prop · FV0326 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående vuxenutbildning; given Stockholmsslott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Vuxenutbildningenhar nått en betydande omfattning. Antalet deltagare i studiecirkelverksamhetenuppgick /71 till ca 1,6 milj. Inom den kommunala och statligavuxenutbildningen studerade ca 170 000 elever. I folkhögskolornaskurser deltog ca 30 000 elever, över 100 000 genomgick arbetsmarknadsutbildningoch närmare 11 000 löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Dettotala antalet deltagare i den samhällsstödda vuxenutbildningen uppgick såledestill närmare 2 milj. Desenaste årens vuxenutbildningsreformer har i första hand syftat till attunderlätta för personer med kort och bristfällig skolgång att höja sinbildningsnivå. Då folkbildningen visat sig ha särskilt stora förutsättningaratt nå ut till dessa grupper har också samhällets insatser för denna verksamhetgetts förtur. Är infördes ett särskilt till-läggsbidrag på . perstudietimme till studiecirklar på grundskolenivå i ämnena svenska, engelska,matematik och samhällskunskap. Denna s. k. prioriterade studiecirkelverksamhetär ett mycket viktigt instrument, när det gäller att tillgodose grupper somtidigare missgynnats i utbildningshänseende. Därför föreslås i propositionenatt ett särskilt bidrag på . införs till de prioriteradestudiecirklarna för administration och uppsökande verksamhet. Föratt minska kursavgifterna för handikappade cirkeldeltagare, som behöversärskilda läromedel, och för att stimulera produktion av sådana 1972: 26 2 läromedelföreslås ett särskilt bidrag på . till produktion av studiematerialför handikappade. I propositionen föreslåsatt särskilda syo-tjänster får inrättas inom den kommunala vuxenutbildningen.Under /73 bör liksom grundskolekursernaprioriteras. Gymnasie-skolkurserna föreslås öka . I propositionen behandlasockså vissa frågor angående vuxenpedago-gisk forskning och utbildning ianslutning till pedagogikutredningens förslag. Vidare föreslås nya regler förvidareutbildningen för mellanstadiets lärare. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråganangående vuxenutbildning och anför. I prop.1972: 1 (bil 10 s. 438 och 439) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /73 beräkna a) till Bidrag till driften avkommunala skolor för vuxna ett förslagsanslag av , b) till Bidrag tillstudiecirkelverksamhet ett förslagsanslag av , c) tillBidrag till studieförbund ett anslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Underde har en rad viktiga beslut fattats på vuxenutbildningensområde. I det följande kommer jag att ge en redogörelse för nuvarandeutbildningsvägar för vuxna liksom av utredningsläget på området. harönskemål om förändringar förts fram i kommittébetänkanden och skrivelser frånmyndigheter och organisationer. Pedagogikutredningenihar med skrivelse lagt fram betänkandet (SOU 1971: 24) Vuxenpedagogiskforskning och utbildning. Dessutom har utredningen publiceratexpertundersökningen (U 1971: 1) Vuxenutbildningen i , en strukturellöversikt. 'Statssekreteraren , ordförande, departementsrådet ,professorn , professorn och byråchefen . Prop.1972: 26 4 Efter remiss har yttranden avgetts av statistiskacentralbyrån (SCB), universitetskanslersämbetet (UKÄ) efter hörande avsamtliga universitet , () efter hörande av berördautbildningsanstalter , (), statens råd församhällsforskning, statens personalutbildningsnämnd (PUN), statens psykologiskpedagogiskabibliotek, , i (LO), (), kommittén för tv och radio i utbildningen (),kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX), lärarutbildningskommittén (), 1969års radioutredning (69), kommittén för försöksverksamhet medvuxenutbildning (FÖVUX), (), (), , ,akademikers centralorganisation (), (), (), () och Personaladministrativa rådet (). åt vuxna (SVUX) har överlämnatdelbetänkandet (SOU 1971: 80) Vuxna Utbildning Studiefinansiering och kommitténför försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX) har över lämnatdelbetänkandet (SOU 1972: 19) Uppsökande verksamhet för cirkelstudier inomvuxenutbildningen. Maj:t uppdrog åt skolöverstyrelsenatt komma in med förslag om innehåll i och organisation av vidareutbildningenför mellanstadielärare. Med skrivelse har överstyrelsenöverlämnat sitt förslag. Efter remiss har yttranden över förslaget avgetts avstatistiska centralbyrån, universitetskanslersämbetet (UKÄ) som bilagtyttranden från universiteten i , , , och samthandelshögskolan i , (), samtliga länsskolnämnder,lärarhögskolorna i , , och , , akademikers centralorganisation (),() som bilagt yttrande från () , () och Sverigesförenade studentkårer (SFS). Dessutom har skrivelse i ärendet inkommit frånelevkåren vid i . I förevarande sammanhang anmäls även anslags- 2 Riksdagsmaimen , ordförande, sekreterarenAnders Arfwed-son, direktörsassistenten , studierektornHerman , ombudsmannen , riksdagsmannen ,ombudsmannen , departementsrådet och riksdagsledamotenKarin Söder. * Riksdagsmannen , ordförande,utbildningsintendenten , direktörsassistenten , departementssekreteraren , studierektorn , sekreteraren , avdelningschefen . 1972: 26 5 framställningför /73, i vad avser vissa anslag inom vuxenutbildningsområdet. Ifråga om många av förslagen erfordras inte beslut av . Föröverblickens och sammanhangets skull lämnas dock för vissa av dessa förslag enkortfattad redovisning. 2, Nuvarande utbildningsvägar för vuxna Iolika sammanhang, senast i prop. 1971: 37 angående vuxenutbildning, har enöversikt getts av de studie- och utbildningsmöjligheter som stod till de vuxnasförfogande. Jag finner det ändamålsenligt att i denna proposition göra enförnyad redovisning. 2,1Kommunal vuxenutbildning Inomden kommunala vuxenutbildningen anordnas undervisning en-hgt läroplanerna förgrundskolans högstadium (grundskolkurser) och gymnasieskolan (gymnasieskolkurser).Den kommunala utbildningen får dessutom omfatta särskild yrkesinriktadutbildning och särskild teknisk utbildning. Utbildningen anordnashuvudsakligen som deltidsundervisning. De studerande kan vad gäller grundskolkurseroch vissa gymnasieskolkurser välja att antingen läsa enstaka ämnen eller förfullständig kompetens i den aktuella skolformen. Undervisningen är organiseradsom koncentrationsläsning, vilket innebär att eleven vanligtvis läser etteller tvåtre ämnen . Skolöverstyrelsenmedger kommun (eller landstingskommun) att anordna vuxenutbildning.Skolstyrelsen (utbildningsnämnden) beslutar om de kurser som skall anordnas.För att en kurs skall få komma till stånd krävs att antalet eleverstadigvarande är lägst tolv. Inom det allmänna stödområdet (exkl. ort medtreårig gymnasieskollinje, s. k. g-ort) får dock antalet vara lägst åtta. Förhandikappade elever får elevantalet vara än lägre. har rätt attmedge dispens från dessa bestämmelser. Särskild skolenhet förvuxenutbildning får inrättas om utbildningen beräknas varaktigt motsvara minst16,5 poäng, varvid 1,5 poäng beräknas för varje påbörjat 800-tal lektioner.Vid sådan skolenhet skall finnas en ordinarie tjänst som rektor och i vissafall en eller flera tjänster som studierektor. I de fall vuxenutbildningen ärförlagd till skolenhet för ungdomsutbildning skall finnas en arvodestjänst somstudierektor. Som lärare skall timlärare vara anställda. Inom det allmännastödområdet (exkl. g-ort) får dock lärare i och gymnasieskolan isin tjänst inräkna undervisning i den kommunala vuxenutbildningen. Ienlighet med beslut på grundval av prop. 1971: 37 har bestämmel- 1972: 26 6 serutfärdats om intagning av elever till den kommunala vuxenutbildningen. Till grundskolkurserintas alla sökande utom dem som redan har motsvarande utbildning. Antaletplatser i gymnasieskolkurserna är begränsat. Vid urvalet skall särskiltbeaktas behovet av utbildning för dem som redan deltager i den kommunalavuxenutbildningen, för äldre personer, för dem som befinner sig i en utsattsocial situation samt behovet av behörighetskomplettering. Skolstyrelsen(eller, i de fall landstingskommun anordnar vuxenutbildning,utbildningsnämnden) utser en särskild nämnd att svara för intagningen. kan utgöras av vuxenutbildningsrådet. reform harmedfört en kraftig expansion av den kommunala vuxenutbildningen. Läsåret1967/68 fanns kvällsgymnasier i ca 30 kommuner medan 323 kommuner anordnadevuxenutbildning /71. Utbildning enUgt läroplanerna för treåriglinje och/eller tvåårig ekonomisk, social eller teknisk linje i gymnasieskolanhar på grund av särskilda skäl medgetts på 43 orter. Omkring 37 500 eleverdeltog /71 i kurser på högstadium och ca 50 000 ikurser motsvarande gamla gymnasiet och . Särskilda skolenheter förvuxenutbildning finns på 16 orter, nämligen , , (treenheter), , , , , (två enheter),, , (fem enheter), , , ,och . De största ämnena, dvs. desom läses av det största antalet studerande, var /71 i tur ochordning: engelska, matematik, svenska, samhällskunskap, företagsekonomi ochhistoria. I yrkesskolkurserna ges utbildning för ett stort antal yrken inomindustri, hantverk, handel och kontor Uksom för vårdyrkena. I enlighet med Kungl.Maj:ts beslut (ändrat ) har en gränsdragningskett mellan yrkesskolans deltidskurser och studieförbundens kurser. Som enföljd härav har vissa kurser i t. ex. språk och konsthantverk överförts tillstudieförbunden. I kommunala och enskilda yrkesskolkurserdeltog ca 92 000 elever /71 fördelade på servicearbeten inkl.huslig utbildning 28 000, kontor och handel 29 000, industri och hantverk 19000, teknisk utbildning 8 000, vårdyrken 7 000 och övriga områden 1 000. Statsbidrag utgår av utgifterna för lönen m. m. till lärare och skolledare. Vidare utgårbidrag till tekniska stödåtgärder för hörselskadade, synskadade ellerrörelsehindrade studerande enUgt samma grunder som vid gymnasieskolan. Tillkostnader för intagning av studerande och därmed sammanhängande åtgärder utgårbidrag med sammanlagt av lönekostnaderna (exkl. allmän arbetsgivaravgift).För kurser som anordnas utanför g-ort (ort med treårig gym- Prop.1972: 26 7 nasieskollinje)inom det allmänna stödområdet kan statsbidrag utgå med tre fjärdedelar avkostnaderna för lärarnas resor. Bestämmelserom utbildningen har meddelats i kungörelsen (1971: 424) om och statligvuxenutbildning. Enpraktisk-pedagogisk utbildning om två terminer som är särskilt avpassad förlärare för den statliga och kommunala gymnasiala vuxenutbildningen anordnasfr. o. m. vid i . Antaletintagningsplatser beräknas vara ca 25 per termin. Praktikterminen för dessalärarkandidater skall helt och delvis förläggas till gymnasialvuxenutbildning. Vid antagningen till denna särskilda utbildning gäller sammavillkor som för övriga ämneslärarkandidater. Vidde statliga skolorna för vuxna i och meddelas utbildningenligt läroplanerna för högstadium och gymnasieskolan (dock ej deutpräglat yrkesinriktade linjerna). Undervisningen är en kombination avbrevskolstudier och undervisning vid resp. skola, s. k. varvad undervisning. m. anordnas vid norrköpingsskolan även undervisning enbartper korrespondens, vilken i likhet med den varvade undervisningen är heltkostnadsfri. Staten svarar för personalkostnader, utgifter för de studerandesstudiematerial och därutöver för bl. a. viss utrustning ochundervisningsmaterial. Bestämmelsernaom den stathga vuxenutbildningen har meddelats i kungörelsen (1971:424) omkommunal och statlig vuxenutbildning. Inomskolöverstyrelsen pågår en översyn av de statliga vuxenskolorna, som skallresultera i ett förslag om skolornas framtida organisation. Statsbidragutgår till 107 folkhögskolor och till ett tiotal filialer till dessa. Dessafolkhögskolor kan med hänsyn till huvudmannaskapet indelas i tre grupper,landstingsskolor, stödföreningsskolor och rörelseskolor. Måletför folkhögskolans verksamhet är att meddela allmän medborgerlig bildning,ofta med inriktning mot ett visst intresseområde. har en ökandeandel av folkhögskolans elever sökt sig dit för att få vidareutbildning avallmänt slag som en grund för fortsatt utbildning. Några folkhögskolor har specialUnjersom i vissa fall ger mer yrkesinriktad utbildning. Den finns speciallinjer förestetiska ämnen (musik, teater, konst) samt linjer för massmediautbildning och u-lands-frågor.Utbildning av ungdomsledare, studieledare och föreningsledare m. m. sker ocksåvid speciallinjer. Flera folkhögskolor har vidare gett sådanundervisning som direkt förbereder eleverna för inträde i socialhögskolor. Treolika slags kurser får enligt folkhögskolestadgan (1958: 478, ändrad senast1969: 599) anordnas vid folkhögskolan, nämligen vinterkurs, sommarkurs ochämneskurs. Sommarkurs skall omfatta minst13 veckor. Ämneskurs skall omfatta minst . Vinterkurserna kan ingå i enutbildning om två ofta tre årskurser. /71 hade 100 skolor treårskurser. Är uppgick antalet elever vid vinterkurserna till ca 14 000och antalet elever i ämneskursema till ca 17 000. Förfolkhögskolorna finns ingen centralt fastställd läroplan. Varje skola får inomde gränser folkhögskolestadgan anger själv utforma sitt program. Endast ämnetmusik är obligatoriskt i alla årskurser. I övrigt föreskriver stadganobligatoriska ämnen bara i den första årskursen. Dessa är svenska, litteratur,historia, samhällslära, psykologi, kemi och biologi med hälsolära. Under senareår har försök gjorts med att slopa årskursindelningen och i stället användanivå- och stoffgruppering. Genom kungörelsen (1966:24) om grundskolanskompetensvärde m. m. (ändrad : 605) har folkhögskolans kompetens-värdei viss utsträckning definierats. I vissa fall ger folkhögskolestudier möjlighettill studier vid universitet eller högskola. Statsbidragutgår enligt kungörelsen (1966: 758) om statsbidrag till driftkostnader förfolkhögskolor (ändrad : 610) till kostnader för löner m. m. åt lärareoch skolledare av de faktiska kostnaderna, till kostnader för vissannan personal samt till pedagogisk utrustning m. m. Efter skolöverstyrelsensprövning i varje särskilt fall kan även utgå bidrag till personlig assistens åthandikappade elever vid folkhögskolor. Vidare utgår statsbidrag till dyrarepedagogisk utrustning och till byggnadsarbeten vid folkhögskolor. Vidlärarhögskolan i har anordnats en särskild praktisk-pedagogiskutbildning om två terminer av lärare för folkhögskola och övrigtfolkbildningsarbete. Till utbildningen har antagits dels sådana som avlagtfilosofie kandidatexamen eller motsvarande, dels sådana som på annat sätt, t.ex. aktivt arbete inom det fria och frivilliga folkbildningsarbetet, ansetts haförutsättningar att genomgå utbildningen. Intagningskapaciteten för dennasärskilda utbildning är 30 studerande per termin. Detfinns elva (fr. o. m. tio) av staten godkändastudieförbund, av vilka de flesta har anknytning till någon folkrörelse.Studieförbunden bedriver en omfattande studiecirkelverksamhet. För attstatsbidrag skall utgå till en studiecirkel krävs bl. a. att den har lägst 1972: 26 9 femoch högst tjugu deltagare, att den omfattar minst tjugu studietimmar,fördelade på minst , att den har högst två sammankomster pervecka samt högst per sammankomst. Ledare för studiecirkelskall godkännas av studieförbund. Vissa undantag från dessa bestämmelser ärmöjliga. Läsåret1970/71 uppgick antalet statsbidragsberättigade studiecirklar till ca 162 000och bruttoantalet deltagare till ca 1,6 milj. Statsbidrag utgår enligtkungörelsen (1963:463) om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbildningsarbetet (omtryckt 1970; 329, ändrad 1971: 341) avkostnaderna för ledararvode och studiemateriel, dock högst . Av detta belopp får högst . För allmän studiecirkeli svenska, engelska, matematik eller samhällskunskap som i huvudsak motsvararutbildning enligt läroplanen för utgår dessutom ett tilläggsbidragom högst . Av tilläggsbidraget får högst . avse ledararvode.Dessutom utgår visst statsbidrag för administration och pedagogisk verksamhet.För cirkelledare i glesbygd utgår statsbidrag till av resekostnaderna. Ensärskild studieform utgör universitetscirklarna. En sådan cirkel skall omfattaminst , fördelade på minst 16 sammankomster. Antalet deltagareskall vara minst 5 och högst 25. Ledaren för en universitetscirkel skall hakompetens för undervisning vid universitet. Statsbidrag utgår av kostnadernaför ledararvode och studiemateriel, dock högst med . Avdetta belopp får högst . utgå till ledararvode. Vidare utgår bidrag med75% av kostnaderna för resekostnadsersättning och traktamente till ledaren. 2.5Kurser i radio och television Våren1967 tillsattes kommittén för television och radio i utbildningen (TRU). En avkommitténs huvuduppgifter är att bedriva försöksverksamhet med eterförmedladvuxenutbildning. Höstterminen1968 startade i radio och television de första kurserna som TRU producerat enkurs i engelska och en i företagsekonomi. Både kurserna är på gymnasienivå.Vidare har kurser genomförts bl. a. i ämnena matematik, socialkunskap,psykologi, naturgeografi, nationalekonomi och föräldrakunskap. Sändningstidenför TRU-programmen i radio och television uppgår till ca 16timmar . Maj:t har genom beslut fastställtproduktionsplan för TRU för /72. Avsiktenmed TRU-programmen är att de vuxna skall kunna följa dem individuellt eller igrupp, direkt vid sändning eller med hjälp av 1972: 26 10 bandkopior.Bearbetningen av program och anslutande tryckt material är avsedd att ske genomgruppstudier eller enskilt. a. den kommunala vuxenutbildningen ges möjlighet att delta i lärarleddundervisning i anslutning till TRU-kurserna. Samverkan förekommer också medstudieförbunden, som anordnar studiecirklar i anslutning till programmen.Vidare förekommer samverkan med korrespondensinstitut och den som vill kansända in svarsuppgifter och få dem rättade. Ett flertal av TRU:s kurser svararmot hela eller delar av ämnena matematik, svenska och samhällskunskap pågrundskolans högstadium och kan därför användas i den studiecirkelverksamhetsom vänder sig till vuxna med kort och bristfällig utbildning. Kurserna i arbetsmarknadskunskap,matematik och svenska används i det arbete som kommittén för försöksverksamhetmed vuxenutbildning (FÖVUX) bedriver. Genom förpublik- och program-forskning görs dagliga undersökningar om antalet tv-tittare, SverigesRadio producerar kurser för vuxna, t. ex. i språk.Under senare år har även sänts kurser i svenska för invandrare. Arbetsmarknadsutbildningär beteckningen på utbildning som beviljas på sysselsättningspolitiska grunder.Berättigade till arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag är personersom är arbetslösa, hotade av arbetslöshet eller som är svårplacerade påarbetsmarknaden. Vederbörande skall ha fyllt och vara sökande vidarbetsförmedlingen. Från denna 20-årsregel görs dock undantag för bl. a.ensamstående mödrar, handikappade och flyktingar. Arbetslöshetskravet gäller ejden s. k. bristyrkesutbildningen. Denna ger utbildning i yrken, inom vilka detmed hänsyn till rådande arbetsmarknadsläge eller eljest är av väsentligbetydelse att snabbt öka tillgången på utbildad arbetskraft. De vanligaste formerna avarbetsmarknadsutbildning är omskolningskurser, som ger grundläggandeutbildning för ett nytt yrke, fortbildningskurser, vilka ger utbildning inomdet egna yrkesområdet, samt nybörjarkurser. Vidare anordnas reaktiveringskurserför personer som varit yrkesverksamma och vill återupptaförvärvsarbetet. Kursernas längd varierar upp till flera år.Av de personer som påbörjade arbetsmarknadsutbildning gick ca 45,isärskilda kurser anordnade av . gick i det reguljärautbildningsväsendet, i företagsutbildning och ca 15,i övrigakurser. Förplaneringen svarar i samarbete med skolöverstyrelsenoch arbetsmarknadens parter. Verksamhetens volym och inriktning bestäms genomen för varje budgetår fastställd ramplan, som Tillverkningsarbete är det största enskildautbildningsområdet. Servicearbete i vid mening såsom vård och kontorsarbete ochinte direkt yrkesinriktade kurser är andra stora områden. Den störstaåldersgruppen, 2534 är, svarar för av elevantalet. Antaletdeltagare beräknas innevarande budgetår till ca. Höstterminen1969 inleddes en försöksverksamhet med allmänna ämnen i kurser inomarbetsmarknadsutbildningen. Syftet var att ge kursdeltagarna, som i allmänhethar förkunskaper endast motsvarande sex-sjuårig folkskola, en kompletterandeallmän utbildning i svenska, samhällskunskap, engelska, matematik ochfysik/kemi. Motbakgrunden av de positiva erfarenheterna har ocharbetsmarknadsstyrelsen i samråd beslutat att utbildning i allmänna ämnen skallingå som en del av den arbetsmarknadsutbildning som bedrivs vid samtligacentra. Utbildningen skall omfatta ett stort antal kurser och förlänger denindividuella kurstiden för deltagare i dessa . Undersenare år har personer utan formell behörighet getts ökade möjligheter tilleftergymnasiala studier. På grundval av förslag från kompetensutredningen har Kungl.Maj:t i kungörelsen (1969: 68) om vidgat tillträde till högre utbildning(omtryckt 1970: 371) meddelat bestämmelser om försöksverksamhet med vidgattillträde till grundläggande utbildning inom vissa ämnesområden vid filosofiskfakultet. Behörig att inskrivas vid universitet är enligt dessa bestämmelserden som fyller senast under det år han begär inskrivning och som varityrkesverksam under eller på annat sätt förvärvat motsvarandeerfarenhet. Den studerande skall uppfylla de krav på förkunskaper som oundgängUgenfordras för att han skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. Försöksverksamhetenomfattar studier för sammanlagt 60 poäng, varav högst 40 poäng inom ett ochsamma ämnesområde. har höstterminen 1969vårterminen 1971ca. 4 700 elever skrivits in. Pedagogik är det vanHgast förekommande ämnet, menäven ämnen som företagsekonomi, psykologi, sociologi och engelska är populära. Enannan möjlighet för vuxenstuderande av olika kategorier utan formell behörighetutgör den försöksverksamhet med yrkesinriktade kurser om normalt en terminslängd vid universiteten som påbörjades /70 bl. a. iarbetsmarknadsteknik. För /73 planeras utbildning i första hand iadministrativ teknik, arbetsmarknads-teknik med personaladministration, informationsteknik, museiteknik. 1972: 26 12 undervisningsteknologi,dramatik, u-landsfrågor med biståndsteknik, skoglig produktionslära samt enkurs i miljövård om två terminer. Vid tre lärarhögskolor anordnas kurser om tvåterminer för utbildning av personal för studie- och yrkesvägledning. Dessutomanordnas s. k. extern universitetsutbildning, dvs. kursverksamhet medanknytning till universitet och högskolor men utanför dessas reguljäraverksamhet. som sysslar med korrespondensundervisning är få i vårt land. Trotsdetta har korrespondensundervisningen som studieform för vuxna haft storbetydelse. Alltefter som andra möjligheter till vuxenstudier byggts ut, harkorrespondensundervisningen delvis ändrat form. Den har alltmer kommit att ingåsom en del i större undervisningsenheter. Kombinationermed korrespondensundervisning och kortare internat-kurser blir allt vanligare.Samma gäller med kombination korrespondensundervisning och studiecirklar. Utbudetav kurser för korrespondensundervisning är stort. Det omfattar dels enskildaämnen eller delar av ämnen, dels större kombinationer som ger en visskompetens. Utvecklingen har i stort gått från större ämneskombinationer tillenskilda ämnen. Anledningen är att de flesta studerande numera använderkorrespondensstudier för att komplettera punktvisa brister i kunskaperna. Korrespondensstudierär en relativt svår studieform som kräver ett stort mått av planering. Även omstudierna medger en återkoppling i form av brev och svar, medför avsaknaden avdirekt kontakt med undervisaren svårigheter. Såsnart korrespondensstudierna kombineras med andra former, ger de dels störreeffekt, dels mindre bortfall från studierna. Undersökningar som gjorts påBrevskolan har bekräftat detta.