prop · FV0367 · 1972-12-31 00:00:00 — Ökade insatser krävs för att förbättra förutsättningarna attutnyttja dessa möjUgheter pä ett meningsfullt sätt. Klart äremellertid att permissioner och överföring frän sluten till öppen anstalt börkomma till användning endast i fall dä det finns utsikter att det primärasyftet med åtgärderna, dvs. den dömdes resociaUsering, kan förverkligas. Sätorde vara förhällandet beträffande den ojämförligt största delen av deintagna. Men pä våra fångvärdsanstal-ter finns ett begränsat antal personer somhar begått grova brott och som måste antagas utnyttja förmåner av detta slagför att avvika och möjligt fortsätta med lönande brottslig verksamhet.För dem kan reglerna om permissioner och vård i öppen anstalt inte rimligen tillämpaslika liberalt som för övriga intagna. De skälsom alltså i vissa fall talar för en restriktivare tillämpning av reglema ompermission och placering på öppen anstalt synes även böra beaktas vidtillämpningen av bestämmelserna om villkorlig frigivning, framför allt däreglerna om frigivning efter halva strafftiden. Risken för fortsatt brottslig'verksamhet är uppenbarligen särskilt stor bland dem som tidigare ägnat sig åten organiserad och inkomstbringande grov brottslighet. Detta bör särskiltbeaktas vid bedömningen av förutsättningarna för resocialiseringen. S. k, hälftenfrigivningtorde därför endast i undantagsfall vara motiverad beträffande dem. De härdiskuterade kriminalpolitiska frågorna har fått ökad aktuahtet främst genom attnya former av grov brottslighet under senare är har vunnit insteg här i landet.Utmärkande för denna kriminalitet är att den i mänga fall bedrivs yrkesmässigtoch utgör led i en organiserad verksamhet, att den ofta begås av personer somsaknar annan anknytning till än som följer av att de begär brott häroch att brottsligheten även i övrigt är av mer eller mindre internationellkaraktär. Den grova illegala narkotikahanteringen, som i stor skala förser densvenska marknaden med narkotika, intar en framträdande plats i detsammanhanget. Hit hör också internationella bedragarligor som för kortare ellerlängre tid förlägger sin verksamhet till . De som är djupast involverade i den typ av kriminalitetsom jag här syftar på tillhör en grupp av brottslingar som i mängaavseenden skiljer sig från majoriteten av dem som vi återfinner pä våra fängvärdsanstalter.Det är personer som i planeringen av sin brottsHga verksamhet noga kalkylerarmed såväl riskerna för upptäckt som möjhghetema att genom avvikande undandrasig verkställigheten av det frihetsberövande som väntar om de bUr upptäckta.Många är till skillnad frän det övriga brottslingsklientelet inte åtkomliga fören aktiv kriminalvård, baserad pä sociala stödåtgärder m. m. Med hänsyn tillderas bestämda attityd till fortsatt brottslig verksamhet är förutsättningarnaför en positiv påverkan genom skilda kriminalvårdsåtgärder i dessa faU överhuvud taget ytterst begränsade. Det är därför frän kriminalpolitiska synpunkteri allmänhet av mindre betydelse om de kommer i åtnjutande av vård i öppenanstalt, permissioner och tidig villkorlig frigivning i samma utsträckning somannars bör vara normalt. Ett väsentligt syfte med att döma dessa personer tilllångvariga frihetsberövanden måste därför vara - förutom att tillgodoseallmänpreventiva hänsyn att för avsevärd tid hindra dem att fortsätta sinbrottsliga verksamhet. Frihetsberövandet måste med andra ord i första hand fåkaraktären av en skyddsåtgärd. Mot dennabakgrund vUl jag understryka det angelägna i att lagöverträdare som ägnat sigät en organiserad eller systematisk krimineU verksamhet och beträffande vilkasamhälleliga stödåtgärder inte kan förväntas ha nägon effekt, inte beviljaspermissioner eller får förmånen av värd i öppen anstalt i samma omfattning somhittills. I fråga om denna kategori av intagna bör man vara särskilt uppmärksampä rymningsfaran och risken för fortsatt brottslighet av speciellt samhäUsfarlignatur. Att riskerna är särskilt påtagliga när den dömde saknar egentUganknytning till är uppenbart. Vad jag sagt om placering på öppenanstalt gäller även i fråga om korttidspermission som sker utan betryggandebevakning. Genomförandetav en mera restriktiv praxis i fråga om permissioner och placering pä intagna innebär att det måste ske en differentierad bedömningsom i enskilda fall kan ställa den beslutande myndigheten inför mycket grannlagaavgöranden. Det är angeläget att en ändrad tillämpning följer så långt möjligtenhetliga riktlinjer. Med hänsyn härtill anser jag att frågor om placering iöppen anstalt och om korttidspermission för det nu ifrågavarande kUentelet ifortsättningen bör handläggas av och inte som f. n, avkriminalvårdsdirektör (eller beträffande permission i vissa fall styresman föranstalt). Att formellt genom författningsbestämmelser begränsa de uppgifter,som sålunda bör anförtros , till enbart det khentel förvilket en strängare bedömning är påkallad, synes emellertid praktiskt ogörligt.Den enda praktiskt genomförbara lösningen är att föreskriva att det skallankomma pä att besluta i frågor om korttidspermissionoch placering i öppen anstalt beträffande alla som har dömts till frihetsberövandepåföljd av viss mmsta varaktighet. Gränsen bör enligt min mening lämpligensättas vid fängelse eUer internering med en minsta tid av två äreller däröver. emellertid ges möjlighet attbeträffande enskilda intagna delegera beslutanderätten till kriminalvärdsdirektör. Ettgenomförande av en sådan ordning kräver inte någon lagstiftning men förutsätterändringar i kungörelsen (1964:630) med vissa föreskrifter rörande tillämpningenav lagen om behandling i fångvårdsanstalt. Fråga om sädan ändring torde senarefä anmälas för Kungl. Också närdet gäller villkorlig frigivning är det angeläget att möjligheterna till frigivningefter halva verkstäUighetstiden tUlämpas med största återhållsamhet i fråga omlagöverträdare som undergår långvariga fängelsestraff för grovnarkotikabrottslighet eller i övrigt för grova brott som utgör led i enyrkesmässigt eller pä annat sätt i organiserade former bedriven kriminellverksamhet. Särskilt gäller detta lagöverträdare som saknar fast anknytningtill . Jag anser mig kunna förutsätta att kriminalvårdsnämnden, som ärensam behörig att pröva frågor om villkorlig frigivning för det klientel jaghär åsyftar, kommer att beakta de av mig framförda synpunkterna vid sintillämpning av reglerna om villkorlig frigivning och särskilt dä reglerna om s,k, "hälftenfrigivning". Någon ändring av gällandeförfattningsbestämmelser i ämnet behövs inte. Den nya ordningen för prövning av vissa ärenden omplacering pä öppen anstalt och permission kommer att medföra en ökad belastningpå administrativa resurser. Efter samråd med chefen förjustitiedepartementet föreslår jag därför att en förstärkning av styrelsen skermed en tjänst som avdelningsdirektör och viss biträdespersonal. Kostnadernahärför uppgår till . och kan bestridas frän andrahuvudtitelns förslagsanslag . Som ett särskUt medel för att bekämpa den illegalanarkotikahanteringen antog är 1969 telefonavlyssningslagen, sommedger att telefonavlyssning används under förundersökning, när det finns skähgmisstanke mot någon för grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling som haravsett narkotika, Lagens giltighetstid har förlängts och gäller nu tillutgången av . Av den redogörelse som nu har lämnatframgår, att lagen har tillämpats efter samma principer som under föregåendeår. har domstol beviljat tillstånd attavlyssna 44 personers telefoner. Avlyssningstiderna har i allmänhet varatmellan en och . har med hjälp av avlyssningen etttiotal välorganiserade försäljningskedjor kunnat sprängas, I någralandsortsstäder har som resultat av telefonavlyssning tillförseln av narkotikafrän temporärt så gott som helt kunnat stoppas. Hundrataletpersoner har till följd av telefonavlyssning kunnat gripas och delges misstankeom narkotikabrott. Större delen av dessa har numera lagförts och dömts förbrotten. Det framgår vidare av redogörelse att stora kvantiteter illegal narkotika - mestadels centralstimulantia- har smugglats och/eller sålts av dem som varit föremål för telefonavlyssningeller avslöjats med hjälp av avlyssning. En grov uppskattning ger vid handenatt de kedjor, som har avslöjats, smugglat och/eller handlat med 700 000 - 1000 000 kapslar centralstimulantia, dvs. 200 å ren substans. bedömer fortfarande den rådandesituationen som svårbemästrad. har det blivit allt meraklart att den grova narkotikabrottsligheten styrs av välorganiserade smuggHngs-ochdistributionssyndikat. Enligt talar allt för att man även ifortsättningen kommer att behöva telefonavlyssning som ett hjälpmedel ispaningsarbetet. Samtliga remissinstanser har tillstyrkt en förlängning av lagensgiltighetstid. Vad som har anförts i framställningoch under remissbehandlingen visar enligt min mening att möjligheten tilltelefonavlyssning använts restriktivt och med urskiljning och att tillämpningenstår väl i överensstämmelse med vad som förutsattes vid lagens tillkomst. Av skrivelse framgår atttelefonavlyssningen har bidragit till att en rad organiserade smugglings- ochförsäljningsligor har kunnat avslöjas. Konventionella spaningsmetoder kan inteanses ge tUlräckliga möjligheter att kontrollera den grovanarkotikabrottsligheten. Ansträngningarna att spåra finansiärerna och destörsta langarna pä narkotikamarknaden är fortfarande av största betydelse. Jagförordar därför att telefonavlyssningslagens giltighetstid förlängs pä ,alltså till utgången av . Den illegala handeln med narkotika är i stor utsträckninginternationell. Detta belyses klart i framställning förvilken jag redogjort tidigare i avsnitt 3,1, I bekämpandet av den illegala narkotikahanteringen är enav de mest angelägna uppgifterna därför att bygga ut det internationellasamarbetet. Frän svensk sida satsas ocksä hårt på detta. En friståendekonvention i FN-regi (konvention om psykotropa ämnen) som vidgar den intemationellanarkotikakontrollen till att omfatta bl. a, centralstimulerande medel och LSDhar utarbetats under aktiv medverkan frän svensk sida. Konventionen har hittillsundertecknats av närmare 40 stater, däribland , Inom socialstyrelsenförbereds f, n, förslag till de åtgärder som behövs för att skall kunnaratificera konventionen. Dessa åtgärder torde kunna genomföras . Vid en diplomatisk konferens som just pågår i Genevediskuteras förslag till ändringar allmänna narkotikakonvention.Ändringsförslagen syftar bl, a. till att skärpa den internationella kontrollen över produktionen av de narkotiska ämnen somomfattas av konventionen. första bidrag, , till en nyinrättad FN-fondför kontroll av beroendeframkaUande medel betalades in . I åretsstatsverksproposition (prop. 7 s. 207) har lagts fram förslag om enfördubbling av detta belopp för nästa budgetår. 1 regi kommer den 20-24 mars 1972ett tvärvetenskapligt symposium om narkotikaberoende att hällas. haraktivt deltagit i förberedelserna för symposiet och en svensk kommer att varageneralrapportör. Inom och Internationella tuUsamarbetsrädet harSveriges representanter arbetat för att höja dessa organisationers aktivitetnär det gäller att bekämpa den illegala handeln med beroendeframkaUande medel.Ett svenskt initiativ till nya samordnade insatser inom har föranlettInterpols generalsekreterare att lägga fram ett förslag i enUghet med detsvenska initiativet för övriga europeiska medlemsstater. Förslaget har numera genomförts,TuUsamarbetsrädet har likaså på svenskt initiativ utfärdat enrekommendation till medlemsländernas tullmyndigheter om utbyte av upplysningarbeträffande olaga trafik med narkotika och psykotropa ämnen. Mellan denordiska ländernas polis- och tullmyndigheter pägär ett dagUgt samarbete somfungerar bäde smidigt och effektivt, Narkotikafrägan har ocksä tagits upp i anslutning tillNordiska rådets senaste session i , Därviddiskuterades mellan de nordiska justitieministrarna frågan om hur man gemensamtskall kunna bekämpa den grova internationella brottsligheten, däribland denillegala narkotikahandeln, och man beslöt att undersöka möjligheterna attytterligare förstärka och samordna de nordiska polisresurserna. De nordiska kontaktmän som representerar resp. landssamarbetsorgan för bekämpande av narkotikamissbruk har sammanträtt i den17 . Därvid beslutades att det nordiska samarbete beträffandenarkotikaforskning, som t. v. skall bedrivas i form av samnordiska symposier,skall inledas med ett symposium i . Detta symposium skallavse utvärdering av olika former av vård och behandling av narkomaner. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:tdels föreslär att antaga 1) inomsocialdepartementet upprättat förslag tiU lag om ändring i narkotikastrafflagen(1968:64), 2) inomsocialdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1960:418) omstraff för varusmuggling, 3) inomjustitiedepartementet upprättat förslag tiU lag om fortsatt gUtighet av lagen(1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m. m., dels bereder tillfälle att avge yttrande 4) med anledning av vad jag har anförtom verkställighet av ådömd påföljd och om förstärkning avkriminalvårdsstyrelsens resurser, 5) med anledning av vad jag har anförtom förstärkning av resurser, om frekvensundersökningar samt omförsöksverksamhet med olika former av vård för narkotikamissbrukare. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoUutvisar. I syfte att belysa vissa kriminalpolitiska frågor rörandedet grövre brottslingsklientelet har en arbetsgrupp bestående av representanterför , riksåklagaren, och kriminalvårdsstyrelsengjort vissa statistiska undersökningar rörande personer som den 1april 1969 - dömts ti\l fängelse i minst tvä är eller tillinternering med en minsta tid av eller mera. Undersökningarna omfattar tvä huvudgrupper som särredovisas,nämligen: Personer, vars domar omfattar grovtnarkotikabrott eller grov narkotikasmuggling, enbart eller i förening med andra brott. dömdes 173 sådana personer. Samtliga dessa ingår i undersökningen. De kallas i det följande "Narkotikagruppen". Personer,vars domar omfattar enbart andra brott än grovt nar kotikabrott eller grov narkotikasmuggling. Under den angivna tidsperio den dömdes 296 sådana personer. Samtliga dessa ingår i undersökningen. De kallas i det följande "Allmängruppen". Narkotikagruppen(173 personer) AUmängruppen(296 personer) 1 Nationalitet och hemvist Av de 173 personerna i narkotikagruppen var 82 ()utlänningar. Av utlänningarna var inte mindre än 55 (2/3 av alla utlänningarna!utan hemvist i . Av de 296 personerna i allmängruppen var 76 ()utlänningar. Av utlänningarna var 26(1 /3) utan hemvist i . Till fängelse dömdes 153pers. Till internering dömdes 20 pers. () Av de 20 som dömdes till internering var 18 svenskar. Till fängelse dömdes 240 pers. () Tillinternering dömdes 56 pers. () Av de 56 som dömdes till internering var 5 5 svenskar. ' Uppgifterna i denna PM grundas pä bearbetningar ochsammanställningar gjorda av amanuen.scn (RÄ) i samarbete med bl.a. förste a.ssistenten och kriminalinspektören (RPS). men ej 3: 109 personer () men ej 4: 38 personer () men ej 7: 25 personer () 1 Anmärkning: De personer som för grovt narkotikabrott ellergrov narkotikasmuggling dömts tUl men ej var ungefär 200 ochår 1970 ungefär lika många. 4 Enbart narkotikabrottslighet i domen Av de 118 personer (svenskar och utlänningar) som hadehemvist i , dömdes 48 för enbart grovt narkotikabrott och/eller grovnarkotikasmuggling. Av de 5 5 personer som var utan hemvist i dömdesnästan samtliga, eller 5 1, för enbart dessa brott. men ej 7 7år eller mer 206 personer () 46 personer (I ) 33 personer () 5 Överflyttning till öppen anstalt (eller öppenavdelning). Dessa förhållanden har följts upp till mit- Dito Följande antal personer har överflyttats till öppen anstalt: Med hemvist: 91 av 198" () Utan hemvist: 4 av 17 ()_ Sammanlagt: 95 av 215 () En del av de dömda har börjatverkställigheten vid så sen tidpunkt att de vid uppföljningstidens slut ännuinte ifrågakommit till placering i öppen anstalt. De redovisade siffrorna ärdärför för låga för att vara rättvisande. Följande antal personer har överflyttats till öppen anstalt: Med hemvist: 32 av 112' () Utan hemvist: 9 av 45 () Sammanlagt: 41 av 157 () ' Av sammanlagt ] 18 personer med hemvist var 112beräkningsbara. 2 Avsammanlagt 55 personer var 52 beräkningsbara. Av dessa hade 6 överförts tillannat nordiskt land och 1 till mentalsjukhus. 3 Häri har inräknats 2 personer som började avtjäna straffet pä öppen anstalt. *Av saninianlast 270 personer var 207 beräkningsbara. Av dessa hade 9 överförtstill annat nordiskt land. 5 Av.sammanlagt 26 personer hade 9 överförts till annat nordiskt land. Överflyttningtill öppen anstalt har skett efter följande antal månader (häktningstidinräknad): Överflyttningtill öppen anstalt har skett efter följande antal månader (häktningstidinräknad): I- 3 4- 6 7- 9 10-12 13-15 16-18 19-21 22-24 ( ) () () () () () ( ) 18' () ' Häri har inräknats 2 personer som började avtjänastraffet på öppen anstalt. Följande antal personer, som överflyttats Följande antal personer, som överflyttats tUlöppen anstalt , har rymt: tillöppen anstalt', har rymt: Medhemvist: Utan hemvist: 3 av 32 2av 9 Medhemvist: Utan hemvist: 5 av 91 Oav 4 Från sluten anstalt har rymt 4 personer Från sluten anstalt har rymt 14 personer med hemvist och 6 personer utan hemvist, med hemvist och 3 personer utan hemvist. Permissionerna har följts upp till mitten/ Dito En del av de dömda har börjatverkställigheten vid så sen tidpunkt att de vid uppföljningstidens slut ännuinte ifrågakommit tUl permission. De redovisade siffrorna är därför för lågaför att vara rättvisande. Följande antal personer har beviljats per- Följandeantal personer har beviljats per mission: mission Med hemvist: Utan hemvist: 108 av 118 () 21 av 55() Sammanlagt: 129 av 173 () Medhemvist: 21 6 av 270 () Utan hemvist: 13 av 26() Sammanlagt: 229 av 296 () 1 De personer som överförts till öppen anstalt har genomsnittligt vistats avsevärt på sådan anstalt än på sluten anstalt. 2 Beledsagad och bevakad permission har inte medtagits. Första permission har beviljats efter föl- Första permission har beviljats efter föl- jande antalmånader (häktningstid inräknad): jande antal månader (häktningstidinräknad): Med hemvist Utan hemvist Följande antal personer har avvikit samband med permission: Följande antal personer har avvikit i samband med permission: Medhemvist: 35 av 108 () Utan hemvist: 7 av 21 () Sammanlagt; 42 av 1 29 () Medhemvist: 50 av 250 () Utan hemvist: 9 av 13() Sammanlagt: 59 av 263 () Försenad återkomst inte medräknad. Antalet personer som frigivits efter ca halva tiden, iförhällande till hela det antal personer som uppnått halva strafftiden (viduppföljningstidens slut i mitten/2): Medhemvist: 21 av 57 () Utan hemvist: 5 av 20 () Medhemvist: 66 av 144 () Utan hemvist: 4 av 10() Sammanlagt: 26 av 77 () Två tredjedels t iden Antalet personer som frigivitsefter ca 2/3 av tiden, i förhållande till hela det antal personer som uppnått 2/3 av tiden (vid uppföljningstidens slut i mitten/): Sammanlagt: 70 av 154 () Medhemvist: 10 av 14 Utan hemvist: 4 av 6 Sammanlagt; 14 av 20 () Medhemvist; 43 av 58 () Utan hemvist; 2 av 3 Sammanlagt: 45 av 61 () Beslagtagen narkotika Cannabis: Opium: gram milliliter antal tabl Morfinprep: gram milliliter antal tabl Heroin; gram milliliter antal tabl Amfetamin; gram milliliter antal tabl Fenmetralin: gram milliliter antal tabl Metylfenidat: gram milliliter antal tabl LSD: microgram milliliter antal tabl STP(glft): gram Mcskalin: gram antal tabl 20 7 446 11624 4 302,63 4 427 15 101 40 666 124 675 45 420,1 33 118,8 126 445,9 111059,56 2 228,1 1 715 4 217 1 492 4 387,5 6 069 Beslagtagen narkotika av polisen i under åren1969, 1970 och 1971. Rad Ämnen/preparat etc 18 Cannabis/Cannabisharts Motsv tills ca 3 463 800 tabl 20 Fenmetralin (Preludin) Motsv tiUs ca 669 000 tabl Metylfenidat 21 (Ritalina, "beng-rita") Opium Motsv tills ca 63 300 tabl S k "tripper" (tabl, bitar m m) STP 24 Okända preparat S k "tripper", ca 5 000 doser Insända för analys Rad Ämnen/preparat etc 18 Cannabis/Cannabisharts Motsv tills ca 670 700 tabl 20 Fenmetralin (Preludin) Metylfenidat 21 (Ritalina, "beng-rita") 23 836 11 699 Motsv tills ca 1 160 100 tabl Motsv tiUs ca 11 700 tabl Tabl, kapslar m m (sk "tripper") RadÄmnen/preparat etc Antal be- Sammanlagd kvantitet Fenmetralin (Preludin) Metylfenidat (Ritalina, "beng-rita") LSD P". )verform .x mikrogram xx 23 Okända preparat 14 125 739,7 2 469,6 307,2 93,9 x 2 856,7 + 3 753,6 244 H 1 935 marihuanacig ca 1 455 250 tabl * Varav 52,5 meskalin Därav m-bas Anmälningar,spaningsuppslag m. m. 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1 Ärenden(anmälningar) i balans vid årets början 2 Under åretinkomna ärenden (anmälningar) 3 Ärenden(anmälningar) i balans 4 Spaningsuppslag(tips) i balans vid årets början 5 Under åretinkomna spaningsuppslag (tips) 6 Obearbetadespaningsuppslag (tips) 7 Hörda personer,mis.stänkta för tillv/saluh/överl 9 Hörda personer, misstänkta för enbart innehav 15 Antal beslag avnarkotika (beslags-tillfällen) 16 Därav Cannabis/Cannabisharts(beslags-tillfällen) 17 Antal polismänsom varit .sysselsatta med spaning/utredning i narkotikaärenden (månadsarbetskrafter) 94 124 261 654 514 423 543 822 1661 4 279 6 400 4 410 4 503 94 124 261 654 514 423 491 88 296 4 121 6 430 1879 1631 2 260 4072 7 237 12 773 14 341 6 547 5 156 88 296 4 121 6 430 1669 1371 1531 903 1027 2 680 5 496 4583 2 867 2 512 47 100 246 515 437 583 411 Antalet ingår i uppgif- - 6 684 3 974 3 818 ten underrad 7 resp. 8. - 287 271 174 189 217 641 1546 2 930 2 398 2 318 63 106 268 748 1072 914 847 300 337 935 1958 2 18 62 292 902 913 1408 1342 rörande olaga befattning med narkotika fördelade påår och vissa domstolar, 1964-1970. 2 200 (ca) Domarnas fördelning på medelstyper, 19661970. Opium (Op) Centralstimulantia (CS) Cannabis (Cann) Op -H CS H- Cann LSD i komb. Propositionen ................................................................ ...... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll.............................. ...... 1 Förslag till lag om ändring i narkotikastrafflagen(1968:64) 2 Förslag tUl lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1969:36)om telefonavlyssning vid förandersökning angående grovt narkotikabrott Utdrag av statsrådsprotokollet ........... 5 1 Inledning ................................................................... ...... 5 2 Gällandebestämmelser, nuvarande ordning m, m........ 7 2.1 Narkotikastrafflagen .................... ................... 7 2.2 Lagen om straffför vamsrriuggling , , , ................ 8 2.3 Verkställighetav ådömd påföljd , ,...................... ...... 8 2.3.1 Placering isluten eller öppen anstalt ... , , , 8 2.3.2 Permissioner......................... ,........................ ...... 9 2.3.3 Villkorlig frigivning ......... ,............................ .... 10 2.3.4 Statistiskaundersökningar , , . 2.4 Telefonavlyssning................. ,................................ 11 2.5 Frekvensundersökningar ,,,,,,.............................. 12 2.6 Samarbete barnavärdsnämnd-skola-polis ......... 13 2.7 Ungdomsvårdsskolor.............................................. 14 3................................................................................... Rikspolisstyrelsensförslag i fråga om telefonavlyssning och re missyttranden över det ............................................. 14 3.1 Rikspolisstyrelsensframställning............................ 14 3.2 Remissyttrandena .............................................. 16 4 Föredraganden ........................................................ 17 4.1 Utvecklingenunder .................. 17 4.2 Samordningen avåtgärderna................................. 20 4.3 Frekvensundersökningar .................................... .... 21