prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Kommunema har i sådana fall funnit det lämpligt att överlåta uppförande och förvaltning avsamtliga lokaler till en byggherre som i allmänhet är en stiftelseeller ett kommunall bolag. I dessa situationer har kommunen enligt gällande bestämmelserinte kunnat få anläggningsbidrag för skoldelen. 1971: 1 (bil .10, p. D30) anförde chefen för som sin uppfattning att aktuellaprojekt rörande integrering av bl. a. skollokaleri olika typer av centramanläggningar inte borde hindras av utformningenav nuvarande slatsbidragsbeslämmelser för olika ändamål. Vidare anfördes attdet ankom på Kungl. Maj:t all besluta om dispens från nuvarande bestämmelserför statsbidrag till skolbyggnader. Maj:t har sedermera i flera fallmedgett att statsbidrag får utgå lill kommun utan hinder av att skollokalernahar uppförts och ägs av en stiftelse eller ett kommunalt bolag. Syftetmed kommitténs förslag i denna del har aUtså tUlgodosetts . Vidare har den i prop. 1970: 1 (bU. 13,p. IV: 10) redovisade möjligheten för Kungl,Maj:t all efter prövning i varje särskilt fall medge att panlvärdel förbostadslån får omfatta också skoldelen i s, k, integrerade serviceanläggningarkommit lill användning för flera projekt, som är uppförda eUer underuppförande. Genom Kungl, Maj:ts beslut hari dessa faU föratsättningar skapats för all åstadkomma en enhetiig lånefinansiering av hela den integreradeanläggningen. Kommitténs synpunkter beträffande behovetav särskilda åtgärder förutvecklingsprojekt och förslag till sådana åtgärder har vunnit bred anslutningbland remissinstansema. När det gäller formema för hur detta ulvecklingsarbeteskall bedrivas har kommitténs förslag beträffandeen särskUd delegation mötts med tveksamhet från många remissinstanser.Bl, a, anser och planverket att handläggningen av utvecklingsprojekt väl kan utföras inombostadsstyrelsens ordinarie verksamhet varvid erforderlig samverkanmed andra myndig- 1972:1 BUaga 13 256 heter kan ske. Jag ansluter mig tUlkommitténs synpunkter på behovet av utvecklingsverksamhet. I den utveckluigsprocess som samhällsbyggandetbefinner sig i är det uppenbart att svårigheter kan uppstå när nya lösningardiskuteras och prövas. Det är önskvärt alt byggherrar och kommuner inte avstårfrån att närmare penetrera nya lösningar bara därför att de avviker från generella normer, rekommendationer eller finansieringsregler.Det är enligt min menmg vidare angeläget att berörda myndigheter kommer ikontakt med sådana projekt så att en återförmg av erfarenheter kommer tUlstånd. Bland uppgifter som det är angeläget attfå utförda inom ramen för en utvecklingsverksamhet är för det första valet avlämpliga projekt. Som kommittén framhållit bör de förena sociala fördelar medgod ekonomi i både tillkomst- och driftsskedet. Vidare bör projekten bedömas vara så ändamålsenliga och ekonomisktfördelaktiga att avvikelser från vedertagna regler och normer inte börhindra deras genomförande. En andra uppgift är att medverka tUl undanlag frånde olika myndigheternas bestämmelser när detta är motiverat. Så kan t. ex. bUfråga om att göra avsteg från de avbostadsslyrelsen fastställda schablonerna för låneunderlag ochpantvärde, när det gäller nya bebyggelsetyper beträffande vilkakostnadserfarenheterna inte är tillräckliga för schablonberäkning. I fråga omintegrerade anläggnmgar kan det finnas behov av att tidsmässigt samordnainvesteringar som hänför sig till olika ramar. En tredje uppgift blir härvidlagatt föreslå sådana ändringar i turord-nUigarsom möjliggör det integrerade projektels genomförande. En väsentlig del i utvecklingsarbetet börutgöras av forskning som avser uppföljning av erfarenhetema. Jag vill isammanhanget ansluta mig tillbyggnadsforskningsrådets uppfattning att forskarnas medverkan behövsredan på ett tidigt stadium för att önskvärd erfarenbetsåter-föring skall kommalill stånd. Det är slutligen av vikt att erfarenheterna av de studerade projekten analyseras samt att information om erfarenheternadistribueras till byggherrar, kommuner och myndigheter. De praktiskaerfarenhetema av de projekt som redan har förverkligats bör i detta sammanhangbeaktas. De uppgifter som jag här har angivit börenligt min mening försöksvis kunna utföras inom . Samråd medberörda ämbetsverk ochforskningsinstitutioner är en nödvändig förutsättning för verksamhetenoch får fömtsättas ske i erforderlig omfattning och i sådana former sombostadsstyrelsen finner lämpligt. Jag vill medanledning av vad flera remissinstanser har påpekat framhålla att antalet projekt som böromfattas av utvecklingsverksamheten får bestämmas med ledning av bl. a.tillgången på intressanta projekt och erforderliga resurser för uppföljning. Beträffande finansieringen av forskningsverksamheten ansluter jag 1972:1 BUaga 13 257 migtill kommitténs uppfattning att ansvaret härför i första hand ligger påbyggnadsforskningsrådel. Men även andra forskningsinstitutioner kan ha anledning att ställa resurser tiUförtogande för forskningsuppgifter som hör lill derasverksamhetsområden. I sammanhangetanhåller jag att få ta upp vissa frågor om experimentverksamhet inombostadsbyggandet vUka har samband med den av mig fömt berörda utvecklingsverksamheten i syfte att skapanya hustyper och nya former av lägenheter med markkontakt. Denna verksamhet avser både platsbyggda och förtOlverkade hus.Beträffande förlUl-verkade hus föreligger ett speciellt behov avutveckling av nya typhus. Den pågående ulvecklmgsverksamheten börenligt min mening stimuleras. Det är därför viktigt att den inte hindras avgällande byggnads- och lånebeslämmelser.Åtgärder bör därför vidtas så att bostadsbyggnadsprojekt som på lokal nivåbedöms avvika från och planverkets olika föreskriftersnabbt skall kunna föras upp till berörda myndigheter för prövning. Avsteg frånolika bestämmelser bör kunna göras, särskUt i fråga om projekt avexperimentkaraktär, om de bedöms vara ändamålsenliga och ekonomisktfördelaktiga. När del gäUer undantag från God bostad eller tUlämpade belånings-regler är behörig myndighet självfallet bostadsstyrelsen.Gäller det dessutom undantag från generella byggnadsbeslämmelser fårfrågan föras vidare till planverket. Beträffande byggandet ulan statliga lånkan i detta avseende endast planverket komma i fråga. Experimentverksamhetenbör, liksom utvecklingsverksamheten inom serviceområdet, följas upp av forskning. Att användabyggnadsforskningsmedel försådan uppföljning stämmer väl överens med de riktlinjer jag har angivit förstödet tiU företagsbundet utvecklingsarbete under anslaget Byggnadsforskning. Experimentverksambeten bör i allmänhetkunna rymmas inom de ramar för bostadsbyggandet som kommunerna normalltilldelas. Jag vill emellertid inte utesluta att del i en del fall av olikaskäl kan vara svårt alt inrymma experimenthus i kommunens ordinarie ramar. Värdetav experimentverksamhet bör enligt min mening kunna motivera ett mindre avsteg från den grundläggande principenatt bosladsbygg-nadsbehovet i främsta rummet skall vara avgörande vidfördelningen av ramarna. Jag förordar därför att en viss del av det garanteradeprogrammet, uppskattningsvis ett par hundra lägenheter, får tas i anspråk fördetta ändamål. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa storleken avdenna del och dess fördelning på byggande med resp. utan statliga lån. Jag hemställer att Kungl. 1) uttala sig för en bostadsbyggnadsplanför med den omfattning och fördelning jag har förordat, 1972:1 BUaga 13 258 2) medgeatt ramarna för bostadslån för nybyggnad bestäms med utgångspunkt i följande antal lägenheter år1972... 87 000 år1973... 87 000 år1974... 65 000 år1975... 50 000 år1976... 50 000 3) medge att Kungl. !M:aj:t meddelar bestämmelser om projektreserv för åren 19721974 i enlighet med vad jag i detföregående har förordat, 4) medge att beslut ombostadslån för nybyggnad meddelas intiU ettbelopp av 2 . 5) medge att beslul om bostadslån förombyggnad samt räntebärande förbättringslån meddelas intUl ett belopp av . under vart och ett av , 6) medge attförhandsbesked om bostadslån för hus som skall byggas med tUlämpning av industrieUa produktionsmetoder meddelasför högst 10 000 lägenheter under vart och ett av åren 19731977, 7) bemyndiga Kungl.Maj:t att under de förutsättningar som angivits i det föregående besluta omutöknuig av de under 2) och 5) upptagna ramarna för långivningen under år 1972och de under 4) och 6) upptagna ramarna, 8) godkänna de av mig förordade riktlinjemabeträffande åtgärder för att främja utvecklingsprojekt inom serviceområdet och experimentverksamhet inom bostadsbyggandet, 9) tUl Lånefonden för bostadsbyggande /73 anvisa ett investeringsanslag av 2 . IV: 13. Lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder 1970/71Utgift 14 820 298 BehåUning 5 826 409 1971/72Anslag 6 900 000 1972/73Förslag 3 000 000 1 Avser Lånefondenför inventarier i studentbostäder, vilken för /71 redovisades under åttondehuvudtiteln. Från fonden bestrids utgifter för lån föranskaffning och förnyelse av inventarier i bostad, som iir avsedd att uthyras imöblerat skick och tillgodose ett mera kortvarigt behov av bostad förensamslående person eller annat mindre hushåU.Lån kan beviljas bolag, förening eller stiftelse som svarar förinredning av sådan bostad. 1972:1 BUaga 13 259 Lånebestämmelserna finns ikungörelsen (1959: 371) omlån från lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder (ändrad senast1971: 300). Ungdomsbostadsutredningenföreslog i sUt betänkande (SOU 1970:43) attservicebostäder skulle uthyras möblerade och föreslog därvid ett lånebelopp omlägst . per enkelram samt . per lägenhet för inventarier igemensamhetslokaler. fann i sitt yttrande överungdomsbostadsutredningens betänkande att de angivna beloppen var motiverademed hänsyn tiU att utredningens förslag innebar krav på en mer fullständigmöblering av lägenheterna än vad som varit normalt i studentbostäder. Medhänsyn tUl att maximibeloppet höjdes så sent som vid ingången av budgetåret1970/71 föreslogs i prop. 1971: 1 (bil. 13, p. IV: 12)inte någon höjning av gällande belopp av . I avvaktan på närmareerfarenheter av specialbostädernas utformning kan skäl anföras för ett lägremaximibelopp än det som styrelsen i ovannämnda yttrande uttalat sig för.Bostadsstyrelsen får med hänvisning tiU det anförda föreslå attinventarielånets maximibelopp fr. o. /73 höjs tUl . I sin anslagsframstäUning förLånefonden för inventarier i studentbostäder beräknade styrelsen på grundval avuppgifter från berörda länsbostadsnämnder att långivningen under budgetåret1970/71 skulle omfatta ca 6 500 rum och ett belopp av . Underbudgetåret bevUjades emellertid endast 12 ansökningar om lån avseende 3 030rum med ett totalt belopp av . Under /71 utbetalades . och tUl fonden inflöt i form av amorteringar och inlösen av lån . Vid budgetårets utgång fanns en behållning på anslaget av . Av detta belopp var . bundna genom beslut om lån som ännu ejutbetalats. Med ledning av uppgifter frånlänsbostadsnämnderna beräknas besluten om lån till studentbostäder /72 komma att omfatta och ett belopp av 6 100 000 kr.För /73 beräknas besluten om lån tiU studentbostäder avse 2 800ram, vUket med det föreslagna beloppet permm på högst . innebär ett belopp av 5 000 000 kr.Länsbostadsnämnderna har även anmodats att beräkna behovet av lån till andraspecialbostäder än studentbostäder. Nämnderna torde emellertid i begränsadomfattning haft kännedom om projekt av denna art. För /72 har redovisatsbehov av lån för 2 600 rum och för /73 för 1 400 rum. Införandetav de nya bestämmelserna torde få förutsättas leda tUl en ökad tillkomst avifrågavarande specialbostäder. 1972:1 BUaga 13 260 räknarmed behov av lånemedel för 3 000 rum under /72 och 4 000 rumunder /73. Vid lånebelopp per rum av 1 500 resp. 1 800 kr.innebär detta totala lånebelopp av . Dessauppskattningar ger tillhopa för /72 ett belopp av 10 600 000 kr.och för /73 ett belopp av . Beräkningen av anslagsbehovet för /73 framgår av följande uppställning. Ej disponerade medel 1 juU 1971 5 497 900 /72 6 900 000 /72 2 500 000 Disponibelt /72 14 897 900 Beräknadlångivning /72 10 600 000 Ejdisponerade medel 4 297 900 m. /73 2 860 000 Beräknad långivning /73 12 200 000 /73 (avrundat) 5 000 000 godtog de åtgärderjag på gmndval av ungdomsbostadsutredningens betänkande förordade för attbättre än hittUls främja tillkomsten av specialbostäder för studerande ochyrkesarbetande ungdomar saml andra grupper som har behov av en mera tillfällig lösning av sin bostadsfråga. beslutinnebär att de särskilda viUkoren för långivning till studentbostäderskall upphöra och alt lånevillkoren fr. o. m. den 1 juli 1971inte längre utgör något hinder föruthyrning av studentbostäder tiU andra än studerande. Beslutet innebärvidare alt långivningen för inventarier i studentbostäder fr. o. m.innevarande budgetår har vidgats lill alt omfatta alla specialbostäder. Erfarenheterna avden vidgade långivningen och utformningen av specialbostäder är ännu begränsade. Bostadsslyrelsensförslag om höjning av det högsta lånebeloppet per rum från 1 500 tUl 1 800 kr.anser jag mig därför inte kunna förorda. Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till 3milj. Jaghemställer alt Kungl. att till Lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder för /73 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1972:1 BUaga 13 261 IV: 14. 1970/71Utgift 38 164 400 Behållning 13 835 600 1971/72 Anslag 50 000 000 1972/73 Förslag 75 000 000 Lånebestämmelsernafinns i kungörelsen (1968: 227) om markförvärvs-lån tiU kommun (ändrad 1970: 112).Dessa bestämmelser innebär i korthetatt kommun kan erhålla lån av statsmedel för förvärv av sådan fast egendom som med hänsyn till den framtidautvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängandeanordning, företrädesvis för mark utan samlad äldre bebyggelse, Styrelsen föreslår att anslaget ökas med50 milj, kr, till 100 milj, kr, för /73. Ansökningar avseende förvärv under år1970 har inkommit tiU ett totalt belopp av171,7 mUj.kr. Summan av tiUstyrkta belopp (79,1 milj. ochansökningar avseende saneringsområden (54,6 milj, kr,) samt för sent inkomnaansökningar (6,8 milj, kr,) uppgår till sanmianlagt ca 140 milj. kr., enminskning med drygt 50 milj. kr. Minskningen torde främstbero på att många kommuner avstått från att ansöka om lån för förvärv inomsaneringsområden. Enligt av statistiska centralbyrånpublicerad statistik över kommunernas finanser förvärvade kommunerna underåren 1965-1969 fastigheter för 709, 1072, 1245, 1 185 resp. 962 mUj.kr.Andelen reglerings- och saneringsfastigheteruppgick tiU , dvs. samma storleksordning som . Minskningen avkommunernas lotala kostnader för fastighetsförvärv fortsatte sålunda . Även depreliminära uppgifterna för visar minskning. Minskningarna under senareår torde bl. a. bero på den kärva kreditmarknaden. Kommunernas totala kostnaderför faslighetsförvärv har dock varit avsevärt större än den genomlåneansökningar verifierade efterfrågan på markförvärvslån avseende förvärv inom såväl exploaterings- somsaneringsområden. Uppgifterna avser endast den verksamhetsom kommunerna bedriver inom ramen för denegentliga kommunalförvaltningen och innefattar sålunda inte förvärvgjorda av kommunägda företag, vilka drivs iform av aktiebolag, stiftelser eller ekonomiska föreningar. Anslaget till lånefonden har från fondenstiUkomst fram tUl uppgått liU 30 milj.kr. per budgetår.Vid fastställandet av anslaget /71 uttalade (SU 1970: 50, rskr 152) attmedelsanvisningen i första hand borde beräknas på grundval av den efterfrågansom visas och inte göras beroende av vissa 1972:1 BUaga 13 262 skatteintäkter.AlUnängiltiga erfarenheter av långivningen ansågs dock ännu inte ha vunnits. 1971: 1 (bU. 13 p. IV: 13) uttalade departementschefen att han ej var beredd att ta ställning tUl frågan om enav föreslagen vidgning av långivningen tUl att omfattaäven förvärv av mark inom saneringsområden. Bedömningen av denna fråga kundekomma att påverkas bl. a. av resultaten av det arbete som pågick inom saneringsutredningen.I civUutskottets betänkande (CU 1971: 12) uttalades bl. a. att volymen av detkompletterande statUga kreditslödet får bestämmasvid en vägning mellan behovet att styra krediter över statlig långivnkig och möjUghetema att uppnå avsedda målpå den öppna kreditmarknaden. I enUghet med Kungl.Majits förslag och civUutskottets hemstäUan anvisade för /72 ett investeringsanslagav 50 milj. kr. tiU Lånefonden förkommunala markförvärv. I detta sammanhang anmälerbostadsslyrelsen att några kommuner tUl stjrelsen under hand har uttalatönskemål om ett förfarande med förhandsbesked om markförvärvslån. Det finns nuen stor osäkerhet hos kommunerna om möjligheterna att få markförvärvslånföranledd av bl. a. den begränsadelånemedelstillgången och ovissheten om beslutstidpunkten. Dettainverkar negativt på kommunernas möjligheter att i konkurrens med andramarkköpare fuUfölja för samhällsbyggandet angelägna markförvärv. En lösning avde problem, som bar aktuali-erat frågan om förhandsbesked, underlättas omtillgången på lånemedel bUr större än . Behovet av markförvärvslån förfinansiering av saneringsförvärv tordealltjämt vara betydande - be:lydligt större än vad som framgår av hittillsingivna låneansökningar. I avvaktan på saneringsutredningens kommandeförslag har emeUertid vid sin anslagsberäkning ej uppskattatbehovet av lånemedel för förvärv inom saneringsområden. I enUghet härmed föreslår styrelsen attlånefonden för finansiering av markförvärv inom exploateringsområden för nästabudgetår tillförs ett anslag av 100 mUj. Anslaget till lånefonden uppgår förinnevarande budgetår till 50 milj, kr., vilket Innebär en öknmg från delnärmast föregående budgetåret med 20 milj. kr. har för nästabudgetår föreslagit en ökning av anslaget till 100 mUj. I enlighet med deriktlinjer för långivningen som fastställdes av statsmaktema (prop. 100, SU 100, rskr265) och med hänsyn till förhållandet meUan efterfrågan på lån och tillgångenpå lånemedel har lån hittUls utgått endast för förvärv av mark förnyexploatering. 1972:1 BUaga 13 263 Bostadsstyrelsenhar med hänvisnmg liU saneringsulredningens arbete i sin anslagsframstäUningtagit hänsyn till behovet av lån enbart för sådana förvärv. I likhet medstyrelsen anser jag att frågan om behovet av lånemedel för förvärv avsaneringsmark får prövas i samband med behandlingen av saneringsulredningensförslag, som lämnades och som remissbehandlas. De ansökningar omlån som avsåg förvärv av exploateringsmark innefattade enligt bedömninglåneberättigade förvärvskostnader till ett belopp av 79 milj. kr. Kommunernas rättsliga möjligheter att förvärva mark ökargenom de ändringar i expropriationslagstiftningen som riksdagenbeslutade . Jag räknar dock inte med att lagändringarna skaUkomma att i någon större omfattning påverkalånebehoven under nästa budgetår. På gmnd av detanförda och i avvaktan på ytterligare erfarenhet av lånebehoven förordar jag att anslaget förnästa budgetår ökas med 25 milj. kr. och alltså förs upp med 75 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att tUl Lånefonden för kommunalamarkförvärv för /73 anvisaett investeringsanslag av . IV: 15. 1970/71Utgift 10 000 000 Behållning 1971/72Anslag 10 000 000 1972/73 Förslag 14 000 000 Lånebestämmelsernafinns i kungörelsen (1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samUngslokaler m.m. (ändrad1960:315). Dessa bestämmelser innebär i korthet att lån bevUjas kommun, aktiebolag, förening eller stiftelse för nybyggnad,ombyggnad eller köp av byggnad i syfte att tillgodose behovet av allmännasamlingslokaler. Annan ägare av allmänna samlingslokaler än kommun eUerkommunalt företag beviljas lån även för avhjälpande av ekonomiskt trångmål. Lånutgår med högst eller, när synnerliga skäl föreUgger, med högst avlåneunderlagel. Av lånet beviljas viss del som räntefri stående del. Denna delfår i regel inte överstiga av låneunderlaget. Lån beviljas av Kungl. Maj:t och betalas ut avlänsstyrelserna. fastställer för varje budgetåren ram för beslut om lån från fonden. Under denna rubrik har för innevarandebudgetår anvisats ett anslag om 10 milj. kr. har medgivit, att lånfrån fonden beviljas med högst 15 milj. kr. under budgetåret (prop. 1971: 1 bU.13, CU 12, rskr 92 och prop. 1971: 140 bU.9, FiU 47, rskr 293). 1972:1 BUaga 13 264 Nämnden hemstäUer alt låneramen /73 vidgas till 18 milj. kr.samt att anslaget ökas med 12 milj. kr. lUl 22 milj. kr. Låneramen är 12 milj.kr. för budgetåret1971/72. För lån till nya samlingslokaler beräknas emellertid endast ca 5 milj.kr. finnas till förfogande. Det beror påall ansökningar för ca 5 mUj. har inkommit och behandlats /71 och måste avräknas på ramen för /72. Vidaremåste 2 mUj. reserveras för s. k.saneringslån och tUläggslån. inneliggande och i huvudsakgodtagna ansökningar uppgår () till 8,4 milj. kr. På grundhärav och pä grund av en väntad fortsatt ökning av anspråken på samlingslokaUån föreslår nämnden att låneramen vidgas till 18milj. för /73. För innevarande budgetår har tUllånefonden anslagits 10 milj.kr. Under budgetåret kan beräknas inflytaamorteringar med 2,8 milj. kr. på grund av anslagsöverskridandekommer alt belasta fonden innevarande budgetår står cirka 12 milj. kr. tiUförfogande för ytterligarelåneutbetalningar. Sammanlagda beloppet av beviljade, icke utbetaladestatslån uppgick till 14,3 milj.kr. Nämnden räknar med att avdetta belopp åtminstone 10 milj.kr. kommer att utbetalas under budgetåret1971/72. Det synes tveksamt om resterande 2 milj. kr. kommer att förslå tiUerforderliga utbetalningar på grund av lånebeslut under löpande budgetår. Detkan därför bli aktuellt med ytterligareanslag liU fonden på tUläggsstat /72. Med hänsyn till att Lånefonden förallmänna samlingslokaler i realiteten utvisat brist barnämnden övervägt huruvida ändring kunde vidtas i utbetalningsrutinen i syfteatt undvika en situation som denföreliggande. De utvägar som slår till buds synes vara antingen attutbetalningen centraliseras till förslagsvis statskontoret eUer att vederbörande länsstyrelse åläggs att förevarje utbetalning inhämta statskontorets bemyndigande. Båda alternativeninnebär ett förfarande som inte stämmer välöverens med nutida rationaliseringssträvanden. Nämnden anser sålundainte att de framlagda lösningama utgör någon framkomlig väg. Nämnden vill istället förorda att lånefonden tillförsett så stort anslag att risken för överdrag elimineras. IntiU utgången av /73 kan- förutsatt att nämndens förslag om en låneram av 18 milj.kr. för deltabudgetår biträds av statsmakterna - summan av beviljade lån att utbetalas fr.o. m. den beräknas liU (14,3 + 12-1-18=) 44,3 mUj.kr. Görs detantagandet att samtUga intiU bevUjade lån (14,3 +12 milj. och hälften av lånesumman /73 (9 milj. utbetalas fram tiU skuUe 35,3milj.kr. TiU förfogande står som tidigare angivits 12 milj.kr. för /72. HärtiU kommer under /73 inflytandeamor- 1972:1 BUaga 13 265 teringsbelopp,beräknade till 3 milj. kr. Det anförda leder tUl att det belopp fonden börtiUföras för /73 inte kan undersliga 20 milj. kr. Med hänsyn tUl svårigheten att bedöma, i vilken takt utbetalningarfrån fonden kommer att ske, anser nämnden emeUertid en ytterligare förstärkningav fonden påkallad och föreslår därför atttill Lånefonden för allmänna samlingslokaler anvisas 22 mUj. Statskontoretsfondbyrå har i yttrande över samUngslokalnämndens anslagsframställning anfört,att en strUct tillämpiung av bokföringsbestämmelsernasynes ofelbart leda tUl den av nämnden dragna konklusionen, att anslag måsteäskas och beviljas i sådan omfattning att bevUjadelån kan utbetalas, när erforderliga lånehandlingar färdigsläUts och låntagarenpåkallar utbetalning av lånet. Mot nämndens i detta avseende gjorda beräkningar har fondbyrån inte funnit anledning tUl erinran.En sådan följd av den nu tiUämpade kassamässiga budgetredovisningen torde bästkunna undvikas om bokföringsbestämmelserna modifieras, så attutbetalning utan hinder av bestänunelserna kan ske av i övrigt klara, av Kungl. Maj:t eUer jämlikt författning beviljade lån. Låneramen för innevarande budgetårbestämdes ursprungligen till 12 milj. kr. för samlingslokaler harföreslagit alt ramen för nästa budgetår bestäms till 18 milj.kr.