knappt 3 Vo, om man bortser fråneffekten av höjningen av mervärdeskatten. Tillämpningen avbestämmelserna om prisstopp har ankommit på statens pris- och kartellnämnd. Sedan prisstoppet upphörde den31 upprätthåller nämnden enligt särskilt uppdrag av Kungl. Maj:len utvidgad och intensifierad prisövervakning. Det ökade reformarbetetpå det konsumenlpolitiska området fortsätter. Del är inriktat på att stärkakonsumenternas ställning i förhållande lillproduktions- och dislribulionsföretagen, bl. a, genom ett vidgatkonsumentskydd, och på att genom effektivare konsumentupplysning hjälpahushållen alt bättre utnyttja sina resurser. Den 1 januari 1971trädde lagen (1970: 412) om otillbörlig marknadsföring i krafl. Med stöd avdenna lag kan reklam- och andra marknadsföringsåtgärderförbjudas, om de bedöms vara otillbörliga mot konsumenter eller näringsidkare.Lagen (1970: 112) om förbud mot otillbörliga avtalsvillkor trädde i krafl den1 juU 1971. För tillämpningen av nu nämnda lagar svarar marknadsrådet ochkonsumentombudsmannen. En förstärkning av konsumentombudsmannens kansliföreslås. har i maj 1971avlämnat betänkandet (SOU 1971: 37) Konsumentpolitik riktlinjer ochorganisation. 1 betänkandet föreslås bl. a. en omorganisation som innebär attell centralt konsumentverk inrättas. I samband därmed upphör enligt förslagetstatens konsumentråd, och varudeklarationsnämnden.Förslaget kommer all behandlas i särskild proposition. har vidare lagt framett betänkande (SOU 1971: 86) Bilen ochkonsumenten, som f, n, remissbehandlas. Affärstidslagen hari överensstämmelse med förslag av affärstidskom-miltén i betänkandet (SOU 1971:33) Fri affärstid upphört att gälla vid utgångenav , Det innebär, alt detaljhandeln får möjlighet alt Prop.1972:1 BUaga 12 9 anpassa öppethållandeliderna till konsumenternasbehov. En nämnd har tillsatts med uppgift att undersöka följderna avaffärslidsregleringens slopande för de handelsanställda samt för pris- ochstruklurutvecklingen inom handeln. Vissa andra frågor påinrikeshandelns område utreds f, n. Sålunda behandlas glesbygdernasförsörjning med kommersiell service av glesbygdsutredningen, som inom kortkommer att lägga fram ell delbetänkande i ämnet. Även butiksetableringsulredningenväntas lägga fram ett belänkande . De meraövergripande frågorna om struktur och service i handeln behandlas avdistributionsulredningen. beslöt inovember 1969 att inrätta en kommitté för konsumenlpolitiska frågor. har bildats en arbetsgrupp för jämförande varaprovning och enarbetsgrupp för varudeklarationer. Rapporter från arbetsgrapperna har avgivilshösten 1971. En jämförande översikt av konsumentpolitiken i medlemsländernahåller på alt utarbetas. Resultatet av arbetet skall redovisas före den 31juli 1972. Rå-del skall därefter besluta om kommittén skall bli permanent. För verksamheten inompris-, konkurrens- och konsumenlområdel föreslås en anslagshöjning med . De anslag, vilka berörs av konsumentutredningens förslag, har iavvaktan på särskild proposition förts upp med oförändrade belopp. Överstyrelsen förekonomiskt försvar har på Kungl. Maj:ts uppdrag bedrivit s.k.miljöstudier. En första redovisning av resultatet av dessa studier, som skallbedrivas fortlöpande, lämnades . Departementschefen har den 10september 1971 uppdragit åt överstyrelsen att redovisaen komplettering av planeringsunderlaget bl. a. med synpunkter på krav medhänsyn till uthållighet och försörjningsstandard. Överstyrelsen /71 på Kungl. Maj:ls uppdrag en förstudie rörandelångsiktsplanering inom del ekonomiska försvaret. En rapport om resultatet avförstudien har redovisats . Under /72har tillkallats särskilda sakkunniga för alt utreda olika metoder för allupprätthålla en liUfredssläUande beredsk.ip inom varuområden som har väsentligbetydelse för försörjningen. Förslag rörande försörjningsberedskapen förteko-varor och skodon väntas bli förelagda riksdag. deltar i detinternationella samarbete som på patent-, varumärkes- och mönsterområdel pågårinom världsorganisationen för den' intellektuella äganderätten (),och , Är 1970 Prop.1972:1 Bilaga 12 10 godkändessamarbelsavtalet , den s, k, PCT-planen, som innebären minskad belastning på nyhetsgranskande pa-tentverk. Planen beräknas förSveriges del få praktisk effekt tidigast mot slutet av 1970-talel. Sverigedeltar i överläggningar med EEC och andra inbjudna länder om att upprätta ettgemensamt patentverk för behandling av palentansökningar med Internationellagranskningsinsti-lutet i som central granskningsorganisation. har deltagit vid utarbetandet av ett nyttklassificeringssystem för patent.