prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Dessa bestämmelser innebär att räntebidrag utgår föratt täcka den del av räntekostnadema för primär- och sekundärlån som hänförsig tiU ränta över en bestämd räntesats (basränta). Räntebidrag utgår dockendast för täckande av räntekostnader för lid t. o. m. utgången av . Förseningar, bl. a. ifråga om de slutliga lånebeslulen, har föranlett utbetalningar av drygt 2,3milj. i räntebidrag under /71. För eventuellt försenadeutbetalningar under innevarande budgetår har anvisats etl anslag på 1 milj. kr. Även under budgetåret1972/73 bör möjlighet finnas för utbetalning av räntebidrag. Anslaget bör förasupp med etl formellt belopp av I . Jag biträderbostadsstyrelsens förslag. Jag hemställer alt Kungl. att till Räntebidrag /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 13 186 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1970/71Utgift 114 852 186 1971/72 Anslag 130 000 000 1972/73Förslag 132 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förförbätlringslån i den mån de är ränte- ochamorteringsfria, invalidbostadsbidrag, förvaltningsbidrag till förmedlare avbostadsegnahem samt vinterbidrag. Anslaget, som är ett förslagsanslag,anvisas med det belopp som erfordras för utbetalning av lån och bidrag. Bestämmelsema om förbätlringslån finns ikungörelsen (1962: 538) om förbätlringslån (ändrad : 1184). Lån, somutgår för förbättring och i vissa fall uppförande av bostad för åldringar,handikappade, samer eller zigenare, är helt eller delvis räntefrill ochstående. Beloppet av sådan subvention fåri aUmänhet uppgå till högst . Invalidbostadsbidrag utgår enligtbestämmelser i räntelånekungörelsen (1967:553, ändrad senast 1971:1183). Bidraget utgår för sådan inredning av bostadslägenhet och i vissa fallsådant extra lägenhetsutrymme somrörelsehindrad invalid eUer person med starkt nedsatt synförmågabehöver, dock i regel med högst . för varje lägenhet. Bestämmelserna om vinterbidrag, som ävende finns i sistnämnda kungörelse, innebär i korthet att bidrag utgår i sambandmed bostadslån för den särskilda kostnadsom beräknas ha uppstått genom att byggnadsföretaget har utförtsvintertid. För beslut omräntefria förbättringslån fastställer en medelsram för detlöpande kalenderåret och en preUminär ram för det närmast följande. har medgivitatt sådana lån får beviljas med högst 100 milj.kr. under vart och ett av åren1971 och 1972 (prop. 1971: 1 bU. 13, CU 12, rskr 92). Bostadsslyrelsenföreslår viss ändring av räntevillkoren för förbättrings-lån. Styrelsen föreslår vidare, alt denför preliminärt fastställda ramen för beslut om räntefriaförbättringslån fastställs slutligt, att ramen för bestäms preliminärttiU 110 milj. kr. samt att anslaget /73 ökas med 7 milj. kr. tUl 137 milj. kr. Lån ochbidragsgivningens omfattning belyses av följande uppgifter. Under /71 inkom 11 610ansökningar om förbättringslån mot 11 990 under /70. /71 meddelades 11 390 beslul om lån avseende 12 510 lägenheter,jämfört med 11 210 resp. 12 550 undernärmast föregående budgetår. Under /71 beviljadesförbätlringslån med 152,0 milj. kr. varav 104,4 milj. kr. utgjorde räntefrialån eller delar av sådana Prop.1972:1 BUaga 13 187 lån.Motsvarande belopp /70 var 142,9 milj.kr. resp. 92,6 milj. kr. Det genomsnittliga lånebeloppet perlägenhet uppgick till . under /71 jämfört med 11 390kr. under närmast föregående budgetår, vilket innebär en ökning med knappt 7 %.Det räntefria beloppet per lägenhet uppgick till . jämfört med 7 380kr. för /70, dvs. Under budgetåret1970/71 beviljades invalidbosladsbidrag till 2 370 lägenheter med ett belopp av 21,6 mUj.kr.Detta innebär en fortsatt ökning. Närmastföregående budgetår beviljades bidrag till 1 760 lägenheter med ett beloppav 16,6 milj. kr. Vinterbidrag beviljades under /71 med 8,3mUj. Beträffande räntevillkoren för förbättringslån anförstyrelsen följande. Enligt nuvarande bestämmelser gällerskUda viUkor vid övertagande av byggnad, vari utestår förbättringslån, beroendepå om den nye ägaren avser att användabyggnaden som årsbostad eller inte. Om byggnaden inteskaU användas som årsbostad, skaU länsbostadsnämnden uppsäga förbättringslånet till inbetalning. Nämndenfår dock i stället för att säga upp lånetbestämma kortare amorteringstid, om visst anstånd med betalningen ärägnat att bättre trygga statens fordran än enomedelbar uppsägning. I sådant faU får nämnden fastställa en amorteringstidav högst . Ränta utgår efter samma räntesats som för bostadslån. Ny ägare som ämnar nyttja byggnaden somårsbostad har möjlighet att få överta förbättringslånet. Bifalls en ansökningom övertagande av lånet, övertar enligthuvudregeln den nya låntagaren lånet på oförändrade viUkor. EmeUertidavskrivs, om inte särskilda skäl talar för annat, en tiondel av lånet i vad detär räntefritt och stående för varje helt år som gått sedan lånet utbetalades.Beträffande återstoden av lån eller lånedelsom sagts kan nämnden, med beaktande av låntagarens ekonomiska förhåUanden,föreskriva att återstoden skall helt eller delvis löpa med ränta och amorteras från en av nämnden bestämd dag. Räntesatsenför sådant amorteringslån skall utgöra , såvida inte lånet har bevUjats föreden , i vilket fall ränta utgår . Från vissalänsbostadsnämnder har styrelsen erfarit, att del särskilt i tätorter inte är ovanUgt att fastigheter,som uppmstats med förbättringslån och har en förhåUandevis god standard,övergår tiU personer som använder byggnaderna som årsbostäder. Nämndema anseratt nyssnämnda räntesatser måste anses sommycket låga i nuvarande ränteläge och därför omotiverade när det gällernya låntagare som bedöms sakna förutsättningar för att kunna åtnjutaräntefrihet. Styrelsen delar denna uppfattning ochföreslår i enlighet härmed att i ärenden, som föranleder beslut om övertagandetidigast 1972:1 BUaga 13 188 1972, räntan skall såvida den nye låntagaren inteuppfyller gällande vUlkorför förbättringslån på vad som återstår av det ursprungliga lånet utgå efterden räntesats som Kungl. fastställer för statliga bostadslån m.m. I fråga omlåneramarna anför styrelsen alt en sammanställning av länsbostadsnämndernas uppgifter om detberäknade behovet av medel för beslut om räntefria förbättringslån visar på ettbelopp av 109 milj. kr. 1971 som för . Detta innebär i vadgäUer år 1971 i stort sett samma belopp som enUgt nämndernasmotsvarande be räkningar . meddelade länsbostadsnämnderna beslut lill ett belopp av 98 milj. kr. inom den av Kungl. Maj:t fastställ da ramen på 100 milj. kr. Bostadsslyrelsen förutsätter att Kungl. Maj:t har bemyndigande att utvidga ramen såvida detta skulle vi sa sig nödvändigt. Den för preliminärt fastställda ramen på 100 milj.kr. behöver därför inte räknas upp. bör prelimi närt faststäUas en ram på 110 milj. kr. Utbetalningen av räntefria lån beräknaslill ca 105 milj. kr. under /73 under förutsättning all långivningen 1972 och1973 får en omfattning som motsvarar de föreslagna ra marna. Besluten om lån under etl budgetårresulterar under samma bud getår i utbetalning i huvudsak endast i form av förskott,uppskattningsvis i en omfattning motsvarande två tredjedelarav det beviljade beloppet. Återstoden kan lill större delen beräknas bli utbetald under följande budgetår. Utbetalningen avinvalidbostadsbidrag kommer enligt länsbostadsnämndernas beräkningar att uppgå till 23 milj. kr. För vinlerbidrag uppskattas utbetalningenlill 9 milj. kr. för /73. Det lotala anslagsbehovet för budgetåret1972/73 beräknas således till (105+ 23+ 9) 137 milj, kr. Enligt gäUande bestämmelser om ränta påförbätlringslån, som övertas av ny ägare lill fasligheten, utgår ränta efter eller, för vissa äldre lån, . Delta gäUer både lånedel som från börjanvarit räntebärande och lånedel som ursprangligen varit räntefri men som ändrastill alt bli räntebärande i samband med övertagandel. Bostadsslyrelsen anseralt dessa räntesatser innefattar en omotiverad subvention i de fall där den nyeägaren inte uppfyller förutsättningarna för att få åtnjuta ränlefrihel. Styrelsenföreslår därför all ränta i sådana fall skall utgå efter samma räntesals somför bostadslån. Jag delar bostadsslyrelsens uppfattningoch förordar all räntevillkoren ändras i enlighet med styrelsens förslag. 1972:1 Bilaga 13 189 Ränta och amortering påförbättringslån erläggs i form av lika stora annuiteter, Annuiteten bör grundaspå en fast räntesals för alt den inte skall behöva räknas om vid förändringar ilåneräntan. Eftersom bostadslåneräntan är rörlig förordar jag alt annuiteten ihär avsedda fall grundas på en fast räntesats som bör bestämmas till ,SkUlnaden mellan aktueU bostadslåneränta och den ränta som annuiteten beräknaspå bör beaktas vid varje aviseringstillfälle så att ränteskillnaden läggs tilleller dras av från annuiteten. De av mig förordadeändrade bestämmelserna bör träda i kraft den 1 jiUi 1972 men inte gälla i falldär beslut om överlagande medelats tidigare. Den för år 1972preliminärt faststäUda ramen 100 milj, kr. bör i enUghet med bostadsslyrelsensförslag fastställas slutiigt. För att sysselsätlningsstödjande åtgärder skallkunna genomföras snabbi med hjälp av ökad förbältringslångivning synes detlämpligt all Kungl, Maj:l liksom tidigare utverkar bemyndigande altvidga ramen om det behövs. Ramen för bör preliminärt bestämmas tUlsamma belopp som för eller 100 milj, kr, Medelsbehovel för nästa budgetår beräknar jagtill 132 milj, kr. Jag hemstäUer att Kungl. 1) godkännade ändringar av villkoren för förbätlringslån som jag har förordat, 2) medge att räntefria förbätlringslån beviljas med högst under vart och ett av åren 1972och 1973, 3) bemyndiga Kungl. Maj:tatt vid behov besluta om ökning av den under 2) upptagna ramen 1972, 4) lill Vissbostadsförbättringsverksamliet m. m. för budgetåret 1972/73 anvisa ett förslagsanslag av 132 000 000kr. 1970/71 Utgift 2400 000 1971/72 Anslag 4200 000 1972/73 Förslag 6 000 000 I det följande redovisas,förutom byggnadsforskningsrådets anslagsframstäUning m. m., vissa förslag sombyggindustrialiseringsutredningen (BIU)* har lagt fram och remissyttrandendäröver. BIU, som tiUkaUades den19 för att utreda och föreslå åtgärder för främjande avbyggandets industrialisering, avlämnade den 2 juU 1971 slulbelänkandet (SOU1971: 52) Byggandets industralise- Landshövdingen , ordförande, riksdagsledamoten , generaldirektören , andre förbundsordföranden , direktören ochriksdagsledamoten . 1972:1 Bilaga 13 190 ring.Belänkandet innehåUer dels en sammanfattning av utredningens tidigareverksamhet, dels en principiell och översiktlig diskussion av medlen att främjabyggandets industrialisering. Såsom ett medel i detta syfte har BIU föreslagit statligt stöd lill sådant forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU-arbete) inom byggnadsområdet som ärföretagsbundet. I det följande lämnas enredogörelse för betänkandet i denna del. Över betänkandet haryttranden avgetls av , riks-revisionsverket, statens pris- ochkartellnämnd, , statens rådför byggnadsforskning, , statens planverk, styrelsen för teknisk utveckling(STU), bygglagutredningen,byggkonkurrensutredningen. Näringslivets byggnadsdelegation, ,allmännyttiga bostadsföretag (), Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund u.p.a.(HSB), Svenska . , och Föreningen arki tekter. BIU konstaterarinledningsvis att avgörande för takten i det tekniska utvecklingsarbetet är bl. a.företagsstrukturen inom byggandet. Få stora och många små företag är verksamma,och endast ett fåtal har sådan omfattning att de förmår driva självständigtFoU-arbete parallellt med den löpande produktionen. Förutsättningarna förFoU-verksamhel har åtminstone varit större inom material- ochkomponentindustrin än inomentreprenörföretagen. Konstruktionen av en byggnadsforsk-ningsavgifl år1952 för att därigenom möjliggöra finansiering av FoU-arbete inombyggnadsverksamheten var enligt BIU ett ofrånkomligt sätt alt skapautvecklingsstimulans. Förutsättningarna har ännu inte förändrats så alt den kollektiva finansieringsformenblivit inaktuell. Förutom företagsstrukturen spelar ävenbyggnadsproduklionens stora geografiskaspridning stor roll såtillvida att denna spridning ger otiU-räckligtunderlag för inriktning och satsning på långa kontinuerliga serier förprodukter och ratiner. BIU framhåller attdel inte är tillräckligt med en systematisk, till företagen riktadinformationsverksamhet avseende utvecklingsbara FoU-resullat för att därigenom skapa ett ökatinformationsflöde och en breddad marknad.Tekniskt utvecklingsarbete inom byggnadsföretagen bör stimuleras ävenmed direkta åtgärder, vilka bör syfta tiU att ge företagen möjligheter att utnyttja kvalificerad teknisk personal med vanavid FoU-arbete och resurser för forskning och provning samt till attförbättra de finansiella fömtsältningarna för att bedriva sådan verksamhetrelativt oberoende av löpande produktion. Föratt få tillgång tUl personella och institutionella resurser bör före- Prop.1972:1 Bilaga 13 191 tagen lägga ut uppdrag tUl institut ochhögskoleinstitutioner i form av preciserade utveckUngsprojekl, inpassade i förelagens aUmänna struktur och rutiner. Även om skildaforskningsinstitutioner kan biträda industrin i dess FoU-arbete är det ändå troUgt att varjeföretag för sig i de flesta faU är för litet och saknar den kapitalbakgrand somerfordras för exploatering ochmarknadsföring särskUt av mera genomgripande tekniska innovationer.Därför anser BIU det vara angeläget att en kollektiv samverkan meUan byggnadsföretagen stimuleras i syftealt bära utvecklingsuppgifterna. Förutom att skapapraktiska och lättiUgängliga former för uppdragsforskning och stimulera tUl enkollektiv samverkan mellan byggnadsföretagenkan samhäUet underlätta och stimulera företagens utvecklingsarbete genomdirekt finansiellt stöd. Företagens egna finansieUa resurser förutvecklingsarbete är oftast starktbegränsade. inom producent- och byggherreledet saknartiUräckligt kapital för en målmedveten och långsiktig satsning på utveckling av metoder och produkter.Byggnadsforskningsfonden har hittiUsanvänts för ekonomiskt stöd i form av bidrag utan återbelal-ningsskyldighet.Bidragen från fonden har uteslutande avsett FoU-pro-jekt av generell karaktär som inte är bundna till ett visst förelag.Byggnadslekniskt utvecklingsarbete med kommersiellt syfte har därförinte kunnat erhålla stod från byggnadsforskningsfonden, övriga möjligheter förfinansiellt stöd från staten är starkt begränsade. Med hänsyn till att många förelag i daghar begränsade kapitalresurser är enligtBIU ett ökat offentiigt stöd starkt motiverat. nuvarande stödformer bör kompletterasmed lånemöjligheter för företagsbundet utvecklingsarbete. Lån medrelativt stort risktagande och generösa återbetalningsvillkor bör kunna utgåför utvecklingsarbete gäUande byggsystem, byggmetoder, maskiner och andrahjälpmedel samt för nya material och komponenter. En sådankomplettering av byggnadsforskningsrådets nuvarande verksamhet nödvändiggör en ökning avbyggnadsforskningsfondens kapacitet. BIU föreslår därför attbyggnadsforskningsavgiften höjs till en nivå somgör det möjUgt att inrymma även utvecklingslån i byggnadsforsk-ningsrådelsverksamhetsområde. Utredningensförslag att byggnadsforskningsrådets nuvarande stödformer kompletterasmed lånemöjligheter för företagsbundetutvecklingsarbete har vunnit stöd hos flertalet remissinstanser. ,Näringslivets byggnadsdelegaiion och HSB instämmer allmänt i utredningens förslag. 1972:1 Bilaga 13 192 är av stort värde att industrin får möjligheter attbedriva eget forskningsarbete.Den direkta kontakten mellan förelagens utveckUngsarbete och övrig byggnadsforskning skulle få stor betydelseför att få forskningen anknuten till de praktiska problemen inombyggandet. Styrelsen anser vidare att manså långt som möjligt bör stäUa krav på öppen redovisning avforskningsresultaten. anför att en stimulans av byggföretagens utvecklingsarbete ärväsentlig inte minst för konkurrenseninom byggandet. Att förelagen utvecklar metoder och produkter som ger ökadproduktivitet innebär att konkurrensen mellan företagen kan skärpas.Utredningen betonar emellertid att man bland företagsbundna utvecklingsprojektbör prioritera sådana som har större allmänintresse, I fråga omlåneverksamheten understryker utredningen att denna bör gälla även byggherreföretagen då det får anses vara angläget att få dessaföretag engagerade i etl utvecklingsarbete gällande förvaltnings- och byggherreuppgifter. metung är utredningens motiveringar för förslaget starka. Rådet hänvisar till att deti sin anslagsframställning för /73 förklarar sig berettatt starta en försöksverksamhet medutbetalning av anslag med återbetalningsskyldighet. STU tillstyrker utredningens försjag och förklarar attstyrelsens erfarenheter av stöd tUlindustriell utveckling med viUkorlig ålerbetal-ningsskyldighet är synnerligen goda. STU konstaterar att dessresurser är små i förhåUande till behoven inom det vida område där STU har attverka. anför alt uppbyggandet avutvecklingsfunktioner inom byggföretagen måste underlättas, bl. a. genom lånoch bidrag. Den kollektiva forskningen blir annars av mindre värde. Det som enligt föreningens mening framför allt brustit i hittiUsvarande byggnadsforskningsverksamhet ärkontaktema med forskningsresultatens avnämare. Några remissinstanser accepterarförslaget med vissa reservationer. och Föreningen stöder en utvidgning av byggnadsforskningsrådets nuvarandestödformer under förutsättning alt detta inte medför någon minskning av de lotala ramarna för den forskningsom f. n. bekostas via byggnadsforskningsfonden.Institutet hoppas att en låneverksamhet skall medge ökad satsning påexperimentell försöksverksamhet i fråga om byggnads- och samhällsplanering.SABO framhåller att låneverksamheten inte får medföra att en ytterligareutveckling mot företagsbundna slutna syslem underslöds och att nuvarande ramför byggnadsforskningen inte får begränsas. ifrågasätter vidare om inteSTU vore mera lämpad att handha verksamheten, bl. a. med hänsyn lill alt dettaskulle möjliggöra forskningsprojekt som går över branschgränserna. Stöd till byggnadslekniskt ulvecklingsarbete börenligt mening bedömas enligtsamma kriterier som gäller för övriga sektorer. Svenska kommunförbundetifrågasätter lämpligheten alt splittra resursema för 1972:1 Bilaga 13 193 byggnadsforskning och pekar på alt en mera praktiskinriktning av forskningen bör övervägas. Om utredningens förslag genomförsbör som villkor för lån gäUa att utvecklingsarbetet öppet redovisas, för därigenomskaU kunna undvika att slutna företagsbundna system utvecklas. Under aUaförhållanden bör enUgt förbundets mening den nuvarande forskningens resurserinte begränsas genom att en ny stödform införs. Svenska anser det tveksamtom en långivning för utvecklingsändamål är tUUräckligt stimulerande för alt företagenskaU satsa på utveckUngsarbete. En hårdare prioritering av nuvarande forskningsuppdrag torde i stället vara mer motiverad. Förslaget om en höjning av byggnadsforskningsavgiften isyfte att inrymma även utvecklingslän i byggnadsforskningsrådetsverksamhetsområde tillstyrks av majoriteten av remissinstanserna. Byggkonkurrensutredningenanför att en höjiung av avgiften tiU bör ge byggnadsforskningsrådetmöjUgheter att starta en låneverksamhet.Även tUlstyrker en höjning till nämnda procentsats.STU befarar att byggnadsforskningsfonden vid ett avgiftsuttag om kommeratt visa sig helt otiUräcklig för stöd tiU såväl forskning som företagsbundetulvecklingsarbete inom ett område som svarar för av de inhemska bruttoutgifterna. Statens pris- och kartellnämnd tiUstyrker i princip förslaget om höjd byggnadsforskningsavgiftmen anser att höjrungens storlekmåste prövas restriktivt med hänsyn tUl den kostnadshöjande effekten.Svenska byggnadsarbetareförbundet tillstyrker också en höjning men framhålleratt en sådan bör kombineras med en förutsättningslös prövning avbyggnadsforskningsmedlens fördelning på olika projekt. Vad gäller samordningenav olika forskningsprojekt finns det enUgt förbundet fog för viss kritik. Riksrevisionsverketanser sig inte kunna ta ställning tUl frågan om avgiftens storlek på grandvalav det material som utredningen har redovisat. Enligt verket bör en omfördelning avnuvarande byggnadsforskningsändamål i första hand övervägas. Näringslivetsbyggnadsdelegation och anser det vara olämpligt all ändra avgiftens storlek, bl. a. med hänsyn tilldet programarbete som pågår inom byggnadsforskningsområdet. Delegationenanför att finansieringen av utvecklingslån bör kunna ske inom ramen förnuvarande budget genom en noggrann angelägenhetsgradering avanslagsberätti-gade projekt. Förslaget om höjning av byggnadsforskningsavgiftenavstyrks av HSB. Stöd till visst FoU-arbete inombyggnadsområdet. I. prop. 1971:4 medförslag tUl lag om ändring i förordningen (1960:77) angåendebyggnadsforskningsavgift, m. m. fastslog departementschefen att stöd till 7 1972.1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 13 194 byggnadslekniskt utvecklingsarbete inom producerandeföretag med kommersiellt syfte hittUls inte har kunnat utgå. framhöll departementschefen att det satts i fråga ombyggnadsforskningsrådet inte borde hamöjligheter att ge sådant stöd. Departementschefen ansåg sig emeUertidinte då ha tUlräckligt underlag för ett ställningstagande i frågan. Den uppmärksamhet som riktats påproblemet i nämnda proposition hartiUsammans med det förslag om generösa lånemöjUgheter för företagsbundetutvecklingsarbete som BIU lagt fram gett rådet anledning att överväga denhittUls förda anslagspolitiken. Rådet understrykeratt det givetvis inom byggnadsföretagen uppstår värdefuUa idéer tiU produktutveckling eller till nyproduktionsteknik som inte kan prövas på grand av bristande ekonomiskaresurser. På grund av konkurrensläget eller därför att riskmarginalen ärovanligt hög kan det vara omöjligt att finansiera projekt på traditioneUavägar. I sådana specieUa fall kan det varamotiverat att utvecklingsarbetet stöds med medel från staten. Rådet ärmedvetet om att det genom sin överblick av byggnadsområdet och därförekommande forskning har goda möjligheter att bedöma i första hand desamhällsekonomiska och tekniskaförutsättningarna som berör produktionsmetoden och angelägenhetsgradenför utvecklingsprojekt från samhällsvetenskapliga synpunkter. Rådet är därför viUigt att åta sig enförsöksverksamhet med utdelning av anslag med återbetalningsskyldighet förutvecklingsarbete som gäUer ny produktionsmetodik eller nya produkter ochföratsätter att försöksverksamheten kan bedrivas i samarbete med STU. Rådeträknar med att kraven på insatser blir betydande om verkliga resultat skall kunnanås med denna verksamhet. Först efter relativt kan intäkterna väntasbli påtagliga, eftersom ett av motiven med verksamheten är att ta risker som dekommersiella finansinstituten inte vill ta. Betydande förluster kan därför inteuteslutas. Sammanfattningsvis konstaterar rådet attstöd tiU utvecklingsarbete bör ges i fråga om nya produktionsmetoder endast dådessa kan anses vara av avsevärt samhällsekonomiskt intresse genom att de kanantas påtagligt förbilliga byggandet,sänka produktionskostnaderna eller leda tiU väsentiigt bättre kvalitet utanstörre kostnadsökning. Medel för ändamålet bör anvisas i form av ettsärskilt anslag, som för /73 bör föras upp med 10 milj. kr. I syfte att få framett långsiktigt ramprogram för hela forskningsfältet samt möjlighet attgenomföra en fördjupad analys av målen förverksamheten har en särskUd arbetsgrupp bUdats. Grappens arbete väntasbli slutfört under innevarande budgetår, varefter rådet avser att redovisa måloch totalprogram senast i samband med anslagsframställningen för budgetåret1973/74. Prop.1972:1 BUaga 13 InrUesdepartementet 195 Inom rådet pågår vidare arbete med en nyindelning för redovisning av pågående projekt. Meningen är att rådet genom dennya indelningen skall få en överbUck av hurinsatserna fördelar sig på väsentliga problemområden som mera nyanseratansluter sig tUl aktiviteterna i planering och byggande och därmed även gerbättre underlag för prioritering vid programarbete och långtidsplanering. Omfattningen ochinriktningen av rådets framtida verksamhet är beroende av de resurser sområdet kan väntas komma att förfoga över.