prop · FV0337 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående högre teknisk utbildning och forskning i ;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bi-faUa de förslag om varsavlåtande tiU föredraganden hemstäUt. Ipropositionen föreslås, på grundval av statsmakternas principbeslut (prop.1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296), att en utbildnings-ochforskningsorganisation med geoteknologisk inriktning byggs upp vidhögskolenheten i /731976/77 och att den gruvinriktadedelen av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i . I överensstämmelse med vad organisationskommittén för högre tekniskutbildning och forskning i övre föreslagit avses den geoteknologiskaverksamheten i bh organiserad inom två institutioner med inriktning mot mineral-ochprospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik. Nio tjänster somprofessor föresläs inrättade vid högskolenheten i t. o. m. budgetåret1976/77. Vidare avses en tjänst som biträdande professor bli inrättad vidhögskolenheten . Ipropositionen föreslås vidare att utbildningen vid den geoteknologiskautbildningslinjen i inleds med 50 studerande /73 och attintagningskapaciteten successivt byggs ut till 100 nybörjarplatser läsåret1975/76. Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om högre teknisk utbildning och forskning iLuleå och anför. lades i prop. 88 fram förslag angåendeutbyggnaden av högre teknisk utbildning och forskning i övre . Ipropositionen föreslogs bl. a. att en ny teknisk utbildnings- ochforskningsenhet skulle byggas upp i innehållande en maskintekniskutbildnings- och forskningsorganisation. Vid planeringen av enheten skulle manutgå från att en del av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan iStockholm kommer att flyttas till , I det fortsatta utrednings- ochplaneringsarbetet borde vidare prövas om skäl och förutsättningar finns för attsenare ytterhgare differentiera den högre tekniska utbildningen i , Föratt biträda universitetskanslersämbetet i förberedelsearbetet skulle enorganisationskommitté tillsättas. beslöt i överensstämmelse med deframlagda förslagen (SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Med stöd av Kungl. bemyndigande tUlkallade jag den21 en organisationskommitté (U 1970: 62) med uppgift att under universitetskanslersämbetetplanera den högre tekniska utbildningen och forskningen i . Organisationskommitténsdirektiv redovisas riksdagsberättelse (s. 303). ' Disponenten , ordförande, direktörenSigvard (t. o. m. 3L12.1971), professorn , byråchefen , teknologen , landshövdingen , kom-munahådetNils , byråchefen , professorn , professornKarl-Gustav , byråchefen , tf byggnadsrådet ochkanslichefen . Prop.1972: 37 3 betänkandeHögre teknisk utbildning och forskning i övre , Maskinteknik i Luleåtill universitetskanslersämbetet. Efter remissbehandling av betänkandet inkomämbetet med förslag angående anordnande av maskintekniskutbildning och forskning i . På grundval härav lades i prop. 1971:59 framförslag om att en ny högskolenhet skulle inrättas i den 1 juh 1971. Vidhögskolenheten skulle en maskinteknisk utbildnings- och forskningsorganisationbyggas upp fr. o. m. /72. Intagningskapaciteten på denmaskintekniska utbildningslinjen föreslogs uppgå till 50 platser /72för att därefter successivt byggas ut till 200 platser /76. Ipropositionen föreslogs vidare att den maskintekniska utbildnings- ochforskningsorganisationen i skulle inriktas mot maskinkonstruktion samtmaterial- och bearbetningsteknik. Fyra tjänster som professor föreslogs bliinrättade vid högskolenheten i under budgetåren 1972/73 och 1973/74.Vidare kommer tre tjänster som biträdande professor att inrättas vidhögskolenheten . Sluthgen föreslogs att ledningen avhögskolenheten i under uppbyggnadsskedet skuUe vila påorganisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övreNorrland. beslöt i överensstämmelse med de framlagda förslagen (UbU1971: 17, rskr 1971: 174). förhögre teknisk utbildning och forskning i övre överlämnade den 15november 1971 sitt andra delbetänkande Högre teknisk utbildning och forskningi övre , Geoteknologi i till universitetskanslersämbetet. Efterremissbehandling av betänkandet har ämbetet kommit in medförslag angående anordnande av geoteknologisk utbUdning och forskning i Luleå.Ämbetet har överlämnat organisationskommitténs betänkande samt deyttranden som avgivits över betänkandet jämte en sammanstäUning avremissyttrandena. Beträffande åtskilliga avde förslag som lagts fram av organisationskommittén, remissinstanserna m. fl.och av universitetskanslersämbetet fordras inte beslut av . För överblickensoch sammanhangets skull berörs emellertid även vissa av dessa förslag. Idet följande redovisar jag kortfattat organisationskommitténs förslag. I frågaom närmare motiveringar tillåter jag mig att hänvisa till betänkandet Högreteknisk utbUdning och forskning i övre , Geoteknologi i . 1972: 37 4 Dendel av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i studielinjen för grav- och mineralteknik som till följd av 1970 årsriksdagsbeslut (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296) bör flyttas tiULuleå har i huvudsak tillämpad geovetenskapUg karaktär. Som bakgrimd tilldenna del av sitt utredningsarbete lämnar därför organisationskommittén enkortfattad redogörelse för vissa utredningar som berör det geovetenskapligaämnesområdet i syfte att finna möjliga breddningar och differentieringar avutbildnings- och forskningsverksamheten inom den tekniskt tillämpade delen av området. Kommitténkonstaterar att över hela världen ett stort intresse är fokuserat pågeovetenskaperna. Man strävar därvid enligt kommittén att få en helhetssyn pådenna sektor, vilken omfattar bl. a. geologi, geofysik, geokemi, fysiskgeografi, oceanografi, hydrologi, meteorologi och rymdforskning samt de olikadisciplinernas tillämpningar. Motiven för dessa strävanden är bl. a. risken förknapphet på betydelsefulla råvaror och faran för en försämring av den fysiskamiljön. Organisationskommitténredogör för de förslag som den av universitetskanslersämbetet år 1965tillkallade geoutredningen överlämnade till ämbetet som resultat av dessöversyn av den befintliga utbildningen och forskningen inom geovetenskaperna. Geoutredningenföreslog att utbildningen och forskningen inom detta område skulle samordnasoch successivt ges omfattande resursförstärkningar. Utredningen föreslog att denya resurserna skulle koncentreras till ett geocentrum i Stock-holm/,som bedömdes ha den bäst utbyggda organisationen på det geovetenskaphgaämnesområdet. a. att verksamheten vid gruv- och mineraltekniklinjeninom sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i skullebreddas genom att högre forskartjänster skulle inrättas vid sektionen itillämpad geofysik, teknisk mineralogi samt bergmekanik. Geoutredningenföreslog också att utbildningen och forskningen inom väg-ochvattenbyggnadssektionerna vid de tekniska högskolorna skulle förstärkas främstinom det geotekniska och byggnadsgeologiska ämnesområdet. Kommitténredogör vidare gruvutrednings analyser och förslag avseende denmellansvenska gravindustrins struktur och status samt dess framtidautvecklingsmöjligheter. Utredningen konstaterade att den hittUlsvarandeforskningen inom gruv- och mineraltekniken till stor del varit av empiriskkaraktär, främst vad gäller bergtekniken. betonade vikten av enpå mer vetenskaplig systematik grundad forskning i sådana teoretisktgrundläggande ämnen som bergmekanik och teknisk mineralogi. Organisationskommitténerinrar sluthgen om statsmakternas beslut 1972: 37 5 år1971 (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) att föriägga en betydandedel av geologiska undersökning (SGU) till . I nämnda proposition (s.131) pekade chefen för på att den omlokaliserade delen av SGUtillsammans med den utbildnings- och forskningsverksamhet inom det gruv- ochgeovetenskapliga området som avses bli förlagd till den nya högskolenheten förhögre teknisk utbildning och forskning i borde kunna bilda en mycket slagkraftigkombination av resurser för forsknings- och utvecklingsarbete inomifrågavarande områden. I propositionen 1971: 59 angående högre tekniskutbildning och forskning i (s. 31) framhöll jag samma förhållande. 2.2Befintlig utbildning och forskning med anknytning till tillämpad geovetenskap Geoteknikär ett internationellt vedertaget begrepp, som avser en definierad del avgeovetenskaperna. Vid planeringen av organisationen i harorganisationskommittén valt att betrakta ett väsentligt bredare ämnesområde,vilket den gett beteckningen geoteknologi. Med geoteknologisk utbildning ochforskning avser kommittén sådan högre teknisk utbildning som i sin inledandedel ger en geovetenskaplig grund och som i sin avslutande del innehåller främsttillämpade geovetenskapliga ämnen samt den forskning som äger rum i dessaämnen. Till geoteknologisk utbildning och forskning kan bl. a. hänföras större delen av utbildningen och forskningen vid studielinjen för gruv- ochmineralteknik inom sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan iStockholm, stora delar av de anläggningstekniska momenten avutbildningen inom sektionerna för väg- och vattenbyggnad vid de tekniska fakulteterna, delar av utbildningen inom sektionen för lantmäterivid tekniska högskolan i . 2.2.2 Sektionenför bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Utbildningenvid sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i är uppdeladpå två studielinjer, nämhgen studiehnjen för gruv- och mineralteknik samtstudielinjen för metallurgi. De studerande väljer hnje redan vid ansökningentill högskolan. Genom val av lämphga fortsättningskurser kan de studerandemarkera en inriktning mot antingen bergteknik eller mineralteknik. Möjlighetfinns även till fördjupande studier i geologi främst inriktade mot prospekteringsteknik.Under det första läsåret gemensamt för de båda studielinjerna 1972: 37 6 studerasfrämst matematisk-naturvetenskapliga ämnen. Under andra läsåret ingår förstudielinjen gruv- och mineralteknik studier i geologi jämte allmäntekniskaämnen såsom hållfasthetslära, maskinelement och elektroteknik. De tillämpade geovetenskaphgaätnnena bergteknik och mineralberedning läses under tredje läsåret. Sluthgensker under det fjärde läsåret en fördjupning i en ämneskombination,korresponderande med den studerandes intressen. Fördelningenav högre tjänster som professor och biträdande professor inomifrågavarande ämnesområde redovisas i följande sammanställning. Som jämförelseredovisas motsvarande tjänster vid de tekniska högskolorna i ochHelsingfors. Mineralogi och geologi Bergteknik Mineralberedning TiUämpad geofysik 1 1 1 1 Ämnetbergteknik omfattar bergmekanik, gruvbrytning och gruvma-skinteknik. Ämnetmineralberedning omfattar, förutom beredning av malmmineral inkl. anrikning beredning av industrimineral samt agglomereringsteknik. Geologiämnet omspänneräven geofysikalisk malmletning och teknisk mineralogi. 2.2.3Sektionerna för väg- och vattenbyggnad Väg-och vattenbyggnadssektioner finns i vid tekniska fakulteten viduniversitetet i , vid tekniska högskolan i samt vid Chalmerstekniska högskola i . Vid tekniska högskolan i ärutbildningen inriktad mot de två huvudområdena väg-och vattenbyggnad resp.samhällsbyggnad, medan man i kan välja mellan en inriktning mothusbyggnads- eller anläggningsteknik. Vid saknasformell uppdelning av utbildningen inom sektionen. ProfUering sker där enbartgenom val av fortsättningskurser under fjärde läsåret. Förstaläsåret studeras matematisk-naturvetenskapliga och vissa byggnadstekniskaämnen. Under andra läsåret läggs tonvikten på byggnadstekniska ochgeovetenskapliga ämnen. De tillämpade geovetenskapliga ämnena studeras undertredje läsåret tillsammans med ytterligare byggnadstekniska ämnen. Dessutomtillkommer då också ekonomiskt-orga-nisatoriska ämnen. Fjärde läsåret ägnas åtfördjupande studier i en ämneskombination som den studerande väljer. Fördelningenav högre tjänster som professor och biträdande professor inom väg- ochvattenbyggnadssektionerna redovisas i följande Prop.1972: 37 7 sammanställning.Som jämförelse redovisas motsvarande tjänster vid de tekniska högskolorna iTrondheim och . Avsammanställningen kan bl. a. utläsas att en tyngdpunkt är förlagd tillhusbyggnadsprocessen. 2.2.4Sektionen för lantmäteri vid tekniska högskolan i Utbildningav lantmätare sker i enbart vid tekniska högskolan i och ärorganiserad så att samtliga studerande läser de två första årens grundutbildninggemensamt. För utbildningen under de två senare åren finns 21 ämnesblock avvilka de studerande har att i samråd med lärarna välja 7 till en individuellutbildningsplan. Grundutbildningen innehåller en relativt stor delgeovetenskap. Av de 21 ämnesblocken finns tre direkt geovetenskapliga. Högretjänster finns i följande ämnen: fastighetsstrukturens ekonomi,fastighetsteknik, foto-grammetri, geodesi och kulturteknik. 2.2.5GeovetenskapUg utbildning vid filosofisk fakultet Vidfilosofisk fakultet, utbildningslinje 2 b, finns möjlighet till en geologisk speciaUsering.Grundutbildningen består i första avdelningen av matematik, 20 poäng, i andraavdelningen av fysik, 20 poäng, kemi, 20 poäng och geovetenskap, 20 poäng.Kursen i geovetenskap är av blockkaraktär och omfattar kurser i klimatlära, hydrologioch oceanografi, fysikalisk och kemisk geologi, prekvartär geologi samtkartografi, geomorfologi och kvartärgeologi. I tredje avdelningen kan de studerandevälja grundkurser om 40 poäng bland ämnena mineralogi och petrologi,naturgeografi, historisk geologi och paleontologi, kvartärgeo- Prop.1972: 37 8 logi samt hydrologi. Utbildning i blockämnet geovetenskap ges vid universiteteni , , , och . 2.2.6Geoteknologisk utbildning och forskning i och Vidde bergsvetenskaphga utbildningslinjerna i och har gruvlinjen ennågot annorlunda uppläggning i jämförelse med i . Sålunda finns vidtekniska högskolan i en separat geologilinje jämte gruvlinjen. Vidtekniska högskolan i finns vid bergsindustriavdelningen, förutom hnjengruv- och anrikningsteknik, även en linje för tiUämpad geofysik. Utbildningen pågeologilinjen vid tekniska högskolan i korresponderar under de bådaförsta åren nära med utbildningen på gruvlinjen. Den enda markanta skillnadenär att man på geologilinjen studerar mer petrografi. Under de båda senare årendäremot läses på geologilinjen ytterligare två geologikurser (regional geologioch fältgeologi med strukturgeologi) och en omfattande malmgeologikurs (pro-spektering,ekonomisk malmgeologi och malmmineralogi) i stället för de gruvinriktade ämnenapå gruvlinjen. På geologilinjen tiUkommer vidare en kurs i tillämpad geofysik. Grundutbildningen på geofysikUnjenvid tekniska högskolan i Hel-smgfors innefattar detraditionella momenten. Dock är att observera att studierna i tillämpadgeofysik inleds redan det andra läsåret. Avvikelserna från gruvlinjen är småunder de båda senare läsåren. Medan tyngdpunkten i de geovetenskaphga ämnena pågruvlinjen läggs på ämnet mineralogi, har den för geofysiklinjen förskjutitsmot ämnet tillämpad geofysik. På geofysiklinjen studeras vidare merelektroteknik och elektrisk mätteknik än på gruvlinjen. 2.3Geoteknologisk utbildning och forskning i Organisationskommitténredovisade i sitt första delbetänkande angående den maskintekniskautbildnings- och forskningsorganisationen i sin principiella syn på denhögre tekniska utbildningens och forskningens mål och organisation (jfr prop.1971:59 s. 4). Kommittén framhåller att dessa ställningstaganden även gällersom utgångspunkt för förslagen rörande den geoteknologiska utbildningen ochforskningen i och hänvisar därför i detta sammanhang till sitt förstadelbetänkande. Sominledningsvis framhållits skall kommittén i enlighet med statsmakternas beslutår (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296) bedriva planeringen avenheten för högre teknisk utbUdning och forsk- Prop.1972: 37 9 ningi med sikte på att delar av verksamheten vid sektionen för bergsvetenskapvid tekniska högskolan i skall flyttas till . I det fortsattautrednings- och planeringsarbetet bör vidare prövas om skäl och förutsättningarfinns för att senare ytterligare differentiera den högre tekniska utbildningeni . Riksdagsbeslutet i frågan om flyttning av de gruvinriktade delarna avsektionens utbildning och forskning till går tillbaka på vad sektionenför bergsvetenskap resp. rektorsämbetet vid tekniska högskolan i i remissvaren över Norrlandsberedningens betänkande (jfr prop. 1970:88 s. 16). Kommittén har vidare haft som mål för sina förslag till uppbyggnadav en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisation i att isamband med omlokaliseringen av den nuvarande gruv-och mineraltekniskautbildningen och forskningen denna verksamhet bör breddas och förstärkas föratt erhålla önskad slagkraft. Kommittén förordar sålunda att utbildningen ochforskningen breddas mot dels det anläggningstekniska ämnesområdet, varvid ämnetbergmekanik ges en stark ställning, dels mot det prospekteringstekniska ämnesområdet. 2.3.2Inriktning av geoteknologisk utbildning och forskning i Organisationskommitténkonstaterar att en breddning av det nuvarande gruv- och mineraltekniskaämnesområdet mot anläggningstekniken resulterar i att området i sin helhet fårgeoteknologisk-bergteknisk karaktär. Härigenom erhåller man enutbildningsprofil i form av en civilingenjörsutbildning som kännetecknas av en gedigengeovetenskaplig skolning och som enligt kommittén torde tillgodose ettexisterande behov på arbetsmarknaden. Dengeoteknologiska utbildningen och forskningen i bör enligt kommittén hasin tyngdpunkt inom berg-, jord- och vattenområdet. Genom att föreslåutbildning och forskning även inom andra mindre geoteknologiskt inriktadeämnesområden avser kommittén att ge den anläggningstekniskt inriktadestuderanden en ännu större konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Härigenom börden examinerade ingenjören kunna medverka vid planering, projektering ochutförande av anläggningar i berg, jord och vatten och därvid kunna ta anställninghos bl. a. kommuner för arbeten med gator, vägar, flygfält, vattenförsörjning m.m. Den starka geoteknologiska profilen torde här vara av stort värde. Mot dennabakgrund anser kommittén att utbildningen och forskningen inom detanläggningstekniska området i bör omfatta förutom de mer geoteknologiskaområdena geoteknik, vattenteknik, bergmekanik och vägbyggnad även Med hänsyn till att detta ämne vid de nuvarande väg- ochvattenbyggnadssektionerna har en inriktning mot hus- 1972: 37 10 byggnadsprocessen, vill kommittén ta till vara möjlighetenatt profilera ämnet mot anlåggningsproduktionsteknik, vUket även innefattarekonomi och organisation, konstruktionsteknik. Utbildningen i detta ämne börspänna över ett brett område från hållfasthetslära och byggnadsstatik via bärandekonstruktioner i betong, stål och trä samt materiallära till merhusbyggnadstekniska moment som fukt-, värme- och ljudisolering. Detta storaområde inom vilket vid var och en av de befintliga högskolorna finns 45professorer per högskola bör dock enligt kommitténs uppfattning ges en mindreplats inom forskningsorganisationen i med tanke på den geoteknologiskaprofilen. Kommittén föreslår därför att enbart området för tungakonstruktioner grundat främst på »solid mechanics» blir föremål för forskning iLuleå. Denna väsentliga begränsning av forskningsområdet som motiveras avprofileringsskäl bör naturligtvis, framhåller kommittén, uppvägas av att andraområden ges desto större resurser för att Luleå-enheten skall kunna blitillräckligt slagkraftig inom det anläggningstekniska området. Sammanfattningsvis bör enligt kommittén dengeoteknologiska utbildnings- och forskningsorganisationen i koncentreraspå de båda huvudområdena mineral- och prospekteringsteknik samt berg- ochanläggningsteknik. Kommittén föreslår att dessa huvudområden bör omfattaföljande ämnesområden. Mineral- och prospekteringsteknik tillämpad geofysikekonomisk geologi geokemisk prospektering mineralteknik teknisk mineralogi Berg- och anläggningsteknik bergteknik bergmekanik med bergförstärkning geoteknik medgrundläggning vattenteknik (vattenbyggnad och va-teknik)anläggningsproduktionsteknik vägbyggnad konstruktionsteknik (tungakonstruktioner) Förutom den föreslagna breddningen av den geoteknologiskautbildnings- och forskningsorganisationen anser kommittén det vara önskvärtmed ytterligare differentieringsmöjligheter mot andra delar av samhällsbyggarområdet.Den gedigna geovetenskapliga grunden bör nämligen ge goda möjligheter att skapaen utbildning, genom vilken denexaminerade kan få en väsentligt bättre överblick över problemområdetnaturresurser-anläggningsmöjligheter-miljöbetingelser än vad nuvarandeutbildning ger. Möjlighetentill ett fruktbärande samarbete med i i fråga om utbUdningoch forskning med anknytning till samhällsbyg-gandet synes föreligga främst påde biovetenskapliga, beteendevetenskapliga och samhällsvetenskaphga områdena,t. ex. när det gäller regional planering. I anslutning härtill vill kommitténframhålla att samhällets behov av adekvat utbUdning på trafikplaneringsomrädetskulle kunna mötas med ändamålsenliga kombinationer på grundval av här berörda sambruki fråga om resurser mellan enheten i och i . Kommitténhar av tidsskäl inte kunnat analysera hela detta problemområde utan avser attåterkomma med förslag i ett senare betänkande. Organisationskommitténföreslår att den geoteknologiska utbildningen i skall bestå av tvåstudieinriktningar, nämhgen mineral- och prospekteringsteknik samt berg- ochanläggningsteknik. Utbildningen föreslås få samma principiella uppbyggnad somden maskintekniska civilingenjörsutbildningen i , vilken karaktäriserasav ett successivt val av ämnen men med de båda första läsårens utbildning ihuvudsak gemensam. Uppdelningen på studieinriktningar kommer att ske i börjanav tredje läsåret. Under första läsåret meddelas undervisning inom ämnesområdenateknikens matematiska hjälpmedel, teknikens naturvetenskapliga grunder samtorientering om tekniken. Under det andra läsåret ges utbildning inomgrundläggande tekniska ämnesområden, bl. a. hållfasthetslära, byggnadsstatik,konstruktionsteknik, geologi och geodesi. Under det tredje läsåret meddelasundervisning i specialiserade tekniska ämnen vid endera av de nämndastudieinriktningarna. Under det avslutande fjärde året får den studerande väljamellan två huvudämnen resp. huvudämneskombinationer, varefter sista terminen användsför fältövningar, studieresor och examensarbete. Under hela utbildningenmeddelas undervisning inom olika samhälls- och beteendevetenskapligaämnesområden. 2.3.3Samverkan med andra fakulteter Organisationskommitténföreslår, som tidigare redovisats samma principiella uppbyggnad avstudieorganisationen för den geoteknologiska utbildningen i som för denredan inrättade maskinteknikutbildningen. Detta innebär att möjligheter skapastiU individuella studiegångar för den enskilde studeranden som restriktivitetenvid fastställandet av förkunskapskrav för enskilda kurser öppnar möjhghet förstuderande från andra fakulteter att gå in som specialstuderande i sådanakurser för vilka de har lämphg bakgrund. Uppbyggnaden av studieorganisationeninnebär dessutom att sådana studerande i 1972: 37 12 vissafall kan gå in i en befinthg utbildningslinje och avlägga civilingenjörsexamen.Organisationskommittén anser att det är lämpligt att sådana möjUgheter skapasvid högskolenheten i och vill redan nu föreslå en sådan ingång i Luleåfrån filosofisk fakultet. TiUskapan-det av övergångar mellan fakulteter inomramen för nuvarande bestämmelser överensstämmer enligt organisationskommitténsmening med de strävanden mot ett mer integrerat utbUdningssystem som bl. a. förordasi direktiven tUl utbildningsutredning. Enannan tänkbar samarbetsform mellan fakulteter är att tjänstgöringsskyldighetenför innehavarna av vissa tjänster inte knyts enbart till en fakultet eUer enläroanstalt.