prop · FV0332 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående vissa organisations- och anslagsfrågor inomfinansdepartementets verksamhetsområde; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen läggs fram förslag om överföring till kammarkollegiet av deuppgifter som f. n. handläggs inom statskontorets fondbyrå. I samband härmedföreslås vissa förändringar i kammarkollegiets organisation. Vidare behandlasorganisationen av mynt- och medalj-tillverkningen. Slutligenläggs fram förslag tiU medelsanvisning för / 73 tillkammarkollegiet, statskontoret och myntverket. 1 1972.1 saml. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissa organisatlons-ochanslagsfrågor inom verksamhetsområde och anför. 1972: 1 (bil. 9) har vissa anslag under sjundehuvudtiteln tagits upp med beräknade belopp i avvaktan på att beredningen aven del organisatoriska frågor kunde avslutas. De berörda anslagen framgår avföljande sammanstäUning. Anslag Prel. beräknat belopp Kammarkollegiet 4 000 000 Förvaltningskostnader 5 263 000 av vissa maskiner m. m. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Organisations- och anslagsfrågor rörande kammarkollegietoch statskontoret När statskontoret ombildades i samband medomorganisationen av den statliga rationaliserings- och revisionsverksamheten (prop.1960: 126, SU 1960: 107, rskr 1960: 282) överfördes de funktioner som inteansågs förenliga med den nya verksamheten till andra myndigheter. I avvaktanpå ytterligare utredning fick emellertid de uppgifter som fullgjordes inomstatskontorets fondbyrå, främst medelsförvaltning i fråga om en rad anslag ochfonder på riksstaten samt förvaltning av do- 1972: 32 3 nationsfonder,kvarligga. Fondbyrån knöts alltså provisoriskt till det nya statskontoret. som hade tillsatts avlämnade enpromemoria med principförslag beträffande fondbyråns arbetsuppgifter.Promemorian remissbehandlades. Maj:tchefen för att tillkaha en utredningsman för att vidareutreda frågan om den framtida förläggningen av de arbetsuppgifter som ankom påstatskontorets fondbyrå. Vid fullgörandet av utredningsuppdraget skulleutredningsmannen ta under övervägande organisationskommitténs ovannämndapromemoria och remissyttrandena däröver. Förutsättningarna för utredningenändrades emellertid genom statsmakternas principbeslut om organisationenav det statliga redovisningsväsendet och revisionen (prop. 1967: 79, SU 1967:82, rskr 1967: 194). Beslutet ledde bl. a. till att en redovis-ningscentral ochett revisionskontor inrättades vid statskontoret och förlades till fondbyrån. Utredningsmannen,som antog namnet , har avgettbetänkandet (SOU 1971:82) Förvaltning av fonder i staten. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen förfinansdepartementet en sakkunnig med uppdrag att se över kammarkollegietsuppgifter och organisation. Den sakkunnige skulle samråda med fondbyråutredningen.Den sakkunnige har avgett betänkandet (Ds Fi 1971: 16)Kammarkollegiet redogörelse för översyn av kammarkollegiets uppgifter ochorganisation. Eftergemensam remiss har yttranden över betänkandena avgetts av ,kammarkollegiet, statskontoret, , ,lantbruksstyrelsen, kommerskollegium, , fullmäktige iriksbanken resp. , budgetutredningen, delegationen förlokalisering av statlig verksamhet, kreditbank, () och (TCO-S). Fondbyrånsverksamhet består huvudsakligen av administrativa funktioner av kameral ochjuridisk natur. Verksamheten omfattar två huvud-gmpper av ärenden, nämligendels utbetalning av beviljade anslag till ett antal myndigheter och andramottagare, dels förvaltning av fonder av olika slag. Dessutom svarar fondbyrånför statskontorets remissyttranden i frågor som rör dessa ärendegrupper. 1972: 32 4 Defonder som förvaltas av fondbyrån hänför sig till tre huvudgrupper: a) statens kapitalfonder,som omfattar statens utlåningsfonder (fiske-rilånefonden, allmännastudielånefonden etc), fonden för låneunderstöd (självawecklande lånerörelse),fonden för statens aktier samt statens pensionsfonder, b) diversemedelsfonder, dvs. fonder som inte ansesutgöra del av statens kapital och som består av medel som för särskilda ändamålavsatts på statsregleringsfonden, samt c) donationsfonder, dvs. medel somav enskilda överlämnats till staten för att tillgodose särskilda ändamål. Fondbyrånbestår av förutom redovisningscentral (RC) och revisionskontor (RK) tresektioner, nämligen ombudsmannasektionen, kameralsektionen ochkyrkofondssektionen. Därjämte finns ett kansli. är ettexpertråd om tre personer knutet till statskontoret med uppgift att vararådgivande i frågor om medelsplacering. Antaletanställda vid fondbyrån uppgick vid ingången av /72 till totalt48, varav 11 utgjorde handläggande personal. Personalen vid RC och RK utgördrygt hälften av de anställda. Kammarkollegietär central myndighet huvudsakligen för ärenden av fastighets- ellerkameralrättslig natur eller som angår vissa allmänna intressen eller avserkyrklig egendom. Kollegiet är dessutom bevakningsmyndighet för civila myndigheteri fråga om fordran, som tillkommer staten, och granskningsmyndighet i fråga omstämpelskatt, arvsskatt och gåvoskatt. Ikollegiets uppgifter ingår bl. a. att föra det allmännas talan i vattenmål ochi mål om ersättning eller inlösen enligt naturvårdslagen. Kollegiet handläggeräven frågor om den kommunala och kyrkliga indelningen, den prästerligatjänsteorganisationen, prästers och kyrkomusikers avlöning samt rennäringen.Vidare har kollegiet vård och inseende över viss stathg och annan fast egendom.Kollegiets advokatfiskalskontor (kammaradvokatfiskalsämbetet) har att bl. a.bevaka det allmännas rätt i ärenden som angår allmänna arvsfonden. Chefför kammarkollegiet är en generaldirektör. Kollegiet är organiserat på fyrabyråer, ett advokatfiskalskontor och ett arkivkontor. Chef för byrå är ettkammarråd. Ledamöter av kollegiet är generaldirektören och de fyra kammarråden. Advokatfiskalskontorethar en i vissa avseenden självständig ställning i förhållande tillkammarkollegiet i övrigt. Kollegietstotala personal uppgår f. n. till 58, varav 36 utgör handläggande personal. Advokatfiskalskontoret,vars juristpersonal är indelad på fyra avdelningar, har 25 tjänstemän. Byråernahar 3 å 5 tjänstemän vardera inkl. kammarrådet. Fondbyråutredningensställningstagande i huvudfrågan innebär att huvuddelen av de arbetsuppgiftersom nu åvilar fondbyrån inkl. redovisningscentral och revisionskontorsammanhållna bör föras över till kammarkollegiet. Utredningen motiverar sinståndpunkt med att fondförvaltningen utgör en administrativ specialitet förvilken det bör finnas en organisatorisk hemvist i statsförvaltningen. Den fondförvaltandeenheten bör fungera som ett centrum för fondförvaltningsfrågor och genomutredningar, rådgivning samt initiativ till åtgärder främja den statligafondförvaltningen i sin helhet. Utsikterna till en sådan effektivi-seringskulle väsentligt minska, om man slog sönder fondbyrån och spred utförvaltningsuppgifterna på myndigheterna. Statskontorets fond-byrå bedöms varaalltför liten för att utgöra en fristående enhet. Kammarkollegietskall enligt utredningens förslag även följa den fondförvaltning som sker vidandra myndigheter. En effektivisering bör innefatta aktiva åtgärder, t. ex.slopande av fonder, förslag till placeringsregler och övertagande avfondförvaltning från andra myndigheter. Målen för kammarkollegiets verksamhetinom detta område bör sålunda enligt utredningen vara att svara för enrationell ekonomisk förvaltning av de statliga kapitalfonder, placerade diversemedelsfonderoch donationsfonder, som överlämnats till kollegiets förvaltning, samt att verkaför att fondförvaltningen inom staten som helhet ordnas på ett ändamålsenligtoch från ekonomiska synpunkter tillfredsställande sätt. Förplaceringsverksamheten bör målet vara att åstadkomma en tillfredsställandedirekt avkastning av tillgångarna under beaktande av derasvärdebeständighet. av donationsfonder föreslår fondbyråutredningen två alternativ.Bakom båda alternativen ligger tanken att en rationell och resultatinriktadenhet för fondförvaltningen bör skapas. Enligt utredningens mening bör fondernabära sina förvaltningskostnader. Deorganisatoriska alternativen är antingen inrättandet av en särskild stiftelseför förvaltningen av donationsfonderna eller förvaltning genom en fondbyrå ikammarkollegiet som i frågor om placeringsverksamheten bistås av ett särskiltplaceringsråd. I valet mellan alternativen är fondbyråutredningen inte bereddatt klart förorda alternativet med en placeringsstiftelse utan föreslår attansvaret för placeringsverksamheten läggs på kammarkollegiet. Huvudpartenav de diversemedelsfonder som endast utgörs av bokföringstitlar föreslås liggahos kammarkollegiet. Detta avser sådana titlar där Kungl. Maj:t fattar beslutom dispositionen av medel. Beträffande de diversemedelsfonder däremot där ennämnd (motsvarande) 1972: 32 6 fattarbeslut om medelsdisposition föreslås att resp. nämnd genom sin redovisningscentralhandhar redovisningen. Beträffande de diversemedelsfondersom är räntebärande placerade föreslås att placeringsverksamheten sker i sammaordning som kommer att gälla för förvaltningen av donationsfonderna. Utredningen delar instatens kapitalfonder i två grupper, nämligen FR-fonder och R-fonder. Fondbyrånsarbete med FR-fonder innebär förvaltning och redovisning, medan arbetet med R-fondernainskränker sig till enbart en enkel redovisning. Utredningen föreslår att FR-fon-dernaoch en del av R-fonderna skall kvarligga hos den till kammarkollegiet överfördafondbyrån. Beträffande några R-fonder föreslås att redovisningen överförs tillde myndigheter som förvaltar resp. fond, dvs. handhar kontakt med låntagare m. m. F.n. handläggs ärenden om ersättning till företagare som drabbats av kostnader ochförluster på grund av paratyfus inom fondbyrån. Dessutom handläggs där frågorom utbetalning av statsbidrag bl. a. till vissa större sjukhus. Dessa ärendenbör föras över till kammarkollegiet. Den granskning avreseräkningar som f. n. fullgörs inom fondbyrån bör inordnas i den nyaredovisningsorganisationen på så sätt att den RC som resp. myndighet tillhörkommer att svara för erforderlig granskning. Överföringenav fondbyrån till kammarkollegiet föreslås ske . Chefen för fondbyrån, somtjänstgjort som expert i utredningen, har avgett särskilt yttrande och därvidframfört att en lösning av fond-byråns organisatoriska plats istatsförvaltningen i första hand bör ernås genom skapandet av en friståendeenhet. Skulle hinder föreligga för en sådan lösning, bör en organisatoriskanknytning till kommerskollegium närmast övervägas. Utredningenom kammarkollegiet har samrått med fondbyråutredningen och funnit enöverföring av fondbyråns uppgifter till kammar-kohegiet lämplig. De uppgifter i fråga omadministrationen av systemet för samdistri-butionsrabatt till dagstidningar somnu handhas av statskontoret bör enhgt utredningen föras över tillkammarkollegiet. Vidare bör kollegiet anUtas såsom remissinstans för vissaärendegrupper, som remitteras till frånstatsdepartementen. Ifråga om kollegiets nuvarande uppgifter föreslås att möjligheten för andrastatliga myndigheter att anlita kollegiets advokatfiskalskontor föradvokatuppdrag skall underlättas. Kollegiet bör också sprida in- 1972: 32 7 formationinom statsförvaltningen om sin möjlighet att åta sig sådana uppdrag. Beträffandekammarkollegiets organisation föreslås att de fyra nuvarande små byråernasammanslås till en avdelning under ledning av ett av kammarråden, som tillikaär avdelningschef. Avsikten härmed är bl. a. att vinna utjämning avfluktuationer i arbetsbelastningen samt genomsnittligt kortare genomloppstidför ärenden. Denotidsenliga konstruktionen med kammaradvokatfiskalsämbetet som part ochkammarkollegiet som beslutsinstans i vissa ärenden föreslås avskaffad. Advokatfiskalsämbetetbör integreras fuUständigt i kollegiet. Fondbyråutredningensallmänna synpunkter på målsättningen för fondförvaltningen delas i alltväsentligt eller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser.Riksrevisionsverket pekar särskilt på de aktiva åtgärder som enligt utredningenbör vidtas av den nya fondbyrån för att successivt förbättra fondförvaltningeninom staten som helhet och för att avveckla vissa fonder med hänsyn tillinträffade förändringar i de förutsättningar som ursprungligen gällde förfonderna. Utredningensuppfattning att de arbetsuppgifter som f. n. ligger på fondbyrån bör föras övertill kammarkollegiet delas eller lämnas utan erinran av alla remissinstanserutom två. TCO-S anser att åtskilhga skäl talar för att en fristående enhet börskapas av den nuvarande fondbyrån. Eventuellt bör frågan utredas ytterligaremed hänsyn till i annat sammanhang framförda tankar om skapande av ett statensfinansverk. Även kommerskollegium anser att en fristående enhet i första handbör övervägas. Om denna lösning inte väljs, bör den nuvarande ordningenbibehållas. Kammarkollegietanmäler viss tvekan inför redovisningscentralens och revisionskontoretsöverförande men konstaterar att det synes lämpligt att bibehåUa ettorganisatoriskt samband mellan fondbyrån och redovisningscentralen.Delegationen för lokalisering av statlig verksamhet prövar f. n. förutsättningamaför ytterligare omlokalisering av central statlig verksamhet som är förlagdtill . I den händelse kammarkollegiet skulle beröras vore detnaturligt att anknyta fondbyråns redovisningscentral och revisionskontor tiUannan myndighet. Genomförandet av en eventuell omlokalisering torde emellertidbli aktuell först , varför nämnda förhållandeinte bör hindra att man nu tar ställning till förslagen. Omfattningenav den fondförvaltande verksamheten kan komma att påverkas av de förslagbudgetutredningen avser att lägga fram, men en- Prop.1972: 32 8 ligt utredningen bör detta inte hindra ett genomförande avföreslagen omorganisation. Kammarkollegiet, statskontoret och riksrevisionsverketanser att redovisningscentralen och revisionskontoret inte bör ingå ifondbyrån utan utgöra fristående enheter direkt under verksledningen i kammarkollegiet. Samtliga berörda myndigheter ,, lantbruksstyrelsen och accepterarförslaget att överta redovisningsfunktionen för vissa kapital- och diversemedelsfonderfrån fondbyrån. och lantbruksstyrelsen föreslår en överföringtill kammarkollegiet av vissa fondförvaltande resp. redovisande uppgifter som f.n. handhas av dessa myndigheter. Kammarkollegiet, statskontoret, fullmäktige i riksbankenoch tillstyrker att kammarkollegiet svarar för placeringen av donationsfondernaoch räntebärande diversemedelsfonder i samarbete med placeringsrådet.Kreditbanken framhåller att det av utredningen uttalade önskemålet om en meraeffektiv och rationell förvaltning av donationsfonderna och de räntebärande diversemedelsfondernabäst kan tiUgodo-ses, om man i största möjliga utsträckning utnyttjar densakkunskap och den intima kontakt med penning- och kapitalmarknaden, som finnsi en affärsbanks fond- och notariatavdelningar men som svårligen kan byggas uppinom en myndighet. Förslag av utredningen om kammarkollegiet De remissinstanser som uttalat sig i frågan har ingenerinran mot att statskontorets uppgifter i samband med systemet för samdistribu-tionsrabatttill dagstidningar överförs till kammarkollegiet. Kammarkollegiet, statskontoret, ochlantbruksstyrelsen noterar i positiva ordalag utredningens förslag attmöjliggöra för kammarkollegiet att i vidgad utsträckning ta emot advokatuppdragfrån andra myndigheter. De förslag utredningen lägger fram om organisatoriskaförändringar vid kammarkollegiet accepteras av i stort sett samtligaremissinstanser. Statskontoret biträder dock ej förslaget att kammarkollegiets byråersammanslås till en avdelning med hänvisning till att den eftersträvadeflexibiliteten kan uppnås på annat sätt. Kammarkollegiet, TCO-S och framhåller att fondbyrånspersonal i stor utsträckning är anställd som extra eller mot arvode och för framönskemål om översyn av anställningsförhållandena inom fondbyrån. Eftersom arbetsbelastningen vid fondbyrån är hög vid tidenför , ifrågasätter TCO-S om inte en eventuell överföring avfondbyrån till kammarkollegiet kan ske per . 1972: 32 9 Fråganom den organisatoriska inplaceringen av statskontorets fondbyrå istatsförvaltningen har varit under utredning under . Fondbyråutredningenanser att det finns behov av en sammanhållen enhet för fondförvahningen istaten och att denna enhet bör vara förlagd till en myndighet till vilken mandå också knyter en redovisningscentral. Eftersom fondbyrån bedöms vara alltförliten för att utgöra en fristående enhet har utredningen kommit fram till attde uppgifter som ankommer på fondbyrån med redovisningscentral och revisionskontorbör föras över till kammarkollegiet. Utredningen om kammarkollegiet instämmeri förslaget. Remissinstanserna tillstyrker med ett par undantag den föreslagnaöverföringen. För egen del anser jag det vara en fördel om de uppgifter somfullgörs inom fondbyrån kan skiljas från statskontoret, som bör koncentrera sigpå de mål verket har att fullfölja i egenskap av statsförvaltningensrationaliseringsorgan. Med hänsyn till karaktären på fondbyråns ochkammarkollegiets verksamheter synes dessa väl kunna förenas. Jag förordardärför att den föreslagna överföringen av ifrågavarande uppgifter kommer tillstånd. Fondbyråutredningendiskuterar två alternativa förslag beträffande formerna förplaceringsverksamheten. Enligt det förordade alternativet skall kammarkollegietöverta placeringsverksamheten i samarbete med det råd för placeringsfrågor som f.n. är knutet till statskontoret. Utredningen anser att det får vara enverkställighetsfråga om den fondförvaltande myndigheten, med bibehålletmyndighetsansvar, vill uppdra åt en bank att ombesörja vissa avförvaltningsuppgifterna, t. ex. notariatförvar eller placeringsfunktionen. Tillgmnd för sådana avgöranden får ligga sedvanliga lönsamhetsbedömningar. Deremissinstanser som tagit upp frågan tillstyrker fondbyråutredningens förslag.Kreditbanken framhåller dock att önskemålet om en mera effektiv och rationellförvaltning av fondema bäst kan tillgodoses om man i största möjligautsträckning utnyttjar den sakkunskap som finns i en affärsbanks fond- och notariatavdelning. Enligt min mening börkammarkollegiet svara för placeringsverksamheten i enlighet med nu gällandeprinciper. Rådet för placeringsfrågor bör alltså knytas till kammarkollegiet.Jag anser emellertid att frågan om att föra över uppgifter på hithörande områdetill bank bör ägnas fortsatt uppmärksamhet. Jag avser att senare ta upp dennafråga för Kungl. I detta sammanhang får också frågan om att belastaresp. fond med förvaltningskostnaderna tas upp. Ävennär det gäller överföringar i övrigt mellan olika myndigheter av uppgifter isamband med fondförvaltningen eller statsbidrags- och ersättningsärenden, som fondbyråutredningenförordat eller som aktualiserats vid remissbehandlingen, återkommer jag iannat sammanhang. 1972: 32 10 Ifråga om överföring eller förändringar av uppgifter för kammarkollegiet harutredningen om kammarkollegiet föreslagit att administrationen av samdistributionsrabattenför dagstidningar förs över från statskontoret till kammarkollegiet, attkollegiet i stället för bör anlitas som remissinstans ivissa ärenden och att kammarkollegiet bör ges möjlighet att i störreutsträckning än f. n. åta sig advokatuppdrag för andra myndigheter. Jagär inte beredd att nu förorda någon förändring beträffande administrationen avsamdistributionsrabatten, varför denna uppgift åtminstone t. v. bör ligga kvarpå statskontoret. De andra förslagen kommer jag att ta upp i annan ordning. Deorganisatoriska förändringar som utredningen om kammarkollegiet föreslagitinnebär dels att den självständiga ställning i förhållande till kammarkollegieti övrigt som advokatfiskalskontoret f. n. i vissa avseenden har, bör upphöra,dels att de nuvarande byråerna förs samman under en gemensam chef. Jagförordar att dessa ändringar genomförs. När det gäller fondbyrån anser jag ilikhet med vissa remissinstanser att redovisningscentralen ochrevisionskontoret inte bör ingå i fondbyrån utan utgöra fristående enheterdirekt under verkschefen. Deförordade organisatoriska förändringarna bör genomföras . Jagavser att senare anmäla de författningsändringar som blir erforderliga tillföljd härav. Medhänsyn till att jag förordat att en ny enhet tillskapas i stället för de fyrabyråerna bör en ordinarie tjänst med beteckningen r som chef för enheteninrättas i utbyte mot en av tjänsterna för kammarråd. Beträffandeavtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag att ge statens avtalsverkdet förhandlingsuppdrag som behövs. Kungl.Maj:t bör inhämta bemyndigande att vidta de övergångsåtgärder sombehövs för att genomföra förslagen. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1) godkänna de av mig förordadeorganisatoriska förändringarna rörande kammarkollegiet och statskontoret, 2) bemyndiga Kungl. Maj:t att vidkammarkollegiet inrätta en ordinarie tjänst for chef för enhet med beteckningenr, 3) bemyndiga Kungl. Maj:t attvidta de övergångsåtgärder som behövs med anledning av omorganisationen. 1970/71Utgift 3 247 951 1971/72Anslag 3 965 000 1972/73Förslag 6 575 000 Beräknad ändring 1972/73 (inkl. överföringar 1.1. Handläggande personal övrig personal + 1 + 3 + 15 + 41 därav utrikes resor Lokalkostnader Kostnad för datamaskintid Expenser (1 000) 163 000 (50 000) + 600 000 -H 1000 + 1500 (-) -i- 128 500 34 000 ( 40 000) -1- 1914 500 4- 4 000 + 8 000 -\- 473 000 -1- 15 000 (_ 40 000) -1- 2 610 000 Kammarkollegietoch statskontoret har i föreskriven ordning avgett anslagsframställningar /73 avseende resp. verks område. Därefter har båda verken isina remissyttranden över betänkandena av fondbyråutredningen och utredningenom kammarkollegiet kompletterat anslagsframställningarna. Lone-och prisomräkning m. m. /betsbelastningen påarvsfondsavdelningen är sedan en följd av år betydande, vilket haft till följdatt ärendenas avgörande fördröjts. En förstärkning behövs med en advokatfiskalstjänstoch en kontorsbiträdes-tjänst (+ . En överföring av fondbyrån tillkammarkollegiet innebär en ökning av kammarkollegiets personal med ca 50personer. Den administrativa sektionen bör därför förstärkas med enkanslisttjänst och en tjänst för allmänna kontorsgöromål (+ . Medelsbehovet i övrigt minskarmed . Statskontoret(avseende statskontorets fondbyrå) Förredovisningscentralen och revisionskontoret krävs en förstärkning avresurserna i takt med att antalet anslutna myndigheter ökar. För budgetåret1972/73 erfordras en förstärkning av redovisningscentralen med en handläggareoch fyra assistenter/biträden och av revisionskontoret med en handläggare ochen assistent (+ ). Vidare ökar kostnaderna för datamaskintid m. m.med . 1972: 32 12 Vidkameralsektionen behövs ytterligare en handläggare och ett biträde till följdav ökad ärendebelastning (+ . Anslagsbehovetför fondbyrån under /73 skulle därmed enligt statskontoretsberäkningar uppgå till . Idet föregående har jag förordat att de uppgifter som f. n. handläggs inomstatskontorets fondbyrå förs över till kammarkollegiet fr. o. m. den 1 januari1973. Det till följd härav ökade medelsbehovet för kammarkollegiet beräknar jagför /73 till . Jag har därvid beräknat medel förbl. a. ytterligare två handläggare och fem biträden vid redovisningscentralenoch revisionskontoret. De av kammarkollegiet begärda personalförstärkningarnahar jag också räknat medel för. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. atttill Kammarkollegiet för /73 under sjunde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av .