prop · FV0329 · 1972-12-31 00:00:00 — SCBanser det väsentligt att en balans uppnås mellan de bägge delarna och att detsker en samordning dem emellan. finner det angeläget attinstitutet ger de socialpolitiska frågorna en central ställning. Om densocialpolitiska forskningen behandlas som ett komplement till forskningen omarbetsmarknadspolitiska frågor finns det enhgt kommittén en uppenbar risk föratt arbetsmarknadskomponenten i den sociala strukturen överbetonas. Samhällsvetenskapligafakulteten vid i finner att forskningen enligtförslaget skulle komma att alltför mycket inriktas på övergripande arbetsmarknadspoUtiskafrågor på bekostnad av forskning som direkt utgår från det sociala arbetet medgrupper och individer. Nära samband med frågan omförhållandet mellan arbetsmarknadspolitisk och socialpolitisk forskning harfrågan om målet för den socialpolitiska forskning som skall bedrivas vidinstitutet. här att den forskningsom i första hand skall tillgodoses gäller socialpoUtikens målsättning,innehåll och effekt, dvs. hur den enskilda människan eller olika socialagrupper påverkas av reformer och hur samhället omdanas av de socialpohtiskaåtgärderna. Självfallet kan man härvid inte bortse från de ekonomiskaaspekterna men dessa bör enhgt nämnden inte prioriteras mera än som erfordras fören allsidig belysning av forskningsresultaten i deras helhet. Också konsistorietvid högskolenheten i anser att huvuduppgiften bör vara att spåra ochidentifiera mänskhga problem som resultat av samhällsförändringar. Deekonomiska aspekterna på sociala problem har enligt konsistoriets bedömningfått en oproportionerlig tyngd i de föreslagna riktlinjerna för institutetsverksamhet. Närdet gäller avvägningen mellan grundläggande och mera tillämp-ningsinriktadforskning i institutets verksamhet ansluter sig bl. a. UKÄ, , statens medicinska forsknings- 1** 1972. råd, expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor, , TCO och SFS till organisationskommitténs förslagatt institutet med sina fasta resurser främst skall ägna sig åt grundläggandeteori- och metodutveckling och åt frågor av mera övergripande karaktär. SACOstryker under att det vore olyckligt om existens blev heltberoende av beställningsforskning. TCO betonar angelägenheten av att enteoretisk referensram för den sociala forskningen utvecklas. Flera instanserinstämmer i organisationskommitténs bedömning att en grundläggande teori- ochmetodutveckling vid institutet är en förutsättning för att detta skall kunnafå och genomföra forskningsuppdrag. Även och anser att väsenthgt större resurser bör ges åt grundläggandeforskning med sikte på teoribildning m. m., detta under förutsättning att dentillämpade forskningen inte blir eftersatt. Organisationerna ställer sigemellertid tvekande till behovet av en »enhethg teoretisk referensram». å sin sida anser att kommittén alltförstarkt framhävt forskningsinsatser av grundläggande karaktär. Enligt styrelsensmening bör den helhetssyn som uppnås genom en integrering av socialpolitiskaoch arbetsmarknadspolitiska aspekter i forsknings- och utvecklingsarbetetkonkretiseras genom en kraftfull satsning på i första hand tillämpad forskning.Också och stryker under vikten av attforskningen inriktas på praktiska tillämpningar. LO anser att institutetsforskningsprojekt måste genomföras med stark anknytning till den praktiskasocial- och arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Svenska landstingsförbundetbetonar anknytningen till praktisk socialvårdarbetsvärd. ser det som önskvärt att kontakten mellan forskningen och debeslutsfattande organen förstärks och finner en inriktning av institutetsverksamhet mot uppdragsforskning angelägen. Flera instanser, bl. a. de närmast berörda ämbetsverkensjälva, framhåller vikten av att medel för forsknings- och utvecklingsarbeteoch därmed för uppdragsforskning inom det sociala området i ökad omfattningställs till myndigheternas förfogande. Flertalet remissinstanser ställer sig positiva tillförslaget att institutet skall ha till uppgift att i kontakt med berördamyndigheter och organisationer verka för en samordning av den socialaforskningen. a. UKÄ och statens medicinska forskningsråd påpekar betydelsenhärav med hänsyn till den nuvarande splittringen av forskningen. Servicekommitténser som en huvuduppgift för institutet att skapa överblick över, samordna ochinitiera forskning samt medverka till nyttiggörande av svensk och utländskforskning i det praktiska socialpolitiska utvecklingsarbetet. och ställer sig dock tveksammatill samordningstanken. a. , och arbetsmiljöutrednihgen strykerunder att samordningen inte får innebära att institutet tilldelas någon överordnadställning när det gäller den sociala forskningen i landet. De två ämbetsverkenbetonar forsknings- och utveckhngsarbetets roll i verkens egen planering.Svenska arbetsgivareföreningen och ,arbetsmiljöutredningen, arbetsmedicinska institutet, LO, TCO och taralla upp behovet av samverkan och arbetsfördelning mellan institutet försocial forskning, arbetsmedicinska institutet och när det gällerutveckling av den arbetsvetenskapliga forskningen. SCBser ett nära samarbete mellan institutet och SCB när det gäller insamling avdata som underlag för institutets undersökningar m. m. som mycket angeläget föratt dubbelarbete skall undvikas. Statensråd för samhällsforskning framhåller att en förutsättning för godaforskningsresultat vid institutet är ett nära samarbete med såväl forskningsrådetsom de samhällsvetenskapliga institutionerna vid universiteten. UKÄanser att till samordningsfunktionen självfallet bör höra att vid behov sökainitiera önskad forskning på andra håll än vid institutet. Ocksåsocialstyrelsen anser att till institutets uppgifter bör höra att aktivera densociala forskningen vid universitet och högskolor, bl. a. genom förmedling avforskningsuppdrag. Åtskilliga instanser framhållervärdet av att institutet på olika sätt medverkar i utbildning och därmedunderlättar kontakter av ömsesidigt värde mellan den målinriktade socialaforskningen och utbildningen inom de berörda områdena. UKÄ, ,, TCO och SFS ansluter sig till organisationskommitténs förslag attinstitutets medverkan här i första hand skall avse forskarutbildning, medaninsatserna i grundläggande utbildning skall begränsas till medverkan i uppläggningenav kurser m. m. Flera instanser bl. a. , ,TCO och SFS stryker under vikten av att rekryteringen av socionomer tillforskarutbildning underlättas. I sammanhanget betonas från främstuniversitets- och högskolemyndigheter att förläggningen av institutet tillStockholm inte får medföra sämre möjligheter för studerande på övriga orter attkomma i åtnjutande av kurser och handledning inom de berörda områdena. TCO anser att denyrkesinriktade studiekurs i arbetsmarknadsteknik med personaladministration viduniversitetet i för vilken i fortsättningen bör anordnas av . LO anser däremot attstudiekursen bör vara knuten till det nya institutet, eftersom den gertillfälle till kontinuerlig kontakt mellan forskare och yrkesverksamma medpraktiska erfarenheter. AMS anser det angeläget att den utbildningsverksamhetsom initierats av vidareutvecklas av detnya institutet. ställer sig positivt tillinsatser från institutetssida när det gäller att utveckla mer teoretiskt inriktad utbildning för demsom är verksamma inom den sociala sektorn. Organisationskommitténsförslag beträffande informations-, dokumentations- och serviceuppgifter förinstitutet möter i huvudsak inga erinringar i remissyttrandena. Statskontoretanser det dock angeläget att stryka under behovet av samordning och planeringav dokumentationsservicen till rätts- och samhällsvetenskaplig forskning,statlig och ävensom intresseorganisationer oavsettexisterande traditionella gränser mellan dokumentations-, biblioteks- ocharkivväsen. Statskontoret föreslår att formerna för en utbyggd dokumentations-och bibhoteksservice för social forskning blir föremål för ytterligare överväganden.UKÄ vill särskilt framhålla vikten av att institutet fortsätter och utvecklarden dokumentation som påbörjats av och samarbetskommitténför social forskning. UKÄ delar kommitténs uppfattning att institutet intedirekt bör tillföras andra bibhoteksresurser än som fordras för att täcka etteget mer behov. 2.3Den närmare inriktningen av institutets forskning 2.3.1 Kommitténframhåller fyra slag av forskning där ökade insatser är angelägna och för vilkainstitutet skulle kunna spela en roll genom egen forskning eller genomforskningssamarbete med andra institutioner. Kommittén beskriver härvid olikaforsknings- eller problemområden utan att närmare ange vilken analysmetod,ämnesinriktning etc. som bör användas men stryker under behovet av en bredinfallsvinkel när det gäller att behandla olika problem. Detta kan innebäradels att flera olika discipUner bör vara representerade i ett forskningsprojektkring ett visst problemområde, dels att flertalet av de berörda forskningsområdenamåste bidra med sina resultat för att man skall få fram en intressantbelysning av en viss fråga. Av speciellt värde är möjligheten att genominstitutets uppbyggnad kunna belysa olika frågor utifrånarbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska utgångspunkter samt möjligheten attintegrera makro- och mikroaspekter. Defyra slag av forskning som kommittén utan inbördes rangordning framhållerär följande. Vissagrundläggande begrepp inom arbetsmarknadspolitiken är inte klart definierade(»full sysselsättning», »arbetslöshet», etc). Det finns sålunda ett behov avatt vidareutveckla den traditionella arbetsmarknadsteorin, vad gäller bådeutbud och efterfrågan på arbetskraft. Tillde väsentligaste problemen på dagens arbetsmarknad hör utstöt-ningsmekanismerna.Det finns ett behov av forskning kring de faktorer som ligger bakom att vissatyper av arbetskraft stöts ut från arbetsmarknaden och har svårt att tasig in igen, medan andra har svårt att absorberas på arbetsmarknaden. För att effektivtkunna angripa denna typ av problem behöver man ökad kunskap om hur bl. a.tekniska och strukturella förändringar och olika slags lönepolitik påverkardels sysselsättningen för olika grupper, dels arbetstillfällenas utformning. Föratt man skall få ett grepp om de faktorer som styr inkomstfördelningen behövsforskning kring prisbildningen på olika produktionsfaktorer, inte baraarbetskraft utan också kapital och mark. Genomvalet av arbetskraft och fördelningen av arbetsuppgifter åstadkommer man selektionsprocessersom skapar differentierade sociala miljöer. Forskning kring hithörande problemär angelägen. För institutets del bör denna forskning kring arbetsmarknadensmikroaspekter väsentligen röra de problem som hänger samman med den socialpolitiskaoch arbetsmarknadspohtiska inriktningen. Ett viktigtforskningsområde är studiet av de processer i samhället som ger upphov tillsociala problem och av socialpolitikens samhälls-förändrande effekter. En ökadkunskap om sociala processer och om sambandet mellan mikro- och makroaspektersamt en fördjupad analys av de teorier och begrepp som ligger till grund förbedömning av dessa processer är nödvändig för planering av förebyggandeinsatser och styrning av sociala förändringar. Inom socialvården efterlyserman forskning om sociala insatser på mikronivån (åtgärds- och behandhngsforskning).Man behöver metoder och modeller för åtgärder och behandling som är teoretisktunderbyggda och praktiskt prövade. En central uppgift är att studera de metodersom används i det sociala arbetet med individer, familjer och grupper medsärskilt beaktande av de nya behandlingsformer som håller på att växa fram. Ettområde som är starkt försummat är forskning om arbetsmarknadspolitikensverkningar på ekonomin som helhet, dess effekt från stabiliseringssynpunkt ochdess relation till penning- och finanspolitiken. Det framstår som nödvändigtatt studera dessa faktorer för att få bättre underlag för en bedömning av denlämpligaste avvägningen mellan arbetsmarknadspohtiska, finanspolitiska ochpenningpolitiska åtgärder och mellan selektiva och generella åtgärder. Detbehövs en fortsatt metodutveckling och forskning kring cost-bene-fit-analysensanvändbarhet för utvärdering av arbetsmarknadspoUtiska åtgärder frånresursfördelningssynpunkt. Detmåste betraktas som en mycket angelägen forskningsuppgift att utarbeta metoderför utvärdering inom det socialpolitiska området. Utvärderingsforskningenmåste börja med en analys av socialpolitikens målstruktur och därvid ävenbelysa dess oUka målkonflikter. Först därefter kan man med framgång angripaproblemet om utvärdering av olika socialpolitiska mikro- och makroåtgärder. Somunderlag för prioriteringar inom det socialpolitiska området behövs detforskning kring om och hur cost-benefit-analysen kan tillämpas påsocialpolitiska åtgärder. Somett komplement till cost-benefit studier behöver man, med utgångspunkt i andravetenskapliga metoder, utforma modeller för utvärdering av sociala insatser påindivid- och gruppnivå. Enuppgift för forskningen är vidare att i samarbete med avnämarna och fältet fåtill stånd en systematisk, löpande insamling av relevanta data, så att en kontinuerliguppföljning av den sociala verksamheten blir möjlig. Behovetav tvärvetenskapligt angreppssätt är speciellt stort i fråga om vissaproblemområden. Undersökningarav olika särgruppers situation och studier av hur problemfall och särgrupperuppkommer och av hur olika socialpolitiska åtgärder förändrar och påverkargruppernas situation är angelägna liksom studier av låginkomstproblematiken,analys av de bakomliggande mekanismerna och försök att finna metoder att påverkainkomstbildning och levnadsförhållanden. Denhittills sämst tillgodosedda delen av fördelningsforskningen gäller denövergripande teoretiska forskningen. Sysselsättningsfrågorna inom befolkningenbör prioriteras högt, varvid arbetsmarknadsaspekten dels behöver fördjupas medkvalitativa frågeställningar, dels kompletteras så att även andrasysselsättningar än förvärvsarbete belyses. Forskningenkring den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har varit så gott som obefintlig.Inte heller har man bedrivit forskning kring erfarenheterna av EEC:sarbetsmarknad och deras tillämpbarhet vid någon form av samordning ochintegration mellan EEC och de nordiska länderna. De ekonomiska och socialakonsekvenserna av en stor europeisk arbetsmarknad och den svenskaarbetsmarknadens relation till denna har knappast analyserats alls. Ettviktigt område är även den svenska invandringspohtikens ekonomiska och socialakonsekvenser. Konjunkturinstitutetanför att i förslaget arbetsmarknads- och socialpolitiska forskningsområdenoch potentiella projekt radats upp bredvid varandra utan egentliga försök tillprioritering. Stor vikt måste fästas vid processen för prioritering inom denföreslagna vida ramen för institutets verksamhet och förslaget ger här förliten vägledning. Man kan enligt överväga en vissbegränsning av ramen för verksamheten, bl. a. utifrån synpunkten att det härvidgår att uppfylla åtminstone lågt ställda krav på prioritering ochsammanhållning. En närmare precisering av det nya institutets framtidaverksamhet och av formerna för prioriteringen synes i alla händelser behövlig.Frågan är om inte dessa avvägningar representerar en första uppgift förinstitutet så att ett mer exphcit förslag kan bli föremål för diskussion. UKÄanför att institutet bör få stor frihet vid den närmare utformningen avverksamheten och att statsmakterna endast i allmänna termer bör angeämnesområdet för de högre tjänsterna vid institutet. och anser att tjänsterna ibasorganisationen endast bör fördelas på arbetsmarknadspolitisk resp.socialpolitisk forskning och inte närmare specificeras i fråga om sininriktning. En mera projektinriktad organisation bör eftersträvas. Idet följande exemplifieras i första hand synpunkter av mera generell karaktärpå organisationskommitténs förslag till centrala forskningsområden förinstitutet och på den närmare inriktningen av institutets forskningsverksamhet. Socialstyrelsenframhåller att forskning rörande de processer i samhället som skapar behov avsocialpolitiskt förebyggande åtgärder är angelägen liksom analyser avmålstrukturen och belysning av grundläggande målkonflikter i det socialaarbetet. Styrelsen delar också organisationskommitténs uppfattning omangelägenheten av att institutet utarbetar metoder för utvärdering inom detsocialpolitiska området. finnerdet utomordentligt angeläget att få fram instrument för utvärdering av desociala effekterna av samhällsförändringar av ekonomisk, arbetsmarknads- ochutbildningskaraktär. Också A MS stryker under vikten av utvärderingsforskning. Familjepolitiska kommitténframhåller att det familjepolitiska stödet är av så stor omfattning att det börvara självfallet att analysen av var stödåtgärderna bör sättas in ochutvärderingen av deras resultat ägnas stor uppmärksamhet inom den socialpolitiskaforskningen. anser åtgärds- och behandlingsforskning väsenthg menifrågasätter om det nya institutet bör bedriva sådan forskning. Institutionermed mera direkt patientanknytning lämpar sig enligt rådets mening bättre fördenna typ av forskning. stryker under vikten av att samhällets socialpohtiska åtgärderså långt möjligt får generell karaktär och utformas utifrån en helhetssyn på desvenska bakgrundsfaktorerna. Denna helhetssyn bör enligt förbundet varavägledande vid allt forsknings- och utvecklingsarbete som berör denprimärkommunala socialvårdens åtgärds- och behandlingsarbete. Statenshandikappråd och handikappinstitutet betonar att den sociala forskningens interdisciplinärakaraktär i hög grad gäller handikappforskningen. Det är därför önskvärt atthithörande problem ges utrymme i det nya institutets program. anför att vid överväganden om den fortsatta utbyggnaden avinstitutet både behovet av forskning rörande alkoholbrukets sociala sidor ochkraven på samordning av alkoholforskningen inom oUka ämnesområden böruppmärksammas. Kriminalvårdsstyrelsenanför att vissa av de av kommittén föreslagna uppgifterna för institutet harspeciellt intresse för styrelsen. Med hänsyn tUl institutets bredaverksamhetsområde är det emeUertid risk för att de forskningsuppgifter somdirekt eller indirekt har betydelse för kri-minalpohtik och kriminalvård kommeri skymundan. Därför får inte tillkomsten av institutet medföra någoninskränkning av på andra håll befintUga resurser för kriminalvetenskapligforskning. Liknande synpunkter framförs av kommittén för kriminologiskbehandlingsforskning. klientelundersökning rörandeungdomsbrottsligheten anser att institutets befattning med kriminologinväsentligen bör begränsas till de socialpohtiska och arbetsmarknadspolitiskaaspekterna. Samarbetsorganet för åtgärder mot ungdomsbrottslighetenifrågasätter om inte institutet eller ev. annan instans bör få som direktuppdrag att bedriva målinriktad forskning på viktiga områden som äreftersatta, bl. a. rörande kriminaliteten och dess skadeverkningar. konstaterar att samtliga de av organisationskommittén föreslagna»tyngdpunkterna» tangerar invandrarfrågor. Verket delar åsikten att dessafrågor kräver en tvärvetenskaphg belysning och anser att forskningen iinvandrarfrågor bör ägnas ökad uppmärksamhet. konstaterarmed tillfredsställelse att kommittén på flera håll i sin beskrivning avangelägna forskningsområden tar upp frågor kring invandringen. Statenskonsumentråd framhåller det nära samband som finns mellan åtgärder avtraditionellt socialpolitiskt slag och konsumentpohtiska åtgärder och utgårfrån att en nära samverkan kommer att etableras mellan institutet och det nyakonsumentverket. Bostadsstyrelsenanser med hänsyn till det starka sambandet mellan bostadsförhållanden ochövriga sociala förhållanden att även bostadssociala frågor, som saknas ikommitténs beskrivning av arbetsuppgifter för institutet, bör tas upp viddetta. Arbetarskyddsstyrelsen,och stryker undervikten av forskning rörande arbetsmarknadens mikroaspekter, d. v. s. rörandebl. a. förhållandet mellan arbetsmiljö och social miljö i allmänhet ocharbetsmiljöns effekter på individens sociala situation. och framhållerforskningsbehoven när det gäller makronivån bl. a. beträffande utvärdering avinsatserna inom arbetsmarknadspoUtiken och anser alt det vore oklokt ominstitutet därutöver skulle »inmuta» arbetsmarknadsfrågor på mikronivå. Även PA-rådetanser bl. a. med hänsyn till redan existerande forskningsinrättningar att makrofrågornabör prioriteras i institutets forskningsverksamhet. TCO anser att kommitténinte tillräckligt beaktat den roll arbetsmarknadens organisationer spelar pådet arbetsmarknadspolitiska området. Lönebildningens problem bör enligt TCOvara ett område som är väl lämpat för tvärvetenskaplig forskning vid institutet. Enligtstatskontoret finns det anledning att överväga en starkare inriktning avinstitutets forskning på kommunernas medverkan i det samhälleligareformarbetet, t. ex. rörande samspelet mellan stat och kommun i denekonomiska politiken och samhällsplaneringen. 2.4Institutets organisation m. m. Kommitténföreslår att institutet skall ledas av en styrelse i vilken olika intresseninom institutets område är företrädda. Arbetsmarknadens parter och denoffentliga sektorns ansvariga organ bör sålunda vara företrädda i styrelsen. Idenna bör även ingå minst tre aktiva forskare, företrädesvis medsamhällsvetenskaplig inriktning. Dessutom bör, liksom tidigare vid institutetför arbetsmarknadsfrågor, institutets föreståndare ingå i styrelsen. Med dennabakgrund bör styrelsen bestå av 1315 personer, samtliga utsedda av Kungl. Enav professorerna vid institutet bör fungera som föreståndare. Ledamöternai styrelsen inkl. föreståndaren bör utses för av . Styrelsens uppgift blirenligt kommittén att bestämma inriktningen och omfattningen i stort avinstitutets verksamhet efter riktlinjer som och Kungl. Styrelsen bör också avgöra alla frågor av större ekonomiskbetydelse och besluta eller avge förslag om tjänstetillsättningar. Itjänstetillsättningsärenden bör styrelsen vid behov kunna tillkalla särskildasakkunniga. Institutetför arbetsmarknadsfrågor hade vid sidan av styrelsen en Kommittén har med hänsyn till denföreslagna breda sammansättningen av styrelsen inte velat föreslå att denna typav organ institutionahseras för det nya institutets del. Kommittén förordar att ett institutskollegium bildas förden interna ledningen av institutet. Institutskollegiet bör i princip besluta ide frågor som inte avgörs av styrelsen. Kommittén anser att institutet, med hänsyn till dessstarka anknytning till de arbetsmarknads- och socialpolitiska områdena ochtill den föreslagna breda förankringen i intressena på dessa områden, bör lydadirekt under Kungl. Kommitténs förslag i fråga om institutets styrelsetillstyrks i huvudsak. för samhällsforskning liksom vissauniversitetsmyndigheter anser dock att styrelsen bör ha ett dominerande inslagav aktiva forskare, detta för att institutets oberoende ställning gentemotavnämare och uppdragsgivare skall markeras. Också statens invandrarverk anser attinslagetav forskare i styrelsen bör vara större än vad som föreslagits. SFS anser detangeläget att styrelsen får ett stort inslag av representation föruniversitetet och socialhögskolor och önskvärt att även yngre forskare ochstuderande i forskarutbildning får representation. tillstyrker förslagetom en bred sammansättning av styrelsen men anser att detta aktualiserar vissaprincipiella frågor beträffande ansvarsfördelningen mellan styrelsen och institutetsforskare. UKÄ finner mot bakgrund av erfarenheterna av styrelsen , som bestått främst av företrädare förberörda myndigheter och organisationer, inte anledning att förorda någon annanprincip för sammansättningen av det nya institutets styrelse. , LO och TCO anser attde anställda vid det nya institutet bör vara representerade i styrelsen. Frågan om styrelsens befattning med ärenden rörandetillsättning av professorer o. d. vid institutet har berörts i vissa yttranden. hävdar att man med det föreslagnatillsättningsförfarandet där styrelsen spelar en avgörande roll löperrisken att meriteringen hos de sökande kommer att väga alltför lätt och attavnämarintressen blir utslagsgivande för tillsättningen.