prop · FV03126 · 1972-12-31 00:00:00 — att partiet var berett att acceptera de fördelnings-grander, som föreslogs ipropositionen, men alt frågan om en lämplig och riklig utformning av detaUmänna partistödet för tiden därefter enligt mening närmareborde övervägas. anförde isitt utlåtande (1965: 44) bl. a. följande: I propositionen har angetts fyraprinciper, som bör ligga tiU grund vid ulformningen av ett system för statsstöd åt politiska partier, nämligen att bidrag utgår endast tUl partier som har elt inte obetydligt stöd i väljaropinio nen, manifesterat i allmänna val, att bidragen beräknas schematiskt och fördelas enligt fasta regler som inte tillåter någon skönsmässig prövning, att bidragens storiek sätts i relalion lill partiernas styrka, och att någon statlig kontroll av hur medlen används inte skall före komma. Utskottet ansluter sig till vad sålunda anförts i propositionen.--- Det anförda innebär inte, att det ipropositionen framlagda förslaget enligt utskottets mening skulle kunna nufastställas som en i aUa delar för framtiden ombblig ordning. Väl kan de fömtangivna fyra grundprinciperna inte överges, men systemets närmare detaljutformningtorde böra bli föremål för översyn, sedan erfarenhet vunnits av dess praktiskatillämpning. Med anknytning till propositionens förslag om årlig omprövningav bidragens storlek och tiU motionerna I: 816 och II: 970 vUl utskottet därför förorda, attfördelningsreglerna underkastas en fömtsättningslös översyn, sedan nödvändigerfarenhet erhållits av deras tUl-lämpning. I en reservation av sex ledamöterav utskottet (tre från foUcpartiet och tre från ) hemstäUdes omavslag på pro-pKjsitionen. I en aiman reservation av en ledamot frånfolkpartiet hemstäUdes om avslag i förening med begäran om en skyndsamulredning om utformningen av ett statligt partistöd. Efter en omfattandedebatt i kamrarna följde utskottet och statiigt partistöd infördesfr. o. m. (rskr 452). 2.3 1966 och riksdagar Vid 1966 och riksdagar väcktes ett par motionersom hade avseende å stö- det tiU de poUtiska partiema. Dessa motioner innebar ihuvudsak en upprepning av vid riksdag intagna ståndpunkter. Efleravslyrkan från avslogs molionema av rUcsdagen. Vid 1967års riksdag väcktes ookså motioner (1967: I: 592 av ,, m.fl. och 1967:11:769 av , foUcpartiet) med hemstäUanatt måtte dels besluta att genomföra en automatisk reglering avbidraget tiU riksdagspartiemas kostnader för grappkanslier, dels uppdra åtstyrelsen för att framlägga förslag angåendekonstmktionen av en sådan automatik. I sUt utiåtande 1967:39 behandladebankoulskoltet bl. a. de nu aktueUa molionema, varvid utskottet anförde attriksstaten upptog ett relativt stort antal anslag till privataorganisationer av olika slag. Med längre eller kortare meUanmm anpassadesdessa anslag i många faU med hänsyn tiU pris- och lönestegringar för att bidragensreala värde inte skuUe urholkas. Någon automatisk anpassnmg tUl exempelvis löneutvecklmgentorde däremot, vad gäUde dylika anslag, inte förekomma. Enhgt utskottetsmening borde någon automatisk reglering inte heUer äga ram när det gäUde bidragtiU kostnadema för riksdagspartiemas grappkanslier. Utskottet erinrade i sammanhangetom att någon sådan automatik inte förekom i fråga om bidrag tUl de poUtiskapartiema. Utskottet hemsläUde därför att molionema inte måtte föranleda någonrUcsdagens ålgärd och följde även i delta f aU utskottet. 2.4 Genomförandet av kommunalt partistöd Ett antal ledamöter av både första och andra kammaren fråncenterpartiet motionerade vid riksdag om att rUcsdagen skuUe uttalaatt bevUjande av anslag tUl politiskt parti för bedrivande av informationoch opinionsbUdning var en angelägenhet för kommunema (1968:1:451 av herrarTorsten , och samt1968: II: 561 av herrar och i ).Motionerna behandlades av (1968: 33) som fann att fråganom en vidgning av den kommunala kompetensen i förevarande hänseende bordenärmare utredas. Tre ledamöter av utskottet (aUa från )reserverade sig och yrkade avslag på motio-nema. följde utskotteLEfter en närmare utredning inom framlades vid 1969års riksdag förslag tUl lag om kommunalt partistöd (prop. 1969: 126). Därföreslogs att borger-Uga primärkommuner och landstingskommuner genom ensärskUd lag skuUe tiUäggas befogenhet att länma ekonomiskt bidrag tUl politisktparti, som beslut om bidrag avsåg, var representerat i kommunensfullmäktige respektive . Beslutet skuUe enligt lagförslagetinnehålla att bidrag utck tiU varje sådant parti med samma belopp för varjeplats som partiet hade i den representativa för-samlingeiL Imotioner yrkades dels avslag på propositionen <1969: II: 1231 av , foUcpartiet), dels att bidrag skuUe kunnautgå retroaktivt till parti som inte varit men genom valet blev representerati den kommunala församlingen (1969: I: 1064 av herrar ochMattsson samt 1969: II: 1227 av herrar i Skärstad och iHeden, aUa ), dels att bidrag skuUe utgå med visst belopp lika föraUa partier och med visst belopp i förhåUande tUl antalet mandat. Somgmndbelopp föreslogs både (1969: L 1076 av herrar , foUcpartiet,och , samt 1969: II: 1245av herrar och , samma partier) och av totala bidragssumman(1969:1: 1077 av herrar , och samt II: 1246 av herrar Nordstrandh, , i GäddvUc ooh ,aUa moderata samlingspartiet). I Ukalydande partimotioner från vänsterpartietkommunis-tema (1969:1: 1078 och 1969: II: 1244) angavs inte någonuppdelning. En majoritet i bestående av tio ledamöter från mcxlerata samlingspartiet,och ansåg sig i huvudsak kunna godta det framlagdaförslaget tUl lag om kommunalt partistöd men yttrade beträffande fördelningenav delta följande (1969: 36): Olika meningar har framkommit om de grunder, somhär gäller för fördelningen av ett kommunalt partistöd. Propositionen föreslåren mot mandatantalet proportioneU fördelning. I tre par motioner har istäUet föreslagits, att viss del av stödet skall utgå som ett för aUa partierlika stort grundbidrag. Utskottet finner starka skäl tala för den senarelösningen. Åtskilliga av de kostnader partiema har för sininformationsverksamhet inom kommunema är oberoende av partiernas storlek. Somskäl mot en konstmktion med lika grundbidrag samt tilläggsbidrag iförhållande tiU mandatantalet har i propositionen anförts att den kan främjapartisplittring. Denna synpunkt är emellertid knappast bärkraftig, när detgäller den kommunala verksainheten. En konstmktion med grandbidrag ärenligt utskottets mening bättre ägnad än propositionens förslag att åstadkommaen aktiv informationsverksamhet och därmed vidareutveckla den kommunalademokratin. Gmndbidragen bör lämpligen, som föreslagits i motionerna 1:1076och II: 1245, utgöra en fjärdedel av det totalabidragsbeloppet. Tio ledamöter (aUa socialdemokrater) yrkade i enreservation helt bifaU tiU propositionen och ansåg att utskottets yttrandebort haft bl. a. följande lydelse: Utskottet tiUstyrker att kommunema ges rätt attlämna bidrag tUI politiska partier på sätt föreslås i propositionen ochavstyrker sålunda motionen II:1231 i vilken yrkats avslag päpropositionen. Då det gäUer den närmare utformningen av regler om kommunaltpartistöd är det angeläget att fasthålla utgångspunkten, att syftet är attöka medborgamas möjligheter tUl information inte att gagna partiema i och försig. Det är också naturUgt att inte utan starka skäl, som direkt anknyter tiUde kommunala förhållandena, göra avvikelser från vad som gäller i fråga om detstatliga partistödet. Med hänsyn härtiU avstyrker utskottet motionerna 1:1064och II: 1227, i vilka föreslagits att bidrag skaU kunnautgå även för valår tUl parti som då inte är men genom valet blir representerati den kommunala församlingen. Utskottet finner också att en fördelning avbidraget i direkt proportion till antalet mandat är bestämt att föredraga fränden angivna utgångspunkten. De förslag om att en viss del av anslagen skaUfördelas likamellan partierna som gmndbelopp, lka framförts i övriga motioner, bör sålundaavvisas. Utskottet viU särskUt erinra om att det som skäl för en sådankonstruktion av det StatUga partistödet anfördes, att den skuUe gynnapartisplittring. Denna synpunkt är gUtig även i detta sammanhang. 2.5Justeringen av det statliga partistödet med hänsyn till införandet avenkammarriksdagen Vid1970 års riksdag iframlades i statsverkspropositionen (prop. 1970: 1 bU. 79) förslag angående ändring av grandema för det StatUga stödet tUl depoUtiska partiema. Förslaget innebar att fr. o. m. skuUe för rätt tiUsådant bidrag gäUa att partiet deltagit i senaste val tiU och därvidvunnit mandat. Bakgranden tUl detta förslag var det valsystem som tiUämpas fr.o. m. för val tiU den nya enkammarriksdagen, enUgt vUket system mandatendast kan tUldelas parti som fått antingen minst fyra % av röstema i hela landeteUer tolv % av röstema i en valkrets. Med hänsyn tiU dessa spärregler ansågsdet inte filmas anledning att fömtom kravet på representation i behålla den tidigare bestämmelsen om att ett parti, för att erhåUa statiigtstöd, vid det senaste valet måste ha fått minst två % av röstema i landet, övergången tiU enkammarriksdag innebar vidare att antalet mandat i riksdagenminskade från 384 till 350 . I statsverkspropositionen förordadespå grand härav att bidragsbeloppet per mandat och kalenderår räknades upp frånförat 60 000 tUl . Nägon större total höjmng av det statUga stödet tUlde poUtiska partierna innebar inte denna uppräkning. Två motioner väcktes med förslag tiU annanfördelning av det statiiga bidraget än den i statsverkspropositionen framlagda.Enligt det ena motionsförslaget (1970:740 av herrar och i öskevik,) borde reglema utformas så, att partier som uppnådde minst två% av samtUga avgivna röster i landeterhöU stöd som svarade mot bidraget för ett riksdagsmandat ()oberoende av om partiet blev representerat eUer uite och partier som uppnådde2,, respektive fick bidrag svarande mot två, tre respektive fyrariksdagsmandat. TiU partier som uppnådde mer än fyra % borde utbetalas ettgmndbidrag motsvarande bidraget för fyra riksdags-mandat och därjämte bidragper mandat i enUghet med de i statsverkspropositionen angivna grandema. EnUgtdet andra motionsförslaget (1970: 525 av herrar i ochFridolfsson i , bägge moderata samlingspartiet) borde av detstatUga partistödet fördelas Uka meUan de i representerade partiemaoch resterande belopp i enUet med dittills gäUande regler. I sitt utiåtande(1970: 14) anslöt sig tUl propositionens förslag ochavstyrkte moticmema. Två reservationer avgavs, dels av sju ledamöter (fyrafrån och tre från ), vilka anslöt sig tiU de synpunktersom anförts i den förstnämnda motionen, dels av tre ledamöter (aUa frånmoderata samlingspartiet), vUka anslöt sig tiU det andra motionsförslaget,dock med den ändringen att en fjärdedel av bidraget i stäUet för somföreslagits i motionen skidle fördelas lUca meUan de i riksdagenrepresenterade partiema och återstoden efter antalet mandat. På förslag av bankoutskottet (1970: 68) beslöt 1970års riksdag att höja bidragen tiU riksdagspartiemas kostnader för grappkansUerfrån tidigare 3 000 respektive per mandat och år tUl 3 500 respektive5 , varvid som fömt det högre beloppet skuUe utgå tiU partigmpp som intevar företrädd i regeringen (rskr 339). Femmotioner väcktes vid riksdag angående bidragen från det aUmänna tUl dejxjUtiska partiema; tre av motionerna rörde det statiiga och två av motionemadet kom- Beträffande det statUga stödet anförde herrar ,, , och , moderata samUngspartiet (1971:523)att väsenthga kostnader för partierna i stort sett var oberoende av anlaletrUcsdagsplatser, varför det nuvarande mandatbidraget borde kompletteras medett gmndbidrag tUl partigrapper som nått över fyra % av röstema i hela landet,erhålUt utjämningsmandat och därmed kunde betraktas som rikspartier.Gmnd-bidraget föreslogs uppgå tiU en mUjon kr och parti, vilket utgjordeungefär en sjättedel av hela det statiiga partistödet. Vidare borde detövervägas om en del av grandbidraget skuUe ulgå tiU parti som fått ett stortantal röster men inte nått den andel som gav utjämningsmandat. I motion 1971:46 av i (moderata samUngspartiet) yrkades såvitt nu är avintresse att en ny typ av partistöd borde införas, så utformat atl delkompenserade oppositionspartierna för aUa automatiska fördelar somregeringsinnehavet hävdades innebära. Varje i representerat parti sompasserat fyra %-spärren föreslogs erhålla ett gmndbidrag. TiU detta ändamålborde avsättas av det disponibla partistödsbeloppet. Resten av deltaskuUe fördelas meUan de berättigade partiema på så sätt, alt parti som ej varrepresenterat i regeringen erhöU högre bidragsbelopp än regeringsparti.Om en uppräkning skedde av partistödsbeloppet kunde kansUstödet tUl riksdagspartiernaupphöra att utgå. Den tredje motionen angående det statUga partistödet var enpartimotion kom-munistema (1971:229). I denna motionföreslogs bl. a. att skuUe uttala sig för en översyn av gäUanderegler för det statliga partistödet, innebärande elt genomförande av principenom ett grandbidrag för varje parti plus ett belopp i förhåUande tUl partiemasstyrka. Vidare föreslogs att rUcsdagen uttalade sig för att en uppräkning avden totala ramen för anslagsgivningen skedde och alt regier utformades enligtvilka även poUtiska riksorganisationer, som inte erhåUit mandat i ,fick möjUghet att erhåUa partistöd. erinrade isitt betänkande (1971: 27) om de fyra principer som enUgt prop. 1965: 174borde Ugga tiU grund för ulformningen av ett system för statsstöd åt poUtiskapartier. Vidare erinrade utskottet om att det i sitt av godkändautlåtande (1965: 44) anslutit sig tiU vad som anförts i propositionen men uttalatatt detaljutformningen av fördelningsreglerna inte då kunde faststäUas som eni aUa delar ombblig ordning utan fick underkastas en förutsättningslös översynsedan nödvändig erfarenhet erhåUits av reglernas tUlämpning. Utskottet anser att det nuvarandesystemet i slort sett fungerat tillfredsstäUande. Sedan det statiigapartistödet infördes har emeUertid många förhållanden som har betydelse för systemetsutformning ändrats. Sålunda har kommunema genom en särskUd lag fått möjlighetatt anslå medel till de politiska partiema. Genom den partiellaförfattningsreformen har övergång skett till enkammarriksdag, och ett nyltvalsystem införts. Vidare har förslag framlagts till ett särskilt stöd tilldagspressen, vUket kommer alt behandlas senare vid årets riksdag. Utskottetfinner tiden nu vara mogen för den översyn av fördelningsreglerna, somförutsattes vid det statliga partistödets tillkomst. Denna översyn bör ske medskyndsamhet. Som förutsattes bör den vara förutsättningslös men ha som utgångspunktde ovan nämnda fyra grundprinciperna. För en allsidig bedömning av partistödetsstorlek och fördelning är det av vikt att i görligaste mån få kunskap om hurpartistödet hittUls använts och hur partierna nått allmänheten med sin information. I motioner har yrkats att detnuvarande, efter mandatantal utgående bidraget bör kompletteras med ettgmndbidrag för varje parti. Som motivering härför har anförts attinformations-och administrationskostnader till stor del är oberoende avpartiels storlek. Vidare har yrkanden framförts alt även politiskt parti somfått ett stort antal röster utan att uppnå mandat i skall få ettvisst reducerat belopp i partistöd. Den av utskottet förordadeutredningen bör vara oförhindrad att ta upp dessa och andra frågor rörandepartistödet. Utskottet vill härvid framhålla att frågan om grandbidrag måsteses mot bakgrand av att utgiftema för partiernas verksamhet bl. a. är beroendeav deras möjligheter att sprida information, exempelvis genom pressen. Vid översynen bör övervägas dentotala kostnadsramen för partistödet, varjämte bör beaktas de kostnadsmässiga konsekvenserna av ifrågasattaändringar i gäUande regler. Ledamöterna av utskottet frånmoderata samlingspartiet, och reserverade sig underanförande: Som framhållits bl.a. i motion1971:523 är vissa grundläggande kostnader för partiema i stort sett oberoendeav hur många riksdagsplatser de har. Dit hör t. ex. utgifter för informationsmaterialtill väljarna och vissa delar av personal- och administrationskostnaderna. Detär därför angeläget att redan nu komplettera det nuvarande bidraget, somfördelas efter antalet mandat i , med ett gmndbidrag. Det är inte rimligt att ytterligareuppskjuta denna reform, som gör fördelningen av det statliga partistödet merrättvist . Av detta skäl kan vi ansluta oss till kravet i motion 1971:523 att utöver bidraget per mandat anslå 1 mUjon kronor som grundbidrag tUlvarje riksdagsparti som erhållit utjämningsbidrag. Starka skäl talar vidare för attdel av grundbidrag bör utgå för parti som fått ett stort antal röster men intenått den andel av valmanskåren som ger utjämningsmandat. Ett avtrappatgmndbidrag skulle kunna minska den ekonomiska tröskeleffekten av 4-procent spärren.I god tid före nästa val bör besluta om en sådan regel. Maj: t till nästa års riksdag lägga fram förslag till bestämmelser omavtrappningsregjer. Som tidigare nämnts väcktes vid1971 års riksdag också två motioner rörande det kommunala partistödet. I motion1971: 541 av m. fl. () framhölls alt vissainformationskostnader avseende spridandet av partiemas kommunalpoUtiska förslagvar desamma oberoende av partiets mandatantal i kommunens fullmäktige, varfördet kommunala partistödet tiU viss del borde bestå av ett tUl aUa partier medsamma belopp utgående grandbidrag. Detta borde uppgå tiU en fjärdedel av helabidraget ehUgt motionärerna. Vidare ifrågasattes om aUa i fullmäktigeföreträdda partier skuUe ha rätt tiU grandbidrag och föreslogs en spärregel,knuten antingen tiU respektive partis andel av det totala antalet avgivnaröster eUer lUl det totala antalet ledamöter i kommunfullmäktige eUerlandsting. Den andra motionen (1971: 549 av herrar och ,båda moderata samUngspartiet) innehöU argument för att den nu- varande bidragskonstruktionen skuUe missgynna de småpartiema och bidraga tiU en från demokratisk synpunkt inte önskvärdkonservering av partistrukturen. Vid ändring av lagen borde enligtmotionärerna beaktas att gmndbelopp rimUgen inle borde utgå tiU tUlfäUigagmpperingar av den art som lokalt kunde förekomma främst vid de primärkommunalavalen samt att gmpp som erhöU kommunalt bidrag borde tiUhöra politiskorganisation med större förankring. (1971: 28)hänvisade i sitt betänkande tiU det avgivna betänkandet om detstatliga partistödet. Vid tillkomsten av lagen omkommunalt partistöd uttalades från sida att det var naturligt attinte utan starka skäl, som direkt anknyter till de kommunala förhållandena,göra avvikelser från vad som gäUer i fråga om det statliga partistödet. AUmänenighet råder också numera om att samma huvudprinciper bör gälla för detkommunala partistödet som för det statiiga. Utskottet anser det därför varalämpligt att frågan om reglema för kommunalt partistöd upptas tiU övervägandegemensamt med fördelningsreglerna för det statliga partistödet. I detta lägebör inte nu ta stäUning tiU de i motionema aktualiserade frågorna omgmndbidrag och spärregler. Även i detta faU reserverade sigledamöterna av utskottet från moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet. De skäl som därvid åberopades var följande: I vår reservation om det statligapartistödet har vi framhållit att vissa gmndläggande kostnader för partiema istort sett är oberoende av hur stora partierna är. Vi förordade därför införandetav ett gmndbidrag lika för aUa partier som erhållit utjämningsmandat iriksdagen. Då man bör sträva efter likartadehuvudprinciper så långt möjligt för det statliga och det kommunala partistödetbör därför reglema för det kommunala partistödet ändras därhän att ettgrundbidrag utgår tUl i fuUmäktige företrädda partier. Eftersom det vid val tiUkommunfullmäktige f. n. inte finns någon regel motsvarande spärr-regeln om 4procent av de röstande för representation i får eventuellaavtrapp-ningsregler ges en annan utformning för det kommunala partistödetDärvid kan en kom- pletteranderegel införas om att parti med mycket Uten fullmäktigerepresentation inteskall vara berättigad till helt grundbidrag. Såväl i fråga om det statUga som det kommunalapartistödet följde utskottet med knapp majoritet 1972års vårriksdag visade också partistödsfrågoma ett betydande intresse. SålundaframhöUs i en partimotion (1972: 294) från moderata samlingspartiet attnuvarande StatUga och kommunala partistöd, vUket fördelas i förhåUande tiU detantal mandat som respektive parti har i riksdag, fullmäktige och landsting, varorättfärdigt tUl sm konstruktion. Starka skäl talade för en ändring av i vartf det statUga partistödssystemet anfördes i motionen. Såväl det statUga som detkommunala partistödet borde tiU betydande del utgå som gmndbidrag, lUca stortför varje parti som erhåUit representation. Detta borde eiUigt motionärernasmemng vara en riktpunkt för partistödsutrednmgens arbete. Däremot borde intetidningspressens ekonomiska villkor ooh tidningamas eventueUa sympatier fördet ena eUer andra poUtia partiet blandas in i frågan om partiemasfinansiering hävdade motionärerna. Liksom väcktes vid en motion på ifrågavarande område vUken undertecknats av en ledamotfrån vardera moderata samlingspartiet, centerpartite och foUcpartiet(1972:797 av herrar , . Fiskesjö, , och , moderata samlingspartiet). Argumentation och yrkanden var i huvudsakdesamma som i motion 1971: 523 och de borgerliga reservationerna tiU konstitutionsutskottetsbetänkanden 1971:27 ooh 1971: 28. motion yrkades dock attgrandbidraget skuUe sättas tUl 1,5 nuljon kr per parti och år i stäUet för tiUen toUjon kr och föreslogs att det stadiga partistödet skuUe höjas tUl ettårligt belopp av 32 mUjoner kronor. Motionärerna påpekade att sistnämnda belopptmgefär motsvarade en uppräkning av bidraget tiU de poUtkka partierna i enlighet med konsumentprisindex uppgång sedan partistödet infördes är 1965.Vidare hemsläUde en ledamot från foUc- partiet,, (motion 1972:169) att skuUe räkna upp det statUgapartistödet tiU 35 mUjoner kr och besluta att av beloppet utgicksom gmndbidrag, lika för aUa i rUcsdagen representerade partier som erhåUitutjämningsmandat. Det yrkades också att likartade regler skuUe införas förpartistödet på det landstings- och primärkommunala planet samt förordadesavtrappningsregler av innebörd att partier, som inte fått representation it.ex. , ändå erhöU en del av ett grandbidrag. I sitt betänkande i anledning av dels Kungl. Maj:ts framställning i stalsverkspro-positionen för /73 om oförändratanslag tiU statUgt partistöd (prop. 1972: 1 bil. 4 sid. 83), dels ovannämndamotioner hänvisade tiU att partistödsutredningen den 7april 1972 enats om vissa huvudprinciper beträffande den StatUga och denkommunala bidragsgivningen tUl partiema (1972:27). Dessa huvudprinciper anförde utottet tUlgodosåg i det väsentiiga motionäremas synpunkter.Utskottet hade inhämtat att en proposition på gmndval av partistödsutrednmgensförslag skuUe komma att föreläggas höstriksdag. I awaktan på behandlingenhärav borde enUgt utskottets mening anslag tiU statUgt partistöd bevUjas enligtKungl. Maj: ts förslag och motionema inte föranleda någon åtgärd.Utskottets ställningstagande, som var en-häUigt, biföUs av . Partifinansieringeni vissa främmande länder Partistödsutredningenhar bedömt det vara av intresse att inhämta uppgifter om förhåUandenautomlands med avseende på bidragsgivning frän det aUmänna tiU politiskapartier. Information har skaffats beträffande partifioansieringen i denordiska länderna, , ooh . Detinsamlade materialet, som endast redigerats av utredningen, har erhåUits viautrikesdepartementet. Detta departement svarar sålunda för sakinnehåUet.Uppgiftema avser förhåUandena i respektive land under slutet av ochbörjan av 1972. förhåUande tUl utgående belopp,träder ökningen i kraft fr. o. m. första kalendermånaden efter den, undervilken valet ägde rum, medan en minskning får verkan först fr. o. m. fjärdekalendermånaden efter den, under vilken valet skedde. Vid ändringar som hararman gmnd än foUcetingsval tiU-lämpas motsvarande regler.