prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare torde det bli aktuellt att närmarestudera den petrokemiska industrins och raffinaderiindustrins framtida utvecklingoch lokalisering. Beträffandeskogsindustrin pågår flera undersökningar. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 7 förinduslridepartementet tUlsatta statens och skogsnäringarnas samar-belsgruppkommer alt överlämna sin slutrapport. Det omfattande utredningsarbete, somsattes igång i syfte alt få till stånd en allmän översyn avutnyttjandet av mineraltillgångarna och den geologiska verksamhetensbedrivande, har i huvudsak genomförts. Avsikten är att lägga framförslag lill ny gravlagstiftning på grundval av gmvrättsulredningsförslag, vilka remissbehandlats. geologiutredning lade underförra året fram förslag om ökade statliga insatser för geologisk kartering, ommalmprospektering och inventering av våra tillgångar av grundvatten, sand ochgrus samt om förvaltningen av statens mineraltillgångar. Utredningens förslag,som remissbehandlats, har i vissa delar nära samband med förslag som lagts fram av kommerskollegieutredningen och 1967års gruvulredning. Frågan om geologiska undersöknings framtidauppgifter och organisation är föremål för överväganden inomindustridepartementet. Havsresursutredningenväntas lägga fram förslag angående utforskandet och utnyttjandet av de svenska havsområdenasnaturresurser. Den pågående malminventeringeni har i huvudsak framskridit planenligt och väntas bli slutfördoch redovisad . Resultatet av inventeringen bör kunnautgöra en god grund för fortsatt planering av gruvdriften i länet. har börjat djupborraefter olja och naturgas i . Bolaget planerar att under innevarande årutvidga borrningama lill och Golland. beräknas borrningarske även på den svenska konlinentalsockeln. En utredning har tillsatts för attundersöka fömtsältningarna för gruvdrift i Slekenjokk. Särskilda medelanvisades för ett intensifieratborrningsprogram. Utredningen beräknas redovisa sina överväganden underhösten 1972. har förhållandena på densvenska energimarknaden normaliserats. Tillrinningen i vattenmagasinen harvarit god och risken för elransonering får anses undanröjd för de närmasteåren. Överenskommelser mellan de råoljeproducerande ländema och de internationella oljebolagen har lett tUl en stabiliseringav oljepriserna. Den starka ökningen av efterfrågan inomenergisektorn medför stora anspråk på resurser, vilket kan leda till svåraawägningsproblem mellan Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 8 Stor vikt måste därför läggas vidden långsiktiga planeringeninom denna sektor. Arbetet med en ny energiprognos kommer att påbörjas. Avsiktenär att denna verksamhet skall permanentas. Behovet av elenergi förutses enligtcentrala driftiedningens senaste prognosöka med ca 8 "/o , vUket innebär en fördubblingpå mindre än . Atomkraftverken väntas komma att svara för huvudparten avdet erforderliga tillskottet av elkraft. Enligt föreUggande utbyggnadsplanerför kraftindustrin kommer ca en tredjedel av den totalaproduktionen av elenergi att baseras på alomkraftverk. Landels förstakommersiella alomkraftverk Oskarshamnsverkel togs i drift , Ytterligare ett aggregat ärunder uppförande på samma plats. Sydsvenska kraftaktiebolaget bygger f. n. ettalomkraftverk i . I vatlenfallsverkets investeringsprogram ingår bl. a. två alomkraftaggregat i . Nyligenhar beslut fattats om upphandling av ytterligare ett aggregat tillRinghals och av ett första aggregat till atomkraflslationen i Forsmark.Förberedelsearbetet för den senare stationen har verket bedrivit i samarbetemed privata kraflin-tressenler. För vattenfallsverket föreslås ettinvesteringsanslag av 1 190 milj. kr. under /73. Införande av atomkraft i stor skala iSverige aktualiserar en rad problem som kräver sin lösning . Hit hör frågan om den framtidaförsörjningen med uran och olika tjänster inom bränslecykeln föratomreaktorer. En proposition i ämnet avses bli förelagd i vår. Även säkerhetsfrågorna vid atomkraftverkens driftmåste ägnas stor uppmärksamhet. Förutom en fortlöpande kontroll och övervakning av anläggningarna bedrivs brettupplagda undersökningar rörande säkerhet och miljöeffekter. En särskildutredning närförlägg-ningsutredningen arbetar med frågan om möjligheternaatt förlägga alomkraftverk i eller i närheten av tätbebyggda orter.Överläggningar kommer att ske med olikaintressenter om alt öka forsknings- och utvecklingsinsatserna påsäkerhetsområdet inom ramen för ell flerårigt program. Koncentrationen till ett fåtal platser avstora atomkraftanläggningar med allt större aggregalstorlekar tvingarkraftförelagen att söka former för ett närmare samgående vid utbyggnad ochdrift av atomkraftsta-tioner. Dessa och andra strukturfrågor inom kraftsektornsproduktions-och distributionsled undersöks av en särskild utredning, somtillkallades . Inom ramen för del nordiska elsamarbetet pågår vissautredningar om ökad samordning av kraftförsörjningen inom nordel-blocket. Trots atomenergins snabba frammarschkommer energiförsörjning att vara baseradhuvudsakligen på import av olja och oljeproduktei'. Vid planeringen av denfortsatta ut- 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 9 byggnadenav systemet för transport, raffinering och vidareförädling av olja måste hänsyn las till utbyggnadens olikasamhällseffekter. Frågan om att införa naturgas på densvenska energimarknaden tilldrar sig stort intresse. Naturgasen skulle kunnaersätta främst viss förbrukning av eldningsoljor för kraftproduktion och andraindustriella ändamål. Den skulle utgöra ett från bl. a. miljösynpunktvärdefullt komplement till vår nuvarande energiförsörjning. Undersökningar avmarknaden för naturgas pågår. utredning om rörtransport av olja ochgas väntas lägga fram ett betänkande om ett rör-ledningssystem förnaturgas. Vissa kontakter har tagils med potentiella leverantörer av naturgastill . Del är ännu oklart när erforderligt underlag för ett beslut inaturgasfrågan kan föreligga. Teknisk forskning och utveckUng Stödet till teknisk forskning ochindustrieUt utvecklingsarbete förstärks kraftigt genom att anslagen tUlstyrelsen för teknisk utveckling ökas. DetUlkommande resurserna skall disponeras främst för sådant industrielltutvecklingsarbete som bidrar tUl att lösa angelägna samhällsproblem ochatt stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Anslagentill styrelsen för teknisk utveckling föreslås nästa budgetår öka med totalt23,8 milj. kr. till 149,3 milj. kr. Härav får 75 milj. kr. disponeras förfleråriga åtaganden. På grundval av dens. k. samordningsutredningens avlämnade förslag bereds f. n. frågan omsamordning av verksamheten vid statiiga institutioner för tillämpad tekniskforskning och utveckling i syfte att åstadkommaett bättre utnyttjande av dessa institutioners samlade resurser. Verksamheten vid destatliga provningsanslalterna statens provningsanstall och statensskeppsprovningsanslalt utvecklas tUlfredsstäUande. Förslag om organisationenav den officiella provnings- och kontrollverksamhetensamt den officiella metrologiska verksamheten avses bli förelagt riksdagenunder . Slandardiseringskommissionenföreslås få ökat statsbidrag för att bl. a. kunna stödja ett samordnat införande i av SI detinternationella måttenhetssystemet. Forsknings- och utvecklingsarbetet vid ABAtomenergi är av stor betydelse för att det svenska atomkraftprogrammel skallkunna genomföras framgångsrikt. För nästa budgetår föreslås bidraget tillalom-energiverksamheten inom AB Atomenergiuppgå tUl 51 milj. kr. Bolaget beräknas hämtöver få betydande intäkterav uppdragsverksamhet m. m. På rymdområdet har beslutat attvidga sin medverkan i det europeiskarymdsamarbetet genom att delta i ESRO:s tillämpningsprogram, som ärinriktat på industriell utveckUng av satelliter för telekom- It 1972.1 saml Nr 1. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 10 munikation, flygtrafikledning och meteorologi. Proposition i frågan kommer attföreläggas . fortgår uppbyggnaden avförelagsgruppen i syfte att ge ökad styrka och effektivitet åt de statsägdaförelagen. Tillgängligt kapital har fått reserveras för investeringar somskapar förbättrat resultat både för de enskilda förelagen och förförelagsgruppen i dess helhet. beräknas investera ca 1 000 milj. kr. a. kvalitets- ochkapaciletshöjande åtgärder i främst och . Det för ABfastställda investeringsprogrammet på sammanlagt 430 milj. kr. fortlöper enligtuppgjorda planer. För nästa budgetår föreslås som lån 68 milj. kr. Upphandling har gjorts av bl. a. en ny masugn, en stålugn, ettsyrgasverk och utrustning för valsverket. Som ett led i enkommande samordning av den statliga läkemedelsindustrin har staten förvärvat återstående 35"/o av aktierna i . Deltabolag avses bilda en statlig läkemedelsgrupp tillsammans medproduktionsdelen av och delar avnuvarande . Förslag i frågan väntas bli förelagt riksdagenunder . har Statsföretag förvärvatden hälft av aktiekapitalet inom som innehades av . aktiekapital har vidare genom nyemission höjtsfrån 40 milj. kr. till 100 milj. kr. Aktierna i har genom förvärv från Statsföretagöverförts i direkt statsägo. I samband med överförandet har utvecklingsbolagettillförts ytterligare aktiekapital. Härigenom kan bolagels ursprungligamålsättning bibehållas, som förutsättningarna för samarbetet både medforsknings-och utvecklingsstödjande organ och med näringslivet förstärks. Isysselsättningssyfte har Statsföretag tillsammans medCoronaverken AB etablerat plast AB för tillverkning avplastprodukter och i för tillverkning av bl. a. ståldörrar. De strukturella och konjunkturmässigaförändringarna i samhället har påverkat även vissa företag inomStatsföretagsgruppen. Sålunda har nödgats besluta omvissa permitteringar med hänsyn tillbehovet av en kraftig sorlimentsbegränsning. Vidare har Statsföretag under år1971 godkänt etl beslut om nedläggning av verksamheten vid (). Genom avtal med AB kommer delta företag att i Kalmaretablera en sammansäll-ningsindustri som beräknas vara i verksamhet 1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 11 Ansträngningar görs att mildra effekternaav de sysselsättningsproblem som kan uppstå före den tidpunkt dåVolvoetableringen börjar ge effekt. Statsföretags årsredovisningför har överlämnats till (skr. 1971: 120). Uppgifter iövrigt om de statsägda bolagen och om affärsverken har sammanställts ipublikationen . Förändringarna inomindustridepartementels verksamhetsområde i förhållande tUl motsvarande anslag iriksstaten för /72 framgår av följande sammansläUning. Beloppenanges i milj. kr. Anvisat* Förslag Föränd- 1971/72 1972/73 ring Industridepartementet m. m. Industri m. m. Teknisk utveckling m. m. + 1.6 + 3,3 + 6,3 + 4,2 + 23,6 Statens alhnänna faslighetsfond V. Fonden för låneunderstöd + 1,4 -t- 215,0 - 0,003 + 67,0 Medel på tUläggsstat harinte tagits med. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet 12 Utdrag av protokoUet över industriärenden, håUet införHans Maj: t Konungeni statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för industridepartementet,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1972/73 inom industridepartementets verksamhetsområde och anför. 1970/71Utgift 6 184 756 1971/72 Anslag 7 079 000 1972/73Förslag 7 817 000 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrUces tjänsteresor) Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 13 Enligtstalsmaktemas beslut (prop. 1970: 1 bU. 15 s. 10, SU 1970: 13 rskr 1970:13)mrättades ytterligare en tjänst som statssekreterare i industridepartementet.Tjänsten var avsedd för beredning av frågor och ärenden rörande statsägdaföretag. Innehavaren av ifrågavarande tjänst hade tidigare utsetts tiUordförande i styrelsen för och förordnats att vara ordförande iaffärsverksdelegationen. Sedan detta samband numera upphört, är tjänsten intelängre erforderlig. Tjänsten, som f. n. står vakant, bör därför dras in.Medelsbehovet under anslaget minskar härigenom med . inkl. medel fören biträdestjänst som inte längre behövs. Maj:t har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965:105, rskr 1965: 295) beslutat inrättaen tjänst som kansliråd i departementet. Tjänsten har inrättats för beredningav lagstiftningsfrågor m. m. För uppföljning ochavstämning av bl. a. långtidsutredningarnas bedömning av industrins framtida utveckling och för detfortsatta arbetet med bransch- och strakturfrågor behövs viss förstärkning avdepartementets personal. Jag beräknar för ändamålet medel för två tjänster somdepartementssekreterare. För förstärkning av enheten för statsägdaföretag beräknar jag . Jag har vidare för löne- och prisomräkning m.m. beräknat . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer, att Kungl. alt tUl Industridepartementet /73 anvisa ett förslagsanslag av . Tekniska attachéer m. m. . 1970/71Utgifti 121517 1971/72 Anslag 197 000 1972/73Förslag 197 000 ' Anslaget teknisk-velenskapUga attachéer Från detta anslag bestrids kostnadernaför en tjänst som teknisk attaché i . Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet Expenser(och reseersättnmgar inom verksamhetsområdena) Ersättningarför resor tUl och från vid tjänsteuppdrag och semester I , , Tokyooch finns teknisk-vetenskapliga attachéer, som även är kontaktmänför . Kostnaderna för dessa attachéers avlöningarm. m. bestrids av styrelsen för teknisk utveckling. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att till Tekniskaattachéer in. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av 197 000kr. Kommittéer m. m. 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Inom ramen förförevarande anslag beräknar jag för nästa budgetår medel dels för viss personalm. m., som i avvaktan på att permanenta prognos- och utredningsresurser förenergiområdet kan tUlkomma skall inleda arbetet på att utarbeta en nyenergiprognos, dels för vissa undersökningar i samband med uppföljningen ochavstämningen av de uppgifter om industrins utveckUng som 1970års långtidsutredning redovisat (SOU 1971: 5). Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer, att Kungl. att lill Kommittéer m. m.för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer, attKungl. alt till Extra utgifter för budgetåret1972/73 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 16 () har i sin nuvarande form fungerat då enomorganisation genomfördes av den verksamhet som tidigare bedrevs hos och industri. Omorganisationen, som baserades påförslagen i belänkandet (Ds Fi 1968: 9) Aktiv förelagsutveckling, gjordespartiell för att inte föregripa vissa då pågående utredningar, bl. a. kommerskollegieutredningen(jfr prop. 1970: 1 bil. 15 s. 32, SU 1970: 13, rskr 1970: 13). Institutet har till uppgift att främjanäringslivets tekniska och ekonomiskautveckling med särskUd hänsyn tUl de mindre och medelstora industriföretagensamt hantverket. Det åligger institutet bl. a. att byggaupp kunskaper och erfarenheter i tekniska,administrativa, kommersiella och ekonomiska frågor av betydelse förutvecklingen inom industri och hantverk samt att förmedla dessa kunskaper genomkurser, föreläsningar, publiceringsverksamhet och rådgivning. Om det behövs förverksamheten i övrigt, får institutet bedrivaförsöks- och utvecklingsarbete samt utföra provningar och undersökningarav material, arbetsmetoder, driftsförhållanden, redskap, instrument ochapparater. Inom ramen för institutets verksamhet får provningar ochundersökningar utföras även på uppdrag av myndighet eller enskUd. Institutet administrerar vidare deutbildningsåtgärder, som ingår i programmen för stöd åt textil- ochkonfektionsindustriema samt den manuellt arbetande glasindustrin. Tyngdpunkten i institutets verksamhetligger inom utbildningsområdet. Instilutel leds av en styrelse. är en överdirektör. Inom institutet finns tre byråer, en allmänbyrå, en informations- och utbildningsbyrå och en teknisk byrå. Regionalkontorfinns i , och . Antalet fast anställda vid institutet den1 uppgick till drygt 250. Iutbildningsverksamheten används dessutom ett stort anlal tim-arvoderadelärare. Institutets omslutning uppgick /71 till ca 20 milj. kr.,exkl. de särskUda insatserna för textil- och konfektionsindustriemasamt glasindustrin. Institutetsverksamhet finansieras genom dels statsanslag, dels kursavgifter och arvoden. Statens bidragtäckte /71 ca 35 "/o av institutets totala kostnader. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet Staten fördelar under innevarandebudgetår sitt bidrag tUl institutet över tvåanslag, nämligen dels förslagsanslaget , dels reservationsanslaget förföretagsutveckling: Bidrag till främjande av företagsutveckling m.m. I anslagsframställningen för budgetåret1972/73 föreslår institutet att anslaget tUlförvaltningskostnader räknas upp med . 1972/73 Institutet Institutetmotiverar anslagsökningen på följande sätt. Löneomräkning 356 000kr. Sjukvårdskostnaderför all personal vid institutet bör bestridas från delta anslag (-f . Ökade medel bör utgåför att täcka resekostnader som har samband med institutets myndighetsfunktion(-(- . Som engångsanvisningför ny telefonväxel begärs . Vidare kan som en följd av den nyalivsmedelslagen (1971: 511) institutet beräknas få ökade arbetsuppgifter inomprovningsområdet. Initialkostnader för erforderlig teknisk utrustning beräknastill . Kostnadernaför befintiigt lokalinnehav beräknas av öka med . Vidare ökarenligt institutet belastningen påanslagsposten Lokalkostnader med . på grund av bestämmelserna i kungörelsen (1969: 55) om bokföring avutgifter på myndighetsanslag (4- . Ytterligare medelbegärs för att täcka kostnader för företagsnämnd, personalvård m.m. (4- 6 000kr. Prop.1972:1 Bilaga 15 Industridepartementet När det gäller bidragsanslaget föreslår institutet för /73 en uppräkning med 4,8 milj. kr.enligt följande fördelning. Beräknad ändring 1972/73 4- 2 625 000 Bidrag till informations- och doku- 4- 1 100 000 Medel för särskild insats i övre Medel för vissa utredningar Medel för vissa program Medel tUI fortbUdning av företagare- 4- 4 800 000 Institutethar lämnat följande motiveruig. Bidragettill undervisningsverksamheten vid institutet bör öka med totalt . Därav utgörs 155 000kr. av löneomräkning som resultat avavtalsrörelsen . Vidare nödvändiggör den hittUlsvaranderesultatutvecklingen vid institutet en återgång lill tidigare principer fördet statliga slödel lill institutets verksamhet. Därför begärs medel förlönekostnadspålägg även för den icke statUgt reglerade delen av institutetspersonal (4- ). För institutets program förföretagsledareulbUdning fordras ytterligare . Vidare begärs ökademedel (-.) för alt hålla institutets kursavgifter på rimlig nivå. Medhänsyn lill del ökade statliga stödet lill vuxenutbUdning i allmänhet samt ökade resekostnader och höjdakursavgifter för institutets kursdeltagare bör stipendiemedlen för fortbUdningökas (-f . För utveckling avinstitutels informationsverksamhet fordras ytterligare medel (4- . Fören regional utbildningskonsulentorganisation i samarbete med företagareföreningarna fordras 1,1 mUj.kr. Därvid kan medlen till särskild insatsi övre minskas (.) och den särskUda anslagspostenför medel till fortbildning av företagareföreningarnas personal utgå (. ), eftersom dessa insatser ryms inom konsulentorganisationen. Särskildamedel fordras för utbUdningsåtgärder och rådgivningsinsatser inom branscher medomstäUningssvårigheler m. m. Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 19 för särskilda insatser på tvättområdet,. för utbildningsprogram rörande transportteknik och . förett utbildningsprogram försmå datorer (4- . Det nuvarande systemet för statens bidragtill ett förslagsanslag tUl förvaltningskostnader och ett reservationsanslagför främjande av företagsutveckling har varit ell uttryck för principen, attstaten bör finansiera den fasta basorganisationen och lämna etl visst bidrag för läckande av dels inkomstunder-skollför undervisningsverksamheten, dels kostnader för visst utvecklings-, provnings- och utredningsarbete. Ipraktiken har dock inte någon klar skillnad kunnat göras mellan deaktiviteter som utförs under de båda anslagen. Delta har för institutets delgivit upphov lill en rad besvärUgaredovisningsproblem, då institutet har alt mot två olika anslag redovisaen integrerad verksamhet och personal. En annan svårighet är attslalsbokföringen för institutets del innebär en kassamässig avstämning avresultatet under budgetåret. Med hänsyn lill verksamhetens art borde i ställetbokslutet vara baserat på kostnader och intäkter under verksamhetsåret. Vidarehar den använda anslagskonstruktioneh haft styrande effekt på endasten del av institutets verksamhet. Vid beredrungen av institutetsanslagsframställning har det därför visatsig lämpligt med en övergång tUl en anslagskonstruktion av den typ somanvänds för de myndigheter med uppdragsverksamhet, vilka deltar iförsöksverksamheten med programbudgetering. En sådan omläggning av anslagen innebäringen förändring av institutets mål och uppgifter. Anslaget för de särskildastimulansåtgärderna för textil- och konfektionsindustriema och den manuelltarbetande glasinduslrin bör inte heller beröras av anslagsomläggningen. Mot denna bakgrundförordar jag att verksamheten vid institutet tills vidare indelas i följandeverksamhetsgrenar eller program. Medel för insliutels verksamhet bör /73 anvisas under följande anslag. förföretagsutveckling: Främjande av företagsutveckling. Anslag 1 bör vara ett förslagsanslag somtas upp med ett formellt belopp av . Under anslaget bör redovisaskostnader och intäkter för program 1, 2 och 3. Anslaget 2 bör vara etl reservationsanslagöver' Prop.1972:1 BUaga 15 Industridepartementet 20 vilketstatens bidrag till inslilulets verksamhet anvisas. Anslag 3 bör vara ett reservationsanslag som finansierarinstitutets investeringar i mer kostnadskrävande utmstning. Med denna anslagskonstmktion kommerinstitutets hela verksamhet att redovisas under anslaget 1. Som inkomst underanslaget redovisas således dels alla uppburna avgifter, ersättningar, arvodenetc, dels ianspråktagna medel från anslag 2. Anslag 1 bör i princip inte få uppvisanågon nettobelastning vare sig under loppeteller vid slutet av budgetåret. För att lösa tillfäUiga eller säsongmässigaUkviditetsproblem för uppdragsverksamheten räknar jag med att institutet i likhet rned vad som gäller för övriga i försöksverksamheten med programbudgetering deltagande myndigheter meduppdragsverksamhet får disponera en rörlig kredit i . Institutetberäknar kreditbehovet till 2 milj. kr. Det ankommer på Kungl. Maj:t att inomramen för av lämnat bemyndigande (prop. 1970: 1 bU. 1 s. 44, SU 1970:16, rskr 1970: 59) meddela närmare bestämmelser om inslilulets utnyttjande avrörlig kredit. Nyttanslag (förslag) 1 000 SIFU:s verksamhet bör som tidigare nämntstills vidare indelas i programmen allmänna tjänster, kursverksamhet ochteknisk facktjänst. I allmännatjänster bör ingå sådan service tilloffentliga organ, företagareföreningar, branschorganisationer etc. som intekan hänföras till institutets egen kursverksamhet eller tUl den tekniska facktjänsten.Vidare omfattas stipendiemedel för fortbildning och administrationen därav,viss extem informations- och dokumentationstjänst i tekniska och ekonomiska frågor, administration av kompetenser och behörighetersamt viss utredningsverksamhet. Kursverksamheten bör omfatta de av instiulet anordnadekurserna och föreläsningarna i praktiska och teoretiska ämnen. Programmetomfattar även det planerings- och utvecklingsarbete som är hänförUgt tillframtagande av nya kurser. Den tekniskafacktjänsten bör omfatta sådanaförsöks-och utvecklingsarbeten samtprovningar och undersökningar av material, arbetsmetoder,driftförhållanden, redskap, inslmment och apparater som erfordras förinstitutets verksamhet under övriga program. Vidare bör ingå sådana provningaroch undersökningar som, inom ramen för institutets verksamhet, utförs motersättning på uppdrag av myndighet eller enskild.