prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Kolumn 3 Folkmängden inom frånkommunblockscen-trum Till det lokalabefolkningsunderlaget räknas invånare i de församlingar vilkas huvudort liggerinom fågelvägsavstånd från kommunblockets centralort. Denna avgränsningger ett omland som endast ungefärligt överensstämmer med ett fågelvägsavståndpå . tas personer med som har något längre till centralorten ochibland utesluts personer som har kortare avstånd. För södra och mellerstaSverige samt kommunblocken utefter är de eventuella felenganska små. För kommunblocken i de inre delarna av blir värdet någotosäkert genom församlingarnas avsevärda storlek. Källa: GEDAP (Geografiskt datapaket. Kolumn 4 Folkmängdens fördelning inom Figuren visar den andel avfolkmängden inom radie från centralorten som bor i centraltätorten resp.kommunblocket. Den rutade skrafferingen anger centraltätortens andel medan denrutade plus den randade skrafferingen anger kommunens andel. Källa: Folk- och bostadsräkningen , samt GEDAP(Geografiskt datapaket. Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 11 Kolumn 5 Folkmängdsutveckling 7. TTT////////, --- '-15 Figuren visarfolkmängdsutvecklingen per femårsperiod 1951-1970 uppdelat i treperioder 1951-1960, 1961-1965 och 1966-1970. Denna uppdelning ger enuppfattning om den utveckling kommunen upplevt utgör etttrendbrott eller inte. Indirekt ger folkmängdsutvecklingen upplysningar omnettoflyttningens omfattning. En negativ folkmängdsutveckling innebär i deflesta kommunblock en nettoutflyttning och en positiv utveckling en nettoinflyttning. För utvecklingen fram till år 1980anges prognos 2 i länsplanering 1967 för samtliga kommunblock. Länensmålsättningar anges enbart för kommunblock inom stödområdet. Detta sammanhängermed att statsmakterna i samband med utvärderingen av länsplanering 1967 ejansåg det motiverat att prioritera kommunblock utanför stödområdet, därlänsstyrelserna/planeringsråden ansåg åtgärder nödvändiga för att motverka enförutsedd negativ befolkningsutveckling. Samtliga dessa kommunblock ansågsvara väl belägna i förhållande till större orter som förutsågs få en på längresikt bestående sysselsättning och service. För de ifrågavarande blocken utanförstödområdet godtogs därför en utveckling i huvudsaklig överensstämmelse medprognos 2. Bilden färgas röd om folkmängdsutvecklingenför de olika perioderna överstiger +3,. Bilden färgas blå omfolkmängdsutvecklingen för de olika perioderna understiger . Därmedutmärks de av landets kommunblock som har haft den mest positiva resp.mest negativa folkmängdsutvecklingen 1970. 1 de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 1 befolkningsutvecklingen underperioden 19661970. Härvid har kommunblocken delats in i ortsklasser enligtlänsstyrelsernas modifierade förslag. På den första axeln i figuren visasutvecklingen för primära centra (PC) på den andra regionala centra (RC) och påden tredje kommun-centra (KC). Storstäderna är markerade på axeln för primäracentra med trianglar. För orter som i länsstyrelsernas klassificering markeratssom dubbelorter med gemensam klassificering har endast den genomsnittligautvecklingen markerats med en punkt. Vid behandlingen av de län där orternaligger anges både utvecklingen för orterna tillsammans och var för sig. De i dubbelorternaingående kommunblocken markeras i figuren med en ofylld ring efter namnet ochhar således ingen markering på axlama. Källa: Folk-och bostadsräkningarna åren 1950, 1960och1965. Folkmängden 31.12.1970, SOS, SCB, SOU 1969:27 Länsplanering 1967. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. Kolumn 6 Netto flyttning V. v/z/y/ Figuren visar nettoflyttning avsvenska och utländska medborgare i % avbefolkningen 31.12.1967. Flyttningen avser ett genomsnitt . Förflyttningen av svenskar bör begränsningen till knappast betyda någonstörre snedvridning då perioden omfatter ett lågkonjunkturår, ett uppsvingsåroch ett högkon-junkturår. Variationer vad beträffar immigrationens omfattningutjämnas emellertid inte då immigrationen låg på enmycket hög nivå. Avsikten med diagrammet är främst att ge en bild avflyttningens sammansättning och först i andra hand att ge en uppfattning omdess totala omfattning. Bilden av den totalanettoinflyttningen färgas röd om värdet överstiger +0,. Bilden färgas blåom den totala nettoutflyttningen överstiger . Därmed utmärks de avlandets kommunblock som har haft den mest positiva resp. mest negativanettoflyttning . Källa: Folkmängdens förändringaråren 1968, 1969 och 1970SOS,SCB. Kolumn 7 Åldersfördelning '' .50 Figuren visar befolkningensfördelning på fem olika åldersklasser O-19, 2029, 3049, 50-64 och 65w.Andelen individer inom varje åldersgrupp har ställts i relation tillriksandelen i samma åldersgrupp. Med utgångspunkt från den andel avtotalbefolkningen som finns i åldersgruppen färgläggs hela bilden avåldersfördelningen. Med en andel överstigande i denna åldersgrupp färgasbilden blå. Bilden färgas röd om andelen personer i denna åldersgruppunderstiger . Därmed utmärks de av landets kommunblock som har denhögsta resp. lägsta andelen personer i åldersgruppen . Den i riketgenomsnittliga andelen är . 1 de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 2 andel av totalbefolkningen år 1970i åldern 50-oj år. Härvid har kommunblocken delats in i ortsklasser enligtlänsstyrelsernas modifierade förslag. På den första axeln i figuren visasförhållandena i primära centra Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 13 (PC) på den andra regionala centra (RC) och på den tredjekommuncentra (KC). Storstäderna är markerade på axeln för primära centra medtrianglar. För orter som i länsstyrelsernasklassificering markerats som dubbelorter med gemensam klassificering harendast den genomsnittliga utveckhngen markerats med en punkt. Vid behandlingenav de län där orterna hgger anges både utvecklingen för orterna tillsammans ochvar för sig. De i dubbelorterna ingående kommunblocken markeras i figuren meden ofylld ring efter namnet och har således mgen markering på axlarna. Källa:Folkmängden del 2 SCB. Kolumn 8 Näringsgrensfördelning år1965 V. Figuren visar den procentuellafördelningen av den totala sysselsättningen på näringsgrenarna jordbruk,industri samt byggnads- och serviceverksamhet . Folk- ochbostadsräkningen har inte kunnat användas, då uppgifter för vissa länsaknades vid utarbetandet av bakgrundsdata. Den i landet genomsnittligafördelningen pä näringsgrenar markeras medelst en streckad linje inom varjenäringsgren. Andelen sysselsatta inom de olika näringsgrenarna i landet är I de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 3 näringsgrensfördelningen år 1965uppdelad på jordbruk, industri samt byggnads- och serviceverksamhet. Härvid harkommunblocken delats in i ortsklasser enligt länsstyrelsernas modifieradeförslag. Det område där de flesta av kommunblocken inom resp. ortsklass fallerhar utmärkts med olika raster. Inom den mörkt skuggade ytan faller de flesta avprimära centra (PC) inom den skrafferade ytan de flesta regionala centra (RC)och inom den ljust skuggade ytan de flesta kommuncentra (KC). För orter som i länsstyrelsernasklassificering har markerats som dubbelorter med gemensam klassificering för dessa orter genomsnittliga näringsgrenssammansättningen varitvägledande vid markeringen av den för ortsklassen normala sammansättningen. Vidbehandlingen av de län där dubbelorterna ligger anges bådenäringsgrenssammansättningen för orterna tillsammans och var för sig. De idubbelorterna ingående kommunblocken markeras i figuren med en ofylld ringefter namnet. Källa: Folk-och bostadsräkningen . 1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogramm.m. Kolumn 9 Andel sysselsatta inom offentlig förvaltning år1965 Figuren anger andelen sysselsattainom undervisning, offentlig förvaltning och hälso- och sjukvård år 1965.Folk- och bostadsräkningen har ej kunnat användas då uppgifter förvissa län saknades vid utarbetandet av bakgrundsdata. Den i landetgenomsnittliga andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning är ochmarkeras i figuren med en streckad linje. Källa; Folk- och bostadsräkningen . Kolumn 10 Beräknad sysselsättningsutveckling ''' AO Tot Jbr Ind Serv Figuren anger den beräknadesysselsättningsutvecklingen enligt prognos 2 ilänsplanering 1967. Den beräknade sysselsättningsförändringen enligt prognos 2inom jord- och skogsbruk, industri samt service- och byggnadsverksamhet harställts i relation till den totala förvärvsarbetande befolkningen år 1965.Figuren ger därför dels en bild av den totala sysselsättningsutvecklingen, delsen bild av hur de olika näringsgrenarna jordbruk, industri och +serviceverksamhet bidrar till denna utveckling. Bilden färgas röd om dentotala beräknade sysselsättningsutvecklingen överstiger +10,. Bilden färgasblå om den totala beräknade sysselsättningsminskningen överstiger 19,4%.Därmed markeras de av landets kommunblock som har beräknats få den mestpositiva resp. mest negativa sysselsättningsutvecklingen. Källa:SOU 1969:27 Länsplanering 1967. Kolumn 11 Sysselsättningsutveckling inom 1964-1969 index Figuren angersysselsättningsutvecklingen inom industri ställd irelation till sysselsättningsutvecklingen inom BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 15 1 den del av figuren somanger den totala sysselsättningsutvecklingen (Tot.) har den faktiskasysselsättningsutvecklingen inom kommunblocket ställts i relation tillutvecklingen i hela landet. Härvid erhålls ett index med riket = 100. Denerhållna avvikelsen gentemot den riksgenomsnittliga utvecklingen delas ifigurens två övriga delar upp i en del som har med branschsammansättningen attgöra (Bs) och en del som sammanhänger med att utvecklingen inom blocketsbranscher (Ib) har avvikit från det riksgenomsnittligt normala för resp.bransch. En grov branschindelning i 14branscher har använts enligt den industrigruppskod uppgjord 5som har tillämpats av . Den genomsnitthgasysselsättningsutvecklingen i landet inom de olikabranscherna har applicerats på det faktiska antalet sysselsatta inombranscherna. Den "teoretiska" sysselsättningsutveckling som därviderhålls kan tolkas som branschsammansättningens betydelse (Bs) för den totalasysselsättningsutvecklingen. Den andra delen av totalutvecklingen förklarasmed att utvecklingen inom individuella branscher (Ib) i det aktuella kommunblocketavvikit från den riksgenomsnittliga utvecklingsbilden för dessa branscher. Bilden färgas röd om den totalasysselsättningsutvecklingen överstiger index 116. Bilden färgas blå om dentotala sysselsättningsutvecklingen understiger index 95. Därmed markeras de av landets kommunblock som har haft den mest positiva resp. mest negativasysselsättningsutvecklingen inom industri. 1 de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 4 industriutvecklingen under perioden1964-1969. Härvid har kommunblocken delats in i ortsklasser enligtlänsstyrelsernas modifierade förslag. På den första axeln i figuren visasutvecklingen för primära centra (PC) på den andra regionala centra (RC) och påden tredje kommuncentra (KC). Storstäderna är markerade på axeln för primäracentra med trianglar. För orter som i länsstyrelsernasklassificering markerats som dubbelorter med gemensam klassificering harendast den genomsnittliga utveckhngen markerats med en punkt. Vid behandlingenav de län där orterna ligger anges både utvecklingen för orterna tillsammansoch var för sig. De i dubbelorterna ingående kommunblocken markeras i figurenmed en ofylld ring efter namnet och har således ingen punktmarkering påaxlarna. Källa:lndustristatistikår 1964ochår 1969, SCB. Kolumn 12 Andel i största bransch ochstörsta företag 7. Figuren anger andelen av industrisysselsatta inom största bransch och största företag. En grov branschindelning i åttabranscher har Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 16 gjorts enligt den av tillämpadeindelningen industristatistik, SNl (Svensk näringsgrensindelning). Gs Gruvindustri + jord- ochstenindustri Li Livsmedels-, dryckesvaru- ochtobakstillverkning Tk Textil ,beklädnads -,läder ochlädervarutillverkning Mp Massa -,pappers- ochpappersvarutillverkning och grafisk produktion Ke Tillverkning av kemiska produkter,petroleumprodukter, gummi- Ve Verkstadstillverkning -h annantillverkning Källa: Industristatistiken , SCB. Kolumn 13 Andel 1969 Figuren visar andelen sysselsattainom småindustri . Med småindustri förstås i detta sammanhangarbetsställen med mindre än 50 sysselsatta. Med denna avgränsning finns ca 23 %av den svenska industrisysselsättningen inom småindustri. Riksandelen markerasi bilden med en streckad linje. Källa: Industristatistiken , SCB. Kolumn 14 Andel inom minsk.industri 7. Figuren visar den andel av deindustrisysselsatta som arbetade i industribranschen med en, enligt1970 års långtidsutrednings bedömning, förutsedd störresysselsättningsminskning. Härvid har sju branscher urskilts, med en beräknadminskning med . Dessa branscher är gruvindustri,varvsindustri, jord- och stenindustri, träindustri, hvsmedelsindustri,dryckesvaru- och tobaksindustri och textil- och konfektionsindustri BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 17 Ar 1969 svarade dessa branscher för34 % av totala industrisysselsättningen i landet. Denna andel markeras med enstreckad linje i figuren. Källa; Industristatistik , SCB. Kolumn 15 Andelförvaltningspersonal 1969 7. Figuren visar andelenförvaltningspersonal 1969. Definitionen påförvaltningspersonal ansluter sig till indelning. Endetaljerad redogörelse för vilka slag av personal som ingår i denna kategorilämnas i Industri sid. 58 f. Andelen förvaltningspersonal för landet igenomsnitt är . Denna andel markeras i figuren med en streckad linje. Källa: Industristatistik , SCB. Kolumn 16 Löneläge inom industri år1968 Kr Y///// Figuren anger hur löneläget inomindustri avviker från riksgenomsnittet. 1 figuren lämnas tre typer avinformation. Tot = Den totala avvikelsen från riksgenomsnittet Bs = Den del av avvikelsen som förklaras avbranschsammansättningen Ib = Den del av avvikelsen som förklaras avavvikelser inom branscher från det riksgenomsnittligt normala för branscherna. En grov branschindelning i 14branscher har gjorts enligt den industrigruppskod, uppgjord ,som har tillämpats av . Den riksgenomsnittliga lönenper anställd i ohka branscher har applicerats på det faktiska antaletsysselsatta i kommunblocket inom varje bransch. Härvid erhålles den lönenivåper anställd, som kommunblocket skulle ha haft om lönen i alla branscher hadevarit riksgenomsnittlig. Denna "teoretiska" lönenivås avvikelse frånden riksgenomsnittliga lönenivån visar branschsammansättningens betydelse förlönenivån i kommunblocket. Den faktiska lönenivåns avvikelse från denframräknade "teoretiska" lönenivån visar inombranschvariationernasbetydelse för löneläget. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 18 Den totala bilden av lönelägetfärgas röd om den totala avvikelsen (Tot ) från den genomsnittliga lönenivånöverstiger ±0. Bilden färgas blå om avvikelse från rikslönenivån överstiger . Därmed markeras de av kommunblocken som har det högsta resp.lägsta löneläget inom industri. Källa: Industristatisriken , SCB. Kolumn 1 7 Andel sysselsatta (Yv-gradj 60 m gkv. Figuren visaryrkesverksamhetsgraden för män (m), gifta kvinnor (gkv) och icke giftakvinnor (igkv) i . 1 figuren anges avvikelsen från denriksgenomsnittliga yrkesverksamhetsgraden varvid riket är lika med 100. Folk-och bostadsräkningen fanns ej tillgänglig vid utarbetandet av bakgrundsdata,varför folk- och bostadsräkning har använts. Den riksgenomsnittligayrkesverksamhetsgraden har applicerats på antalet invånare i varje femårsgrupp.Det så framräknade teoretiska antalet yrkesverksamma har därefter ställts irelation till det faktiska antalet förvärvsarbetande, varvid ett indexerhållits där yrkesverksamhetsgraden i riket är hka med 100. I figuren användsolika skalor för män och kvinnor. Yrkesverksamhetsgraden för giftakvinnor och icke gifta kvinnor färgas i figuren. För gifta kvinnor färgasbilden röd om värdet överstiger 100,0. Bilden färgas blå om värdet understiger77,4. För icke gifta kvinnor färgas bilden röd om värdet överstiger 101,1.Bilden färgas blå om värdet understiger 86,0. Därmed markeras de avlandets kommunblock som hade den högsta resp. lägstayrkesverksamhetsgraden. Källa: Folk- och bostadsräkningen bearbetad avUMDAC(datacentral). Kolumn 18 Andel arbetslösa och 1971 Figuren anger den av Arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten . Antalet arbetslösaunder de båda perioderna har ställts i relation till folkmängden 31.12.1968resp. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 19 31.12.1970 i åldersgruppen . Den pä detta sättuträknade riksgenomsnittliga arbetslösheten uppgår för perioden 19691970 till0,och för till vilket markeras i figuren med en streckadlinje. Bilden färgas röd för perioden19691970 om värdet understiger och blå om värdet överstiger . Förår 1971 färgas bilden röd om värdet understiger och blå om värdetöverstiger . På detta sätt markeras de av kommunblocken som har denlägsta resp. högsta arbetslösheten. I de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 5 andelen arbetslösa irelation till den förvärvsarbetande befolkningen i åldern den31.12.1970. Härvid har kommunblocken delats in i ortsklasser enligtlänsstyrelsernas modifierade förslag. På den första axeln i figuren visasandelen arbetslösa i primära centra (PC) på den andra andelen arbetslösa iregionala centra (RC) och på den tredje andelen arbetslösa i kommuncentra (KC).Storstäderna är markerade på axeln för primära centra med trianglar. För orter som i länsstyrelsernasklassificering markerats som dubbelorter med gemensam klassificering harendast den för dessa orter genomsnittliga arbetslösheten markerats med enpunkt. Vid behandlingen av de län där dessa orter ligger anges bådearbetslöshetstalen för orterna tillsammans och var för sig. De i dubbelorternaingående kommunblocken markeras i figuren med en ofylld ring efter namnet menhar således ingen punktmarkering på axlarna. De kommunblock som saknararbetsförmedhng har förts till det närmast hggande kommunblocket. Dearbetslöshetstal som därmed redovisas är ställda i relation till den summeradeförvärvsarbetande befolkningen i åldern i de berörda .kommunblocken.På länstablåerna markeras ett sådant samband mellan kommunblock med en hake somförbinder de berörda blocken. Källa: arbetslöshetsstatistik (ejpublicerat material) Folkmängden 31.12.1968,31.12.1970. Kolumn 19 Inkomst per inkomsttagare (inkomstnivå) riket=100 120 100 80 Figuren visar inkomst perinkomsttagare . Inkomsten per inkomsttagare i kommunblocken har ställtsi relation till den riksgenomsnittliga inkomstnivån. Därvid har ett indexerhålhts där medelinkomsten per inkomsttagare i landet är lika med 100. Inkomsttagare definieras enligtstatistiska centralbyråns definition som skattebefolkningen den 1 november1969, dvs. samtliga personer som avlämnat självdeklaration eller avtaxeringsmyndighet har skönstaxerats. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 20 Inkomstbegreppet är i huvudsak knutet till sammanräknadnettoinkomst enligt huvuddeklarationsblankettens sista sida. Därmed förståssumman av inkomsttagarnas enligt förordning om statlig inkomstskatt,uppskattade inkomster av skilda inkomstslag sedan avdrag gjorts för eventuelltunderskott i förvärvskälla. Bilden färgas röd om värdetöverstiger 100,0. Bilden färgas blå om värdet understiger 82,0. Genom dennafärgmarkering urskiljs de av kommunblocken som har den högsta resp. lägstainkomstnivån. 1 de länsvisa kommentarerna tilllänstablåerna i avsnitt A.4 visas i figur 6 inkomstnivån dvs. Härvid har kommunblocken delats in i ortsklasser enligtlänsstyrelsernas modifierade förslag. På den första axeln i figuren visasinkomstnivån i primära centra (PC) på den andra i regionala centra (RC) och påden tredje i kommuncentra (KC). Storstäderna är markerade på axeln för primäracentra med trianglar. För orter som i länsstyrelsernasklassificering markerats som dubbelorter med gemensam klassificering harendast den genomsnittliga inkomstnivån markerats med en punkt. Vidbehandlingen av de län där orterna ligger anges inkomstnivån både för orternatillsammans och var för sig. De i dubbelorterna ingående kommunblocken markerasi figuren med en ofylld ring efter namnet men har således ingen punktmarkeringpå axlarna. Källa: Inkomst och Förmögenhet 1970, SOS, SCB. Figuren visar kommunblockens utbudav utbildning och sjukvård. Utbildningsutbudet gupperas i fem nivåer Nivå IV Nivå V + ofullständig gymnasieskola och/ellerkommunal vuxenutbildning Nivå III Nivå IV + gymnasieskola med två- tre- eller fyraårig linje. Nivå II Nivå III +universitetsfilial, lärarhögskola och/eller socialhögskola Nivå I Nivå II + eftergymnasialutbildning och forskning vid minst två fakulteter Klassificeringen har gjorts medutgångspunkt i SÖ:s material om gymnasieskolans organisation /1972samt tilläggsbeslut. Beträffande vuxenutbildning har använts uppgiftersammanställda inom 31.8.1971 över antalet undervisningstimmar läsåret1971/1972. Dessutom har använts en förteckning upprättad inom 1968 årsutbildnings- Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 21 utredning (U 68) över lokahseringen av eftergymnasialutbildning. Utbudet av sjukvård grupperas i femnivåer efter antalet vårdplatser för de större sjukhusen medan på de två lägstanivåerna det odelade sjukhuset skiljs från öppen sjukvård. Nivå V Öppen primär sjukvård Nivå IV Odelatlasarett eller ofullständigt sjukhus, dvs. ning, allmän avdelning samtavdelning för långvarigt kroppssjuka Nivå III Lasarett med mindre än 500vårdplatser men med mer än fyra specialiteter Nivå II Lasarett med mellan 500 och 999vårdplatser Nivå 1 Lasarett med mer än 1 000 vårdplatser Källa: Sjukhusförteckning, 1971. Kolumn 21 Kommersiell service V IV III II I Figuren visar kommunblockens utbudav kommersiell service . Det kommersiella serviceutbudet delas upp idels service för hushållet, dels service för företaget. Företagsregistretsuppgifter har använts. Ur företagsregistret har plockats vissaserviceslag som har bedömts ingå i ett utbud av kommersiell service förhushållet resp. företaget. Förekomst i kommunblocken av resp. serviceslag harregistrerats. Serviceutbudet har grupperats i fem ohka nivåer efter det antalserviceslag som är representerade i kommunblocken. Den typ av service som ingår idetta utbud framgår av figurerna A:I och A:2 och i dessa figurer har deserviceslag som alltid finns representerade på den aktuella servicenivånskilts från de serviceslag som i resp. av fallen finns ikommunblocken på den aktuella nivån. 1 figurerna finns markerat med kryss deserviceslag som kan finnas i ca en femtedel av de kommunblock som ingår iservicenivån. Genom denna nivågruppering kan endast utsägas att kommunblock påolika servicenivåer har olika bredd på utbudet av service. Något försök kvalitativ bedömning av skillnaderna i utbudet har ej gjorts. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. Figur A:l Ulbud av kommersiell service för hushålletuppdelat på servicenivåer Störrerep.-verkst.för elektr.produkter utomliushAllsapp. Störreskriv-,dupliserings-,kopierin9stryiSer Rörelsefcr andra finansiella tjänster Annan lagrings-, tnagasineringsrörBlse Störrepartihandel med maskiner, verktyg, apparater Störrearkitektkontor, andra byggkonsultljyråer Störreandra tekniska tiyråer octi anstalter Störrerep.- verkstad, för maskiner.utom tiushallsapp. Skriv-, dup(k:erings-,kopieringsbyr4er Rep .-verkstad, för elektr. produkter utom Inishälsapp. Annons - .reklam -, marknadsundetsökningstlvräer Försakringsagwiturer Annan uppdragsverksamliet htandelsfärTnedling av produktionsvaror Juridiskuppdragsverksamliet Städningsrörefee Arkitektkontor, andra byggkonsuttbyraer Partihandet med maskiner, verktyg, apparater för maskiner.utom Inisldllsapp. Andra tekniska byråer ocli anstalter Partihandel med råvaror, halvfabr.,drifts(ömödenhetsr >80 60-79 20-59 <20 % Bihang A Uppgifter omden regionala strukturen 23