prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Uppgifter om sjötid ochpensionsgivande lön hämtas ur mönstringsbesked och sjömansrallor och noteraspå de registerkort som förs av centrala sjömansregistret över samtliga svenska sjömän. Regislerkort förs inte överutlänningar. bevaras i stället mönslringsbeskeden,sorterade per person. I fråga om tid måste man utgå från deutländska sjömännens egna uppgifter och söka fä dem bekräftade ochkompletterade genom forskning isjömansrallor, mönstringsbesked och andra äldre handlingar. Kommitténs förslag medför betydandeförenklingar i fråga om uppgifter och uppgiftsinsamling. Uppgifter behöverinte inhämtas och noteras för sjömän . För dem som fyllt 30 årbehövs endast uppgift om anstäUningstid. Som anstäUningstid skall, enUgt kommitténsförslag, räknas tid under vilken sjömansskatt erlagts och det förutsätts attuppgifter härom skaU kunna lämnas av sjömansskaltekon-toret från tiden för detnya reglementets ikraftträdande. Vid beräkning av pension enligt det nya reglementet måste emellertid i fråga om anställningstiderföre reglementets ikraftträdande användas de uppgifter om sjötid somsjömansregislret noterat. Dessutom kan det fortlöpandeuppgiftsinsamlandet förenklas i mycket höggrad genom anknytningen till sjömansskattekontorel som uppgiftskälla,dvs. på samma sätt som kommitténs tidigare förslag beträffande beräkning avredareavgift. F. n. förbereds övergäng till ADB vidsjömansskattekontoret. Det bör därför blimöjligt att få de uppgifter som behövs för pensioneringen samlade och bevaradepå del sätl som närmare skisserats av kommittén. Vid centralasjömansregislret minskas arbetet i och med att de fortlöpande noteringarna av intjänad lön upphör. Sjömansregislret behöver emellertidtills vidare behälla sill material, eftersom det till en del behovs som uppgiftskäUa för andra ändamål.Samarbetet meUan sjömansregislret och HPA i fräga om sjötjänstuldragför seglalion före det nya reglementets ikraftträdande bör därför, enligtkommitténs mening, fortsätta som . Kommittén har även undersökt om skälfinns för att sjömanspensioneringens administration skall förbli i statligregi, liksom i en fristående organisation sädan som HPA eUer som endel i en större organisation i anknytning liU annan pensionering. Även formenav enskild kassa har prövats. Kommittén haremeUertid funnit alt övervägande skäl talar för att pensioneringen sköts i statiig regi.Införandet av ett nytt reglemente kommer att medföra en extra belastning iövergångsskedet. 1972:1 BUaga 8 159 viktigtatt den erfarenhet som finns samlad inom HPA bevaras under . Att förlägga sjömanspensioneringen tillannat statligt organ och nä en anknytning tiU annan pensionering anserkommittén inte i nuvarande läge innebära några fördelar. HPA bör därför tiUsvidare bestå och som hittiUs svara försjömanspensioneringen. På kan det emellertid visa sig allverksamheten medför så ringa arbetsbelastning atten fristående organisation framstår som obehövlig. Kommittén förutsätter vidsina överväganden att statskontorets fondbyrå liksom svarar förfondförvaltningen. ,statskontoret, försäkringsinspektionen, , , , och Svenskasjöfolksförbundel tillstyrker med några smärre påpekanden kommitténsförslag. erinrar beträffandeskälen för en särskild sjömanspensionering om de förbättringarsom skett i fråga ommöjUghetema att få förtidspension enligt allmänna regler och framhålleratt de nya reglema för erhållande av sådan pension torde avsevärt ökamöjligheterna även för svenska och andra nordiska sjömän att fä förtidspension,vilket i någon mån försvagar skälen för en särskild sjömanspensionering. Sjöfartsverketframhåller i fråga om sjömanspensioneringensmottagarkrets det riktiga i den av kommittén kraftigt understrukna principenatt koncentrera pensionsrällen till dem som varit verksamma inom yrket underhela eller större delen av sin aktiva tid samtatt tyngdpunkten för pensionsrätt förläggs tUl seglationstid vid relativthög ålder. anser emellertid i likhetmed HPA alt obehörigt befäl kommer alt missgynnas. SPK har förklaratsig vara beredd att i del fall 'i befälsklass begär att få sin pensionsrätt enligt 1944års reglemente i HPA utbytt mot ett fondkapital motta fondkapitalet ochgottskriva detta för förbättring av vederbörandes ålderspension från SPK. ochHPA finner i fråga om förmänssystemets utformningdet mindre skäligt alt en som seglati 120 månader skuUe erhålla fuU pension medan den som endast seglat i119 månader inte får någon pension alls.Sjöfartsverket påpekar vidare att förslaget att såsom kvalificerandeseglationstid skall räknas den tid, under vilken erlägger sjömansskatt,gynnar rederianställd på så sätt, att för denne erläggs sjömansskattför även 1972:1 BUaga 8 KommunUcationsdepartementet 160 om han har semester eUer annan ledighet. Den ickerederianställde sjömannen kommer emellertid endast att gottskrivas den verkligasegla-tionstiden. uppfattning bör därför den verkliga seglationsliden ligga liU grundför pensionsberäkningama. HPA finner i fråga om förslaget om förstärkning av pensioner enligt1944 års och tidigare reglementen grundprincipen,att alla pensioner enligt 1944 ärs och tidigare reglementen höjs ,rimlig och lätthanterlig Uksom föreskriften alt de för framtiden blirvärdebeständiga. HPA skulle dock gärna se att pensionerenligt 1864 och reglementen höjdes . Det skulle kosta HPAförhåUandevis Utet alt genom en tredubbling av del nominella beloppethjälpligt återställa dessa pensioners realvärde. I vad avser samordning av sjömanspensionmed andra utgående förmåner framhållerriksförsäkringsverket att eftersomreglema för en sådan samordning bör vara enkla och lättillämpade, synes de av kommittén föreslagna reglerna kunnagodtas trots de nackdelar i del enskilda fallet som schablonregler av denföreslagna typen kan medföra. påpekar att statiiga tjänstepensionsförmäner enligtstatens allmänna Ijänslepensionsreglemente med tilläggsbestämmelser skallavvägas med hänsyn lill sjömanspension och framhåller att det börankomma på alt övervägade ändringar i nämnda samordningsbestämmelser som kommittéförslaget kanföranleda. HPA erinrar om de finansieringssvårigheter som följer med minskningen av antalet aktiva sjömän och den därmed sammanhängande bristande proportionen mellan antaletaktiva avgiftsbetalande sjömän och antalet inte längre tjänstgörandepensionslyftande sjömän. Vidare konstaterar HPA att kommittén inte behandlatfrågan om den bn'stande värdebeständighetenhos fonderna inom anstalten. Riksförsäkringsverketframhåller att del är av vikt alt administrationenordnas sä all samordningsreglerna för deolika pensionsformerna effektivt kan följas. HPA erinrar om altanstalten redan nu är fullt sysselsatt med det löpande arbetet och föratser attett genomförande av kommitténs förslag kommer att kräva ökade resurser. Målet vid enövergång till ett nytt pensionsreglemente bör, enligt statskontoretsuppfattning, vara att skapa etl system med en enhetiig registrering av samtliga nuvarande ochpresumtiva pensionstagare. Hithörande och andra frågor avseende detadministrativa förfarandet måste ytterligare undersökas av berörda organ.Statskontoret förklarar sig vara berett att medverka i detta arbete. erinrar om attuppläggningen visserligen är klar av ett sjömansskatteregisler pä magnetbandavseende i huvudsak sjömän som är nordiskamedborgare jämte andra i bosalla sjömän, men framhåUer samtidigtatt verket inte har för avsikt att införa andra sjö- Prop.1972:1 BUaga 8 161 Uppgifter för dessa sjömän kan därför inte lämnas på samma sätlsom för nordiska sjömän. Trots de förbättringar av sjömännensarbetsvillkor som skett är sjömansyrket fortfarande krävandeoch sjömannens arbete särpräglat. Med hänsyn tiU påfrestningarna är det vanligtatt de som varaktigt ägnar sig åt sjömansyrket ser sig nödsakade att i förtidlämna det. För många kan det då vara förenat med svårigheter att finna annatlämpligt arbete i land och särskilt sådant arbete där yrkeskunskaperna fränsjömanstjänsten kan tillgodogöras. När grunderna fördet pensionsreglemente som gäller framlades (prop. 1961: 80, SU 1961: 112, rskr1961: 281), underströk föredragande departementschefen att det varbetydelsefullt att de som visar sig lämpliga för yrket stimuleras att stannakvar och bidra tiU alt skapa en stabil ochyrkesskicklig sjömanskår. Olika reformer på sjöfartsområdet hade tUlstor del varit inriktade på alt söka häva instabiliteten inom sjömanskåren och höja dess kvalitet yrkesmässigt. Den särskildasjöfolkspensioneringen hade en viktig uppgift att fylla i detta sammanhang.En väl avvägd pension som utgår från den levnadsålder när påfrestningarna inomsjömansyrket i allmänhet gör sig märkbara borde, framhöll departementschefen,kunna minska de betänkligheter hos många sjömän alt fortsätta i yrket somhängde samman med bekymmer för ålderdomsförsörjningen. I vilken utsträckning den särskUdasjömanspensioneringen som funnits under lång lid och som ger rätt till visspension från en lägre ålder än den vanliga haft någon stabiliserande verkanär omöjligt att avgöra. Sjömansyrket haremellertid varit och är uppenbarligen fortfarande ettutpräglat genomgångsyrke. Omsättningen bland manskap är stor, väsentligt störreän den bland befäl. Situationen kan dock komma att ändras. Växande krav päyrkeskunskaper tUlsammans med förbättradearbetsbetingelser och sociala förmåner kan fä betydelse för enutveckling mot större stabilitet. De skäl för ensärskUd pensionering av sjöfolk som följer av yrkets särprägel i olika avseenden kan inteanses gälla för sådana som endast seglat enkortare tid och som långt före pensionsåldern lämnat sjömansyrket. Medhänsyn härtiU har pensionsrällen enligt nu gällande reglemente av är 1961 koncentrerats tiU den kategorimanskap som har lång seglationstid. Trots detta kan med dekvalifikationskrav som gäller den som pämönstrar och sedanstannar i yrket ha intjänat rätt liU sjömanspension redan i 3035-årsåldern.Även om han då byter yrke, kan han vidfyUda börja lyfta sjömanspension. Vidutformningen av etl nytt pensionssystem för sjömän bör, mot 1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 8 162 bakgrundenav vad jag anfört, ytterligare koncentration av pensionsrällen ske lill desjömän i manskapsgrad som varit verksamma inom yrket under hela eller större delen av sin aktiva tid, dvs. Större krav i fråga om anställningstid tUl sjöss seglationstid bör sålunda ställas för rätt till pension. a. bör seglalion i högre ålderges större vikt än seglalion i unga är. Den avgränsning avpensionstagarkretsen som görs reglemente innebär attsjömanspensioneringen förbehåUs sådana ombordanstäUda som antagils av redaren eller befälhavaren och intetillhör fartygs- eller maskinbefälet eUer är radiotelegrafist ellerekonomiföre-ständare. Det är emeUertid inteovanligt att en utan befälsbehörighet temporärt pämönstrar i enbefattning som befäl. Han kan alltså omväxlandevara manskap och befäl. har föreslagit att vidavgörandet om frågan om en är pensionsberältigad eller intehänsyn bör tas även till befälstiden. Jag delar denna uppfattning. Överväger manskapstiden bör givetvisvederbörande räknas som manskap. Skulle intemanskapstiden kvalificera för pension, bör enligt kommitténs förslag,eventuell befälstid endast tiUgodoräknas, om den pensionssökande efter seglat mer änhalva tiden som manskap. och har pekat på del mindrelämpliga i en sädan snäv avgränsning. Mot bakgrunden av den befälsbrist somunder rätt inom den svenska handelsflottan vilket medfört att ellstort antal sjömän seglat som obehörigt befäl delar jag angivnaremissinstansers uppfattning alt den föreslagna avgränsningen skulle bli välsnäv. Syftet med sjömanspensioneringen synes bättre kunna näs, om det kravet ställs att mmst hälften av den erforderligakvalificeringstiden för rätt liU pension skall ha fullgjorts i manskapsställning.På detta sätt undviks att en förlorar sin rätt till pension genom att kvarstå i tjänst som befäl sålänge att befälsliden blir längre än manskapstiden. I fräga om utiändska sjömäns möjligheteralt kvalificera sig för svensk sjömanspension har kommittén understrukit att nugäUande krav på all de oavbrutet frän 50 ärs ålder skall ha varitmantalsskrivna i visat siguteslänga utländska sjömän från rätten till sjömanspension. Jag finnerdet därför ändamålsenligt att som kommittén föreslår även utiändsk ,som vid uppnådd pensionsålder fyller kraven i fråga om seglationstid för rätttill pension, skall ha samma pensionsrätt som svensk . Det förhåUandetatt den utiändske sjömannen fyller dessa krav innebär all han ägnat störredelen av sitt yrkesliv i högre ålder åt svensk sjöfart. Pensionens storlek bör, enligt kommitténsförslag, endast vara beroende av antalet manskapsmånader och utgå med likabelopp för alla oavsett arbetsinkomsten. Vidare föresläs pensionsnivånläggas sä alt 1972:1 BUaga 8 163 full pension vid ger ett väsentiigt bidraglill försörjningen men först vid högre älder ger en godtagbar försörjning. Varoch en bör, enligt kommitténs uppfattning, kunna välja den för honomlämpligaste pensionsåldern, utan att det sammanlagda pensionsbeloppet nämnvärtpåverkas. Som övre gräns för en senareläggning av pensionsuttagel med förhöjtpensionsbelopp som följd har kommittén föreslagit 62 är. Det skulle då tills sjömannen blir berättigad till allmän pension. För altsjömanspensioneringen skall bli värdebeständig föreslår kommittén, attpensionsbeloppet sätts i förhållande till det basbelopp som faststäUs enligt 1kap. 6 § lagen (1962: 381) om aUmän försäkring. Jag finner ingen anledning attfrångå kommitténs förslag i nu berörda avseenden. Kommittén hävdar att enbestämd gräns måste sättas för den krets som skall få pension och all det då äroundvikligt att en enstaka seglalionsmänad kan bli avgörande för rätten alt fåpension. För alt rätt till pension skall inträda föreslår kommittén alt minst120 seglationsmånader från , varav minst 80 efter 40 är, uppnåtts vidsenast . De 40 först fuUgjorda manskapsmånaderna skall, enligt kommittén,inte ge nägon pension. För var och en av de därpå följande månaderna beräknaspensionen efter viss procent av basbeloppet i överensstämmelse med reglerna ilagen om allmän försäkring. Beräkningen föreslås ske pä följande sätl. Varjemånad fullgjord före 40 ärs älder ges vikten p procent (0,), varje månadfullgjord efter ges vikten 2 p procent (0,) intiU dess att 80månader fullgjorts. Tid fullgjord därefter ges vikten 3 p procent (1,). Det av kommitténföreslagna beräkningssättet innebär, all blir pensionsberältigad efteratt ha tjänstgjort under minst 15 är om åtta seglationsmånader (120 månader)efter fyUda , såvida minst tio sädana år (80 månader) fullgjorts efterfyllda är. Den som varit till sjöss ålderhar, enligt kommitténs förslag, kvalificerat sig för pension redan vid fyllda50 är. Kommittén har dessutom föreslagit, all kvalificering skall kunna skeintill . och i sina yttranden anmärkt, alt del föreslagna systemet innebär att sjömansom seglat fär pension medan den som seglat i endast 119 månaderinte får pension. Mot bakgrund av vad jag nu redovisat synes den omständighetenatt en gräns dras dock inte innebära någon större olägenhet,eftersom sjömännen vid ett genomförande av kommitténs förslag ges godamöjligheter alt själva konstatera när de kvalificerat sig för pension. Jagförordar därför det av kommittén utarbetade systemet för beräkning avkvalifikationslid. Det av kommittén föreslagna systemet all fördela denpensionsgrundande tiden i grupper med olika vikter finner jag ändamålsenligt.Även bedömningen all maximipensionen från får motsvara högst ell och etthalvt basbelopp delar jag. Prop.1972:1 BUaga 8 ] 64 Kommittén harföreslagit all all kvalificering skall ske enligt det nya reglementet i och med att det nya pensioneringssystemetträder i krafl. Vid tillämpningen av det nyareglementet bör även seglationstid före reglementets ilcraftträdandebeaktas. Var och en som genom sin seglalion är kvalificerad och som uppnåttföreskriven pensionsålder bör således färätt till pension enligt det nya reglementet. Även sådan tid som seglats in sedan pension enligt äldre reglemententillträtts föreslås bli pensionsgrundande. Jag delar kommitténsuppfattning i detta avseende menunderstryker i likhet med kommittén att beräkningen av den nya pensionen bör ske på så sätt att den totalapensionen i möjlig mån blir oberoende av tidigare uppburen pension frånHPA, Den som redan uppburit pension frän HPA bör alltså inte totalt sett fåstörre förmåner än andra. De nya sjömanspensionerna innebär en ickeoväsentlig förbättring i förhållande lillnuläget. Kommittén föreslår att nivåskillnaden mellan pension enligt nugäUande resp. det föreslagna pensioneringssystemet skall minskas genom att pensionsläget förbättras för manskap oavsett nationalitetsom inte får pension enligt det nya reglementet och dem som fyllt närreglementet träder i kraft. Dessa sjömän har ju inte haft samma möjligheter somde yngre att genom fortsatt seglalion anpassa sig tUl de nya seglationskraven. Kommitténs förslag i denna del innebäratt utgående manskapspensioner enligt 1944års och tidigare reglementen fördubblas och görs värdebeständiga. Sammaförstärkning av de befälspensioner som utgår från HPA bör enligt kommitténsuppfattning utgå till befäl som redan nått pensionsåldern 60 är. Sjömän som kanantas få pension i befälsklass bör få byta sin pensionsräll mot ell kontantkapitalbelopp. Detta belopp bör kunna bytasmot ett fondkapital att överföras till sjöbefälels pensionskassa för att enförbättring av pensionsrällen på av kommittén närmare angivna villkorskall kunna ske hos kassan. Som framgått av detföregående har pensionskassan förklarat sig beredd mottaga sådant fondkapital. De föreslagnaförbättringarna av pensionerna enligt nu gäUande reglementen anser jag vara en högst rimligsocial åtgärd. Om de genomförs kommer deemellertid alt medföra en ökad belastning på de pensionsfonder somförvaltas av HPA, Kommittén har dock konstaterat att dessa fonder sammantagnavisar ett stort överskott som väl förslår tiU att täcka de förbättradeförmånerna. Med hänsyn härtiU har jag inga betänkligheter mot att biträdakommitténs förslag i denna del. Kommittén har lagt fram förslag omsamordning av sjömanspension med andrasamtidigt utgående förmåner och förordar alt sjömanspension efter friläggningav viss del av förmånen skall minskas med aUmän pension i form av förtidspension (sjukbidrag) ochlivränta från yrkesskadeförsäkringen till skadad. Jag kan i stora dragansluta mig tiU kommitténs förslag i detta avseende. Prop.1972:1 BUaga 8 165 effekter kan uppkomma i samordningshänseende pä grund avatt änkepension från denallmänna pensioneringen inte ingår i samordningen. Även om sädana effektermåste antas vara tämligen sällan förekommaur defår denna fråga i likhet med andra samordningsfrågor övervägas ytterligare isamband med den närmare utformningen av det nya pensionsreglementet. Kommittén framhåller vidare att dennuvarande fördelningen av fondkapitalet på tre olika fonder är motiverad om det före slagna reglementet sätts i krafl Uksom att förvaltningskostnadsfonden inte längre fyller avsett ändamål. Jag delar kommitténs uppfattning även i denna del och förordar att de fyra fonderna förs samman lill en enda fond. I administrativthänseende innebär kommitténs förslag enligt min uppfattning betydande förenklingar. Vissa erinringar hardock gjorts av mot förslaget att som anställningstid skallräknas tid under vilken sjömansskatterlagts. Verket pekar på att denna beräknings-nietod gynnar derederianställda sjömännen som betalar sjömansskatt även för tid som inte ärseglationstid i egentiig mening, såsom semester och annan ledighet. Endast den verkliga seglationsliden bör enligt därför ligga liU grand förpensionsberäkningen. För min del har jag inte funnit anledningtill en från kommittén avvikande uppfattning. Kommitténs överväganden angående HPA:sfortsatta verksamhet delar jag ochförordar att organisationen bibehålls oförändrad dock med möjlighet förHPA att anställa en ytterligare kontorist. Del torde få ankomma pä Kungl. Maj:l atti huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i det föregående meddelanärmare föreskrifter om den fortsalla sjömanspensioneringen, vilken i sin ändradeutformning bör träda i tiUämpning . I sammanhanget förutsätterjag alt fondmedlen även förvaltas av statskontoret. Under åberopande av det anfördahemställer jag, all Kungl. 1. godkänna deriktlinjer för den fortsatta sjömanspensioneringen, som jag förordat i detföregående; 2. lill Handelsflottanspensionsanstalt för /73 anvisa ett anslag av I . Bidrag tiU vissa resor av sjöfolk 1970/71Utgift 305 000 1971/72Anslag 365 000 1972/73Förslag 365 000 Från anslaget utgår bidrag för att beredasjöfolk i utrikes fart dels fria hemresor,dels lägre biljetlkostnader för vissa resor inom landet. Prop.1972:1 BUaga 8 166 lagförslag väntas träda i kraft /73 som minskar kvalifikationstiden för fria hemresor från f.n.18 månader . Under förutsättning att den nya lagen träder i kraftden bör anslaget för /73 beräknas till 2 milj. kr. I avvaktan på kommande lagförslagberäknar jag anslaget lill oförändrat . för /73, Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att tiU Bidrag till vissa resor avsjöfolk för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning rill handelsflottans välfärdsfond 1970/71Utgift 561 000 1971/72Anslag 650 000 1972/73Förslag 650 000 Enligt lagen (1948:495, ändrad : 54) om avgifter till välfärdsanordningar för sjöfolk skall sjömänoch redare erlägga en särskild välfärdsavgift med för dag och sjömanunder den lid sjömannen är för utrikes fart påmönstrad svenskt handelsfartyg.Avgiften betalas till hälften av sjömannen och till hälften av redaren. Statensbidrag till löpande utgifter för välfärdsarbelet bestrids från förevarandeanslag och skall uppgå till samma belopp, som inflyter i avgifter från sjömänoch redare. Välfärdsarbetet för sjöfolk planläggs och samordnas avhandelsflottans välfärdsråd. Beräknad ändring 1972/73 Tidningar, böcker m, m. Avgifter, räntor m, m. Prop.1972:1 BUaga 8 167 överskott eller underskott avverksamheten tillförs resp, täcks av handelsflottans välfärdsfond. Från handelsflottans välfärdsfond hardessutom för / 72 beviljats175 , för välfärdsanläggningar och , för filmverksamhetutöver i staten upptaget belopp. Till följd av bl, a,rationaliseringsåtgärder och övergång till större fartyg har bemanningen i den svenska handelsflottan under den senaste femårsperiodennedgått med närmare 5 000 man, Välfärdsavgiflerna och i lika män motsvarandestatsbidrag har därför minskat. Verksamheten harsådan stadga och omfattning att utgifterna inte utan särskild omorganisationkan skäras ned. För att den löpande verksamheten inte skaU vara beroende avdessa i viss mån fluktuerande faktorer, finner rådet det angeläget attvälfärdsfonden får användas till den löpande verksamheten för att därmedutjämna skiftningarna i inkomstposterna. Enligt rådets mening är fondens medeltill större delen inte ändamålsbundna. Huvudsyftet med fonden blir då allutgöra reservmedel som erfordras för den löpande verksamheten. För att dettasyfte skall uppnås finner rådet det erforderligt att anslag till avsättningtill handelsflottans välfärdsfond beviljas med 2 milj. kr. Rådet har i dettabelopp räknat in det statsanslag sommotsvarar influtna välfärdsavgifter, vilket belopp beräknas lill 650 000kr. Rådet har i sammanhanget räknat med att fä disponera . utöveri staten upptaget belopp för filmverksamhet. Det bokförda värdet av tillgångarna ihandelsflottans välfärdsfond uppgick vidutgången av /71 tiU . Med hänvisning till sammanstäUningen beräknar jag anslaget lill 650 000 kr.Från handelsflottans välfärdsfond bör dessutom under /73 få tasi anspråk , för välfärdsanläggningar och , för filmverksamhet utöver i staten upptaget belopp. Jaghemställer, all Kungl, Maj:t föreslär att till Avsättning för /73 anvisaett förslagsanslag av , Understöd åt skärgårdsrederier m, m. 1970/71Utgift 597 000 1971/72Anslag 650 000 1972/73Förslag 650 000 Från förevarandeanslag bestrids avtalsenligt vissa kostnader för upprätthåUande av båltrafiken i Stockholmsskärgård. 1972:1 Bilaga 8 168 Jag hemställer, att Kungl.