prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — För att ge ett underlag för bedömningarna avbudgetutvecklingen på utförs beräkningar för de fyrabudgetår som följer efter det närmast framförliggande, dvs. omfattandeperioden / 741976/77. Denna långtidsbudget, som redovisas i bilaga 2 tillden- 1972: 90 22 naproposition, baseras på uppgifter från myndigheterna men utformas slutligtinom efter samråd med resp. fackdepartement. Hänsyn harinte kunnat tas till konsekvenserna av de i prop. 1972: 95 framlagda förslagenom ändring i förordningen av statlig inkomstskatt, m. m. Eftersom de däriframlagda förslagen avses vara budgetneutrala kommer de dock inte att påverkade saidoberäkningar som redovisas i det följande. Ilångtidsbudgeten kartläggs de konsekvenser på utgiftssidan som följer avstatsmakternas redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Inkomsterna beräknasgenom en framskrivning utifrån gällande skatteregler och avgiftsnormer. Dettainnebär således att långtidsbudgeten varken bör uppfattas som en plan för denframtida budgetpolitiken eller som en prognos för budgetutvecklingen.Långtidsbudgetens syfte är i första hand endast att ange de inteckningar i detframtida resursul-rymmet som gjorts genom de redan fattade besluten. Jagvill understryka att dessa beräkningsprinciper inte är liktydiga med enoförändrad standard eller oförändrade resursinsatser. I flera fall harstatsmakterna gjort utfästelser om en successivt ökad standard eller ökadeutgifter. Detta gäller exempelvis standardgarantin till folkpensionärerna ochåtagandet om ett ökat bistånd till . I de fall sådana utfästelsergjorts om framtida standardhöjningar har dessa medräknats i långtidsbudgetensutgiftsberäkningar. Påde områden där tidsbegränsade åtaganden eller program föreligger harutgifterna antagits falla bort i och med att programperioden löper ut. I vissafall, där statsmakterna låtit förstå att verksamheten kommer att fortsätta ävenefter den innevarande programperiodens slut, har däremot medel beräknats för enfortsatt verksamhet. Ett exempel på ett sådant fall är det regionalpolitiskastödprogrammet. Idet stora flertalet fall finns emellertd inte sådana preciserade utfästelserom en ökad standard eller tidsbegränsningar av gjorda åtaganden.Utgiftsbedömningarna har då i allmänhet gjorts med utgångspunkt i attverksamheten skall fortgå i oförändrad omfattning. Vid dessa beräkningar harviss hänsyn tagits till den förväntade produktivitetsstegringen hosresursinsatserna. I denna framskrivning av verksamheten ligger dock ingenvärdering av att den skall eller bör fortsätta, utan förfaringssättet är enkonsekvens av de beräkningsmetoder som tillämpas i långtidsbudgeten. Deförutsättningar om samhällsekonomins utveckling som använts i långtidsbudgetenär i stort sett desamma som angavs av långtidsutredning. I enlighetmed denna har förutsatts att arbetskraftsutbudet i timmar när nu denbeslutade arbetstidsförkortningen genomförts kommer att bli i stort settoförändrat under hela den aktuella perioden. Med det antagande som gjorts ilångtidsbudgeten om den totala produktivitetens utveckling leder detta till en prognos för utvecklingenav bruttonationalprodukten i fasta priser om 4 o/ ökning . Denna prognoshar förutsatts gälla för hela perioden t. o. m. /77. Deberäkningsprinciper som gäller för långtidsbudgeten leder natur-ligen till attde utgiftsökningar man kommer fram till för perioden /731976/77 blir lägreän de som faktiskt realiserats för den närmast bakomliggande femårsperioden1966/671970/71. De totala utgifterna i fasta priser kan för beräknas ha stigit med i genomsnitt 4,7 "/o . Förlångtidsbudgetperioden har utgifterna beräknats öka med i genomsnitt 2,3"/o . I löpande priser har utgifterna stigit med 9,7 »/o åriigen1966/671970/71 att jämföra med beräknade 5,2 o/o under den framförliggandeperioden. I utgiftsökningarna för den passerade perioden ingår emellertideffekterna av den betydande reformverksamhet som bedrivits under dessa år. Ikonsekvens med beräkningsprinciperna görs däremot inte något försök att beräknaeffekterna av de nya beslut som kan komma att fattas under den framförliggandeperioden. Itabell 6 redovisas utvecklingen av statsutgifterna i fasta priser fördelade påolika ändamålsgmpper. Avtabellen framgår att det är fem utgiftsområden som beräknas öka snabbare ängenomsnittet . Den snabbaste ökningen uppvisarutvecklingsbiståndet. Utgifterna för detta ändamål har i långtidsbudgetenblivit föremål för en alternativ behandling. Dessa alternativ gällerutvecklingen och påverkar inte utgiftsbeloppet för slutåret iperioden. Gemensamt för bägge alternativen är att anslagen kommer att utvecklasi takt med- bmt- Statsutgifternas utveckling för olika ändamälsgrupper (Milj.kr., fasta priser) Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård Skattebidrag till kommuner m. m. Utvecklingsbistånd m. ni. -0,9 Prop.1972: 90 24 tonationalprodukten efter det att enprocentmålsättningenuppnåtts. Detta innebär att denna målsättning även fortsättningsvis bliruppfylld. Förutom utvecklingsbiståndet är det ändamålsgruppernabostäder, skattebidrag till kommunerna, folkpensioner samt arbetsmarknad ochregionalpolitik som uppvisar snabbare ökningar än genomsnittet. Sammantagetsvarar dessa fem utgiftsområden för ca 85 o/o av den totala utgiftsökningenunder prognosperioden. De relativt sett snabba ökningarna av folkpensionerna ochav utgifterna för arbetsmarknad och regionalpolitik är en direkt följd av demålsättningar och utfästelser som gäller för dessa områden. Ökningen avskattebidragen till kommunerna sammanhänger i betydande utsträckning medkompensationen skattereform, vilket innebär att utgiftsökningarnapå detta område är snabbast i början av perioden. Att stödettill bostadsbyggandet ökar trots att kalkylen bygger på enförutsättning om oförändrat bostadsbyggande sammanhänger i första hand med denskuldökning som sker på de redan tidigare beviljade fastighetslånen och somföljer av konstruktionen med paritetslån. En klar olikhet framträder mellan de olika realekonomiskautgiftstyperna. Investeringsutgifterna beräknas bli i stort sett oförändradeunder perioden. Den enda ökningen av betydelse är investeringsbidragen tillkommunerna. Konsumtionsutgifterna beräknas öka något snabbare varvid en klarskillnad finns mellan de begränsade stegringarna i statens egna utgifter ochde snabbare ökningarna av driftbidragen till kommunernas konsumtionsutgifter.De kraftigaste ökningarna uppvisar transfereringsposterna, som innehåller bl.a. det snabbt stigande utvecklingsbiståndet, skattebidragen till kommunernaoch folkpensionerna. Dessa olikheter mellan de realekonomiska grupperna visarsåledes att de statliga åtagandena på i första hand är av transfererings-eller bidragskaraktär medan statens egen verksamhet på såväl konsumtions- sominvesteringsområdet icke på samma sätt är uppbunden av tidigare åtaganden. En jämförelse med föregående års långtidsbudget visar attutgifts- Budgetsaldots utveckling /721973/74 (Milj.kr., löpande priser) 1971/72 1972/73 1973/74 Enl, Enl. Inkomster 51969 55 842 60 665 Utgifter 56 300 59 514 63 382 Budgetsaido -4 331 -3 672 -2 727 Prop.1972: 90 25 konsekvensernaav tidigare beslut och åtaganden under den nu framförliggande fyraärsperiodeninte är fullt lika omfattande som de var för den föregående långtidsbudgetensperiod. En orsak till detta är att det utgiftskrävande /73 intelängre ingår i perioden utan nu i stället utgör basen för jämförelserna. Dettorde emellertid även vara resultatet av en strävan att icke iklädastatsmakterna några nya förpliktelser med utgiftskonsekvenser för framtiden. Bakgrundenhärtill har varit såväl det statsfinansiella läget som den återhållsamhet som iett samhällsekonomiskt perspektiv är nödvändig när det gäller den offentligasektorns utbyggnad. Jag tolkar det även som ett resultat av att det denna gånggjorts en mera restriktiv tolkning av de tidigare tagna beslutensutgiftskonsekvenser. Detär ett naturligt utslag av beräkningstekniken i långtidsbudgeten att utgifternaberäknas stiga snabbare i början än . angavsutgiftsökningen i fasta priser till i genomsnitt 2,3 o/o . För i perioden, /74, är ökningen 3,2"/o. I löpande priser har utgiftsstegringen till detta budgetår beräknatstill 6,5 o/o. I tabell 7 återges en beräkning av den effekt på saldot dettaskulle få i kombination med de gjorda antagandena om statsinkomsternasutveckling . Av tabellen framgår attstatsutgifterna beräknas stiga med nära . mellan budgetåren1972/73 och 1973/74 enbart som en följd av tidigare beslut. Statsinkomsternaberäknas vid oförändrade skatteregler stiga med nära . Därigenomskulle således en saidoförbättring uppkomma på ca . mellan detnärmast framförliggande och det därnäst följande budgetåret. Trots dettaligger underskottet på en mycket hög nivå. Eftersom jag inte nu kan se att detfinns några större möjligheter till inkomstförstärkningar kommer alltså enbartett fullföljande av tidigare gjorda åtaganden att ställa betydande krav på kreditmarknadenunder /74. Jaghar därför dragit den slutsatsen att ett samhällsekonomiskt utrymme för enfortsatt reformverksamhet i första hand måste skapas genom en omprövning avredan pågående verksamheter och en ompriori-tering av tidigare gjordaåtaganden. För att ge ett underlag för sådana bedömningar har i de anvisningarsom utfärdats för anslagsframställningarna för /74myndigheterna anmodats att även precisera konsekvenserna av enmedelstilldelning som något understiger 1972/anslag räknat i löpandepriser. Denförsiktiga optimism om den ekonomiska utvecklingen som kännetecknadefinansplanen har befästs ytterligare genom de senaste månadernas utveckling.Förutom den väntade och inledda uppgången i ochStorbritannien kan nu fastslås att utvecklingen i 1972: 90 26 Västtysklandger välgrundad anledning att räkna med en konjunktur-förbättring i detta förvår utrikeshandel så viktiga land. En samlad bedömning av den internationellaefterfrågans tillväxt ger vid handen att en ökad stimulans kan påräknas för devaruområden inom vår tradi export som i utprägladgrad berörts av konjunkturnedgången. Den fortgåendelagerförbrukningen i våra köparländer bör rimligen ha nått den gräns där enpåfyllnad på nytt aktualiseras. Denhär antagna uppgången i den externa efterfrågan jämsides med att vår internakonsumtion på nytt normaliseras efter fjolårets av speciella skäl framkalladeosedvanliga uppgång i hushållssparandet ger oss anledning att räkna med enåtergång till tidigare kända förhållanden i vår ekonomiska utveckling. Det börbetyda ett förbättrat sysselsättningsläge, något som vi, räknat isäsongkorrigerade tal, kunnat avläsa oktober/november 1971.Sannolikt kommer vi emellertid inte tillbaka till det läge som rådde under densenaste högkonjunkturen då det fanns tre obesattaplatser på varje abetssökande. Flera skäl talar för att en mer balanserad situationkommer att råda på arbetsmarknaden vid en förnyad uppgång i den allmännakonjunkturen. Vi har sålunda nu en större tillgång av tillgänglig arbetskraftsom bl. a. tillkommit genom att de gifta kvinnorna skattereformvisat ett klart större intresse att söka sig ut på arbetsmarknaden. Hämtöverhar vår mer utbyggda arbetsmarknadsorganisation i sin uppsökandeverksamhet lyckats mobilisera arbetskraftsresurser som av olika skäl tidigarevarit relativt anonyma i arbetsmarknadshänseende. Slutligen har vi inför enperiod med ökad arbetskraftsefterfrågan en förhållandevis större reservsysselsatt i beredskapsarbeten och i omskolning. Detta ger oss anledning atträkna med en större möjlighet att bibehålla en lugn och balanserad arbetsmarknadvid ett konjunkturomslag. Skullemot förmodan en fortsatt konjunkturförbättring låta vänta pä sig fårsjälvfallet beredskapen även för en sådan situation hållas hög.Arbetsmarknadspolitiken bör utformas så att en hög beredskap hålls för ingripandei huvudsak efter de linjer som följts under konjunkturdämpningen. Den positivaeffekten av dessa ingripanden kan vi för dagen klart avläsa. Denförbättrade konjunkturen och den därav följande ökade efterfrågan har somkonsekvens en ökad press på landets handels- och bytesbalans. Den förstärkningav bytesbalans och valutareserv som vi uppnått är ytterstvälkommen och ger oss en säkerhetsmarginal för kommande påfrestningar. Vinödgas dock konstatera att skulle enligt prognosen vårt underfjolåret uppnådda överskott i bytesbalansen förbytas i ett icke oväsentligtunderskott. Detta förklaras i allt väsentligt av utvecklingen på tjänste- ochträns- 1972: 90 27 fereringssidan, där vår ökande u-hjälp och vårt stadigt ökandeunderskott i turistbalansen spelar en avgörande roll. Någon förbättring idessa avseenden har vi inte att räkna med då det ännu återstår stora anslagsökningarinnan enprocentsmålet för u-hjälpen uppnåtts och då uppenbarligen svenskafolket i allt större utsträckning prioriterar utlandsresorna som ettväsentligt inslag i sin privata konsumtion. Den härförutsedda belastningen på vår bytesbalans kan godtas endast om vårindustriella kapacitet byggs ut i den utsträckning att motsvarande överskott i vårhandelsbalans uppnås. Det senare förutsätter tillgång till arbetskraft ochkapital till den producerande industrin nu och framöver. Genom statsmakternasmedvetna strävanden att tilldela industrin ökad andel av kapitalmarknadenstillgångar torde företagens likvida situation vara förhållandevis god.Genom en lätt kreditpolitik har affärsbankerna f. n.större möjligheter än tidigare att tillhandahålla industrin erforderligakrediter. Ävenarbetsmarknadsläget är för företagen gynnsamt. En underlåtenhet attunder sådana omständigheter tillvarata möjligheterna till eninvesteringsexpansion kan innebära en framtida restriktion på en önskvärdexpansiv utveckling. Garanti för arbetsfred och en irelation till omvärlden icke ofördelaktig kostnadsutveckling bör vara positivainslag i företagens bedömning om framtiden. Efterfjolårets ur många synpunkter nedslående resultat av den ekonomiskautvecklingen talar nu prognoserna för en rimlig tillväxt i nationens ekonomi.Tas hänsyn till den genomförda arbetstidsförkortningen får denfömtskickade ökningen av bruttonationalprodukten anses motsvara vad viuppnådde under det i detta avseende rätt framgångsrika . Motbakgrunden av redan gjorda politiska åtaganden och i medvetandet om deständigt lika aktuella förväntningarna om vad framtiden har att erbjudaframstår dock även en god utveckling som en klar begränsning i måluppfyllelsen.Prioriteringen mellan många var för sig önskvärda reformer är därför ständigtlika ofrånkomlig. En grundläggande förutsättning för att strävandena attförbättra samhället skall bli framgångsrika och ge bestående resultat är attstabiliteten i samhällsekonomin upprätthålls. Full sysselsättning, störstamöjliga stabilitet i prisutvecklingen och en bestående balans i förhållandetmellan vårt lands och omvärldens ekonomi är härvid oavvisliga krav. 1972: 90 28 Totalbudgetensutgiftsanslag budgetåren 1971/72 och 1972/73 Istatsverkspropositionen beräknade jag totalbudgetens utgiftsanslag, dvs.bortsett från förändringar av reservationsmedelsbehållningarna och idispositionen av rörliga krediter, till ca 53 600 milj. kr. för budgetåret1971/72. Här ingick de i prop. 1972: 2 upptagna anslagen på till-läggsstat, omvilka sedermera har beslutat. Till utgången av harhärutöver begärts anslag på tilläggsstat med ett sammanlagt belopp av 827milj. Bland större anslag kan nämnas 300 milj. kr. till bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inom industrin, 265 milj. kr. till allmännaberedskapsarbeten m. m. och 108 milj. kr. till särskilda beredskapsarbeten m.m. harmed skrivelse överlämnat en approximativ beräkning avbudgetutfallet för innevarande budgetår (bilaga 3). Verket har beräknat detotala statsutgifterna, exkl. förändringar av reservationsmedelsbehållningaroch i dispositionen av rörliga krediter, till 56 218 milj. kr. Beräkningarnabygger på uppgifter som inhämtat från myndigheterna. Medhänsyn framför allt till att inte kunnat beakta attanslagsbelastningen för bidrag till psykiatrisk sjukvård m. m. beräknas stigatill följd av vissa överenskommelser med landstingskommunerna m. fl., vilkaredovisats i prop. 1972: 50, har jag funnit skäl att justera upp verkets beräkningav utgifterna med ca 230 milj. kr. Jag beräknar de totala statsutgifterna exkl.förändringar i behållningarna på reservations- och investeringsanslag och idispositionen av rörliga krediter till ca 56 450 milj. kr. /73 upptogs de totala statsutgifterna, exkl. förändringar ireservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, istatsverkspropositionen till 58 160 milj. kr. I propositioner vilka förelagtsårets riksdag före och riksdagsbeslut fram till nämnda daghar upptagits anslag som innebär en utgiftsökning i förhållande härtill med505 milj. kr. Bland större anslagsökningar kan nämnas 280 milj. kr. tillbidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. och drygt 100 milj.kr. till anslag under försvarshuvudtiteln samt drygt 40 milj. kr. till stödtill dagspressen. Jaghar låtit upprätta en specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillstatsverkspropositionen per (bilaga 6). Pågrundval av dessa uppgifter beräknar jag utgiftsanslagen på totalbudgeten /73 till 58 664 milj. kr. Förslagoch beslut efter som påverkar riksstaten torde få beaktas avriksdagens vederbörande utskott. Prop.1972: 90 29 Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret1972/73 m. m. Anslagen till avskrivning av nya kapitalinvesteringar /73 var i årets statsverksproposition i viss omfattning upptagnamed beräknade belopp beroende på att motsvarande investeringsanslag intebegärts definitivt. Jag får nu anmäla de definitiva anslagsförslagen. Under statens allmänna fastighetsfond har tillcivilförsvar: anskaffning av anläggningar definitivt begärts (prop. 1972: 75)samma belopp, 6 milj. kr., som beräknades i statsverkspropositionen.Avskrivningsanslaget bör föras upp med 3 milj. kr. I statsverkspropositionenbegärdes för anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar 1,3 milj. kr. I prop.1972: 75 har definitivt begärts . för detta ändamål. Anslaget börskrivas av helt och jag tar upp ett avskrivningsanslag av . Istatsverkspropositionen beräknades till byggnadsarbeten för vissa kulturändamål5,4 milj. kr. och till byggnadsarbeten vid universiteten m. m. 180 milj. kr. 1972: 28 har till byggnadsarbeten för vissa kulturändamål definitivtbegärts . Avskrivningsanslaget bör föras upp med . Tillbyggnadsarbeten vid universiteten m. m. begärdes i prop. 1972: 28 definitivtsamma belopp som i statsverkspropositionen, varför avskrivningsanslaget börföras upp med oförändrat . Under försvarels fastighetsfond beräknades istatsverkspropositionen investeringar om sammanlagt 284,2 milj. kr. I prop.1972: 75 har definitivt begärts sammanlagt 294,7 milj. kr. Härav beräknas förmarkförvärv 20 milj. kr, för kasernbyggnader 148,2 milj. kr. och för befästningar126,5 milj. kr. Avskrivningsanslaget bör tas upp med sammanlagt 200,6 milj.kr. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling I årets statsvcrksproposition beräknadesmedelsbehållningarna på reservations- och investeringsanslag minska med 600milj. under /72. Beräkningen anslöt sig nära till deprognoser som Beräknade förändringar i anslagsbehållningarnabudgetåren \91\jl1 och1972/73. ; ökning +, minskning ) Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Kapitalbudgeten -200 -400 + 614 + 68 + 500 + 500 - 150 -350 - 375 -350 1972: 90 30 har sedermera inhämtat uppgifter rörandemyndigheternas bedömning av anslagsbehållningarnas utveckling. Ensammanfattning härav liksom min egen bedömning återges i tabell 7. 1 sinberäkning av budgetutfallet för innevarande budgetår har riksrevisionsverketbedömt att anslagsbehållningarna kommer att öka med inemot 700 milj. kr. Föregen del räknar jag, efter samråd med berörda departementschefer, med enuppbyggnad av anslagsbehållningarna på i runt tal 500 milj. kr. Bidragandetill denna utveckling av behållningarna på reservations- ochinvesteringsanslagen under innevarande budgetår är att vissa- storautbetalningar i samband med konjunkturstimulerande åtgärder inte beräknas kunnaske förrän nästa budgetår. För /73förutsåg jag i statsverkspropositionen en förbmkning av reservationsmedel med500 milj. kr. Beräkningar över den statliga verksamheten under nästa budgetårtyder på att min tidigare beräkning av den totala reservationsmedelsförbrukningenligger något för högt. A andra sidan kommer som nämnts en del betalningaravseende verksamheten under /72 att verkställas /73 och därmed för detta budgetår registreras som förbrukningav reserverade medel. Beräkningen av den samlade förbmkningen av reserverademedel behöver därför av dessa skäl inte justeras. 1972: 95 föreslåsfrän en höjning av de allmänna barnbidragen ochstudiebidragen i samband med ikraftträdandet av de föreslagna nyaskattereglerna. De föreslagna höjningarna av mervärdeskatten och. vissapunktskatter får vidare till följd att utgifterna för främst folkpensionerredan nu kan förutses överstiga det av beslutade föreslagna anslagetför /73. Med hänsyn till vad jag har anfört förordar jag, isyfte att ge en så rättvisande bild som möjligt av de totala statsutgifterna,att förbrukningen av reservationsmedel justeras upp med 225 milj. kr., ellertill 725 milj. kr. för /73. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Budgetutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos , vilka enligt beslut ställtstill förfogande för vissa myndigheter och bolag. I statsverkspropositionenantogs det disponerade beloppet av rörliga krediter komma att öka med 350 milj.kr. under /72. Jag finner ingen anledning att frångå dennabedömning. /73 räknade jag i statsverkspropositionen med en ökning av deianspråktagna beloppen med 450 milj. kr. Det finns nu skäl att något revideradenna prognos. Jag räknar således med en ökning av de ianspråktagna beloppenmed 350 milj. kr. under nästa budgetår. Prop.1972: 90 31 Totalbudgetens inkomster budgetåren 1971/72 och 1972/73samt investeringsplan för /73 har med särskilda skrivelser den 29mars och lämnat bl. a. en beräkning av utfallet av budgetensinkomster under /72 samt en förnyad inkomstberäkning /73. För en närmare redogörelse för dessa beräkningar får jaghänvisa till verkets skrivelser (bilagorna 3 och 4). Avgörande för beräkningen av statsinkomsternas utvecklingär de antaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället under prognosperioden.Riksrevisionsverket har i sina beräkningar utgått från ett antagande om attinkomsten av tjänst för fysiska personer ökar med 10 o/o och med8 o/o . De beräkningar av statsinkomsternas utveckling som jagredovisade i statsverkspropositionen grundades på samma antagande. Deninformation som sedermera har tillkommit ger inte anledning att ändra dennabedömning. Beträffande aktiebolagens taxerade inkomster har riksrevisionsverketantagit att dessa ökar med 5 o/o och med 10 o/o under år 1973.Även i detta fall kan jag ansluta mig till verkets bedömning. Medutgångspunkt i de angivna förutsättningarna har beräknatinkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. ni. till 19 800milj. för /72 vilket är 100 milj. kr. mer än vad som angavsi årets statsverksproposition. För /73 beräknas inkomsternaunder denna titel till 21200 milj. kr. vilket är 200 milj. kr. mer än vad somupptogs i statsverkspropositionen. har i sin beräkning inte kunnat tahänsyn till effekterna av de tidigare nämnda nya skattereglerna (prop. Jag räknar med ett inkomstbortfall under titeln skatt på inkomst och förmögenhetm. m. på ca 600 milj. kr. under /73 till följd härav.Inkomsterna under titeln bör således för /73 fas upp med 20 600milj. Beräkningen av inkomsterna på inkomstskattetiteln baseraspå förutsättningen om oförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminärskatt för /73. Enligt förordningen (1947: 576) om statliginkomstskatt skall bestämmas med vilka procenttal av grundbeloppen denstatliga inkomstskatten skall ingå i preliminärskatten för kommande budgetår.Procenttalet för den första hälften av /73 skall vara detsammasom under innevarande budgetårs senare hälft.