prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Detblu: därigenom möjligt att under varje period låtapraktiskt taget varje yrkestekniskt ämne eller moment bUr föremål för enfackinspektörs speciella intresse. YB understrykerbetydelsen av den arbetslivsinriktade lärarutbildningen genom att föreslå att en samrådsgruppför sådan UtbUdning inrättas under samverkan av ett stort antal centralaorganisationer och myndigheter. I grappen bör beredas plats för dem som utbildastill lärare lämpligen företrädda av representanter för de intresseorganisationersom de beräknas komma att tUlhöra samt för representanter förlärarutbildaraa och lärarutbildningsorganisationen. YB föreslår att grappenbenämns (ALU = ArbetsUvsinriktad lärarutbildning), YB föreslår en ökadsatsning på instruktörsutbildning, dvs, utbildningav de företagare och medarbetare i företag som skall svara för den yrkestekniska utbUdningen inomundervisningsformen inbyggd undervisning.Utbildningen kan liknas vid en utbUdning i fyra steg. Den förberedandeteoretiska grundkursen skall enUgt förslaget inhämtas genom självstudier.Därefter föreslår YB att grundkurs för instruktörer omfattande fr.o. m. /72 skall anordnas för 700 deltagare. Sedan följerfortbildningskurser för uistruktörer. YB räknar med 1 000 deltagare per årunder första . Därefter kan antalet förmodligen minska. YBanser att statsmedel böi utgå för grundkurs för instruktörer och förinstruktörernas fortbildning. TUl sist följer så vidareutbildning avinstruktörer till utbildningsledare. Med inbyggdundervisning avser YB denundervisning på det gymnasiala stadiet, somförläggs till annan plats än den av samhäUet drivna gymnasieskolan ochför vilken statsbidrag förväntas utgå. Den lokala skolstyrelsen har alt prövavarje sådant behov av inbyggd undervisningliksom också av skolmässig utbildning i företagsskola för viUcen ansökanom statsbidrag föreUgger. YB föreslår att statsbidraget för yrkestekniskutbildning på gymnasial nivå höjs till ett belopp motsvarande halva redovisadekostnaden, dock högst . Även kostnader förinternatverksamhet godkänd av den lokala skolstyrelsen skall ersättas medstatsbidrag upp till halva redovisade kostnadendock med högst . För yrkesteknisk utbildning påhögre nivå blir motsvarande belopp . YB anser alt de föreslagnastatsbidragen skall kunna ersätta alla hittillsvarande bidrag av statsmedel. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgetts av ,universitetskanslersämbetet, , statskontoret, ,samt (). Vidare har yttrandenavgetts av Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet, i (LO),(), akademikers cen- Prop.1972:1 Bilaga 10 224 tralorganisation (), (), (), , hantverks- och industriorganisation (SHIO), , () samtSkogsbrukets yrkesnämnd (SYN). harbifogat yttranden från tolv länsskolnämnder och 35 skolstyrelser. Överstyrelsenhar vidare överlämnat en framställning från ASEA angåendelandstingsbidrag till och enskild yrkesutbildning. iVästmanlands län har avgett yttrande i ärendet. LO har bifogatyttranden från ett stort antal fackförbund. TCO tUlstyrker att arbetsmarknadens lokala yrkesråd inrättas i gymnasieregionernaenUgt YB:s förslag. Vidare tiUstyrker TCO förslaget om att varje tillförsen heltidsanstäUd verkställande tjänsteman, som anställts av skolöverstyrelsen.Förslaget om inrättande av tillstyrks vidare avuniversitetskanslersämbetet, , , ,och . SAFföreslår att man i organisationsplanen inför regler om stöd åt avbranschkunniga personer från olika yrkesområden. Föreningen framhåller vidareatt den föreslagna organisationen med stödgrupper åt samt hjälp frånregionala och centrala organ minskar behovet av en lokal arbetsmarknadskonsulent.Däremot anser man att behöver utredare och föreslår att kommunerna ställersådana till förfogande, SHIO förordar att lokala yrkesråd inrättas enligt YB:sförslag men att möjligheter lämnas öppna för lokala variationer i form av separatabranschyrkesråd som komplement till den kärna som kommer alt utgöra. ArbetsmarknadsstyrelsenframhåUer att det finns ett behov av ett lokalt kontaktorgan för samverkan ifrågor rörande utbildningens innehåll, praktisk yrkesorientering och praktikliksom även i frågor rörande arbetsmarknadsutbildning. anseratt YB:s förslag om jämte arbetsmark-nadskonsulent ytterligare börövervägas innan ställning kan tas till möjligheterna av och formerna för dessgenomförande. Liknande synpunkter framför . Svenska kommunförbundetanser alt det föreUgger risk för dubbelarbete eftersom avses få ensjälvständig ställning i förhåUande till den lokala skolstyrelsen. att ett slopande av nuvarande yrkesråd skulle komma att medföra attdirektkontaktema i större omfattning än skulle ske vidsidan av , Dessa skäl talar enligt i stället för attinrätta behålla nuvarande yrlcesråd. En hel radremissinstanser, bl, a, , , , . Prop.1972:1 Bilaga 10 225 ställdas förbund framför synpunkter som mycket näraansluter sig till de somframförts av kommunförbundet. Till YB:s förslag beträffande arbetsmarknadens regionala yrkesrådansluter sig bl, a, SIFU, . SAF, SHIO, , , , och . anser atttyngdpunkten för samverkan bör Ugga på det regionala planet och ledningen förverksamheten handhas av resp, länsskolnämnd eller de organ som i framliden kanväntas ersätta dessa, Länsskolnämndema skulle på detta sätt bli den fastapunkten för samarbetet mellan skolväsendet, näringslivet samt arbetsmarknads-och studieorganisationerna. För alt ge länskolnämnderna bättre information omyrkes- och branschfrågor är det lämpligt att skapa speciella yrkes- ochbranschbelonade råd, kallade sektorsråd. Mångaremissinstanser bl, a, , universitetskanslersämbetet,, statskontoret, , . , ,TCO och Svenska livsmedelsarbetareförbundetställer sig tveskamma till beredningens förslag beträffande regionalorganisation och påminner om den tillkallade utredningen omlänsskolnämndemas framtida uppgifter och organisation. och Svenska elektrikerförbundetavstyrker YB:s förslag beträffande de regionala yrkesråden. Några remissinstanser, bl. a. SIFU,och ,tillstyrker YB:s förslag om arbetsmarknadens centrala yrkesråd. En hel rad myndigheter och organisationer är däremottveksamma. anser att det kommer att innebärasvårigheter att göra en fördelning i fråga om arbetsuppgifter och ansvarsområden mellan ACY och SÖUKÄ. Enligtstyrelsens uppfattning är YB:s förslag emellertid oklart i dettaavseende. Styrelsen är därför tveksam tillom man vid sidan av utbildningsmyndighetema skaU bygga upp ett nyttcentralt organ för samverkan mellan skola och arbetsliv. , SHIO och LO framhåller att en central samverkan enligt modell ACY måste bU föremål för ytterligareöverväganden om den skall realiseras. tillstyrkeren försöksverksamhet inom ramen för arbetsmarknadens yrkes-råd i syfte attfinna former för en framtida samverkansorganisation och TCO anser att det ärnödvändigt att arbetsmarknadens yrkesråd kompletteras med representanter förTCO och representanter för offentliga arbetsgivare, om det skaU kunna fungerasom ett centralt organ i det samverkanssystem som YB förordar, SAF anser att denuvarande samverkansorganen efter mindre justeringar av deras program ocharbetsuppgifter skall kunna ta på sig uppdraget att tjänstgöra som samverkansorganäven i det nya läget, framhåller i 1 saml Nrl. Prop.1972:1 Bilaga 10 226 sittyttrande att den centrala samverkan för hela gymnasieskolan bör anslutas tiU och denyrkestekniska högskolutbUdningen tiUimiversitetskanslersämbetet. , universitetskanslersämbetet,och anser det inte vara lämpUgt att tiUskapa ytterligare en samrådsorganisation.Svenska livsmedelsarbetareförbundet anser förslaget rörande ombildningav arbetsmarknadens yrkesråd tUl ett arbetsmarknadens centrala yrkesråd varaembryot tiU ett nytt ämbetsverk. Förbundet anser att nuvarande ordning börbibehållas om inte parterna som ingått i utredningen avser att av kostnads-eller andra skäl vUja överföra detta samarbetsorgan i samhällets regi. När det gäUer de avberedningen föreslagna branschkonsulenternaansluter sig remissinstanserna i mycket stor utsträckning tiU förslaget.Skolöverstyrelsen ser gärna alt statsbidrag kan medges förbranschkonsulentverksamhet i den omfattning som befinns möjUg. Statsbidrag börvidare kunna medges för en vidgad kursverksamhet och kontaktverksamhetbranschrepresentanteryrkeslärare i fråga om nya rön inom yrken ochyrkespedagogik och för att främja samordningen meUan yrkesutbUdningen och arbetsUvet. Medel bör därför ställas tUl överstyrelsens förfogeuide att disponeras förnämnda ändamål. LO tUlstyrker förslaget men betonar vikten avatt arbetstagarorganisationerna får deltaga i beslut vid tillsättandet avdessa tjänster. TCO anser att branschkonsulentemas verksamhet är av stort värdeoch att de utgör en nödvändig del i den kommande verksamheten i det föreslagnasamverkanssystemet. Även , , och förslaget. Beredningens förslag om att 30 årstjänsterinrättas för f a c k i n -spektörerhar tiUstyrkts av flertalet remissinstanser. framhålleratt man delar YB:s uppfattning, att uppföljningsverksamheten bör byggas ut tiUatt omfatta även de nytillkomna linjema och speciaUcursema inom gymnasieskolan.En sådan uppföljning kan ske enUgt flera alternativ. Förutom inspektion av dentyp som gymnasie-inspektörema f. n. bedriver, kan man tänka sig en uppföljninggenom aktiva insatser från bl. a. lokala och regionala skolmyndigheter.RUcs-revisionsverket anser därför att flera alternativ bör övervägas innanslutUg ställning tas tiU frågan om hur uppföljningen bör ske. finner att behovet aven samrådsgrupp mellan arbetsUvets företrädare och den arbetslivsinriktade lärarutbildningenredan synes vara tiUgodosett. Överstyrelsen viUdock framhålla att överstyrelsen möjUgt viU ta upp vidare överläggningar med arbetsUvet för att mer idetalj kartlägga behövUga detaljrutiner i kontaktbehovet för oUka frågorför att på grundval därav föreslå åtgärder som på ett för aUa parter smidigtsätt kan minska eller avveckla förekommande problem och svårigheter. framhåller alt frågan om att skapa effektiva former för ett 1972:1 Bilaga 10 227 ömsesidigtutbyte mellan arbetslivets företrädare och den arbetsUvs-inriktadelärarutbildningen är av stort intresse ur primärkommunal synpunkt. Styrelsenkan därför mte acceptera YB:s uppfattning att enbart statens personalutbUdnmgsnämndskaU företräda hela den offentUga förvaltningen i dessa avseenden. LO,och haringenting att erinra beträffande YB:s förslag. TCO anser att börinrättas och vill ifrågasätta ominte samma skäl föreUgger att bUda motsvarande råd för allainstitutioner där undervisning av lärare inom yrkesinriktad utbildning sker. Få remissinstanserbehandlar YB:s förslag tiU instruktörsutbildning.Bl. a. SIFU. SAF och SHIO tillstyrker tUl stora delar YB:s förslag.Skolöverstyrelsen framhåUer bl. a. i sitt yttrande att det vid sidan av den av YB föreslagna utbildningsvägenbör finnas en studieväg för instruktörer som leder tUl lärare iyrkesteknik. Ett stort antalremissinstanser behandlar YB:s förslag tiU inbyggd undervisning jämte därtiU hörande förslag om statsbidrag. Statskontoret framhåller ifråga om utformning av och bidragsformer för enskild yrkesutbUdning att manansluter sig till YB:s uppfattning att sådana bidrag endast undantagsvis börutgå för rent gymnasial utbildning. SIFUtillstyrker YB:s förslag om organisation av och medels-tUldelning tiUUibyggd undervisning samt förslaget beträffande statsbidrag tiUlärlingsutbildning hos hantverksmästare. SAF är i stort positiv tiU vad YBföreslagit men föreslår några ändringar. a. anser man att en anknytning avinbyggd utbUdning tiU lokala skolstyrelser i vissa faU kan få mindre önskvärdakonsekvenser, t. ex. när det gäUer skolor med riksrekrytering. LO och SHIO tillstyrker YB:s förslag.Skolöverstyrelsen tillstyrker att elever i inbyggd undervisning och skolmässigutbildning i företags-skola tillförsäkras samma måltidsservice och service iövrigt som elever i annan skolmässigutbUdning inom skolstyrelsens ansvarsområde. Likaså tiUstyrker överstyrelsenförslaget om högre bidrag till högre yrkesteknisk utbildning ochföreslår att frågan om normer för detta skall ytterUgare övervägas medbeaktande av de högst skiftande omständigheter som kan beräknas bli rådande förhögre yrkesteknisk utbUdning inom olika områden. För kurser av högskolkaraktärtillstyrker överstyrelsen likaså ett högre bidrag. ochriksrevisionsverket konstaterar att s. k. färdigutbildning och inskolningbehandlas mycket knapphändigt av YB och att YB:s förslag därför bör bli föremålför ytterligare överväganden. Jag viU först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissagemensamma frågor rörande skolväsendet m. m. ersattes ,gymnasiet och yrkesskolan av den organisatoriskt sammanhållna skolformengymnasieskolan (prop. 1968: 140, SU 1968:195, rskr 1968: 404).Skolöverstyrelsen fastställde , efter ett mycket omfattandeutredningsarbete, organisationen för denna skolform i de enskilda kommunernaunder innevarande läsår. Utredningsarbetet bedrevs i nära samverkan med bl. a.statistiska centralbyråns prognosinstitut och företrädare för de oUkabranschorganisationema. Den nya skolans huvudmän kommuner ochlandstingskommuner gavs möjlighet att överblicka de organisatoriska konsekvensernaav gymnasieskolans införande. Ett detaljerat organisationsförslag för gymnasieskolani de enskilda kommunerna och landstingskommunerna remitterades lill länsskolnämnder, berörda huvudmän, yrkesnämnder ochbranschorganisationer. Innan slutlig ställning togs hade skolöverstyrelsendessutom överläggningar med länsskolnämnderna och med företrädare förett stort antal huvudmän och andra remissinstanser. Överstyrelsen sökte redanpå detta stadium att samordna de synpunkter som framfördes avremiss-myndigheterna med de allmänna riktlinjerna för de gymnasiala skolornasorganisation som lades fast genom besluten vid riksdag (prop, 1964:171, SäU 1964: 1 höstsessionen, rskr1964: 407) och vid riksdag(prop. 1968: 140, SU 1968: 195, rskr 1968: 404), I framstälhiingar tUl Kungl, Maj:tanfördes i vissa fallbesvär över den organisation fastställt för gymnasieskolanunder det första verksamhetsåret, I viss mån innebar dessa besvär en begäran omavvikelse från de planeringsprinciper som lades fast genom beslul av 1964 och1968 års riksdagar. Genom beslut gav Kungl.Maj:t i uppdrag alt vid den fortsatta planeringen avgymnasieskolan pröva vissa särskilda planeringsfrågor. Den fortsattaplaneringen borde alltjämt utgå från de huvudprinciper som låg i riksdagsbeslutenår och 1968. Det borde emellertid varamöjUgt att , när gymnasieskolans struktur var fastlagd, prövafrågan om den utökning av antalet orter medtreåriga gymnasieskollinjer (s. k. g-orter) som enligt beslutförutsatts kunna komma tUl stånd (prop. 1964: 171, s. 115). Vidare bordeskolöverstyrelsen pröva frågan om inte gymnasieskolans linjer inom en och sammag-region kunde fördelas på två skilda orter. En viktig utgångspunkt skulledärvid vara att ett allsidigt val av studievägar skulle kunna erbjudasungdomarna på båda orterna. Om en sådan uppdelning kom tUl stånd fick den ejske efter gränser som motsvarade de gamla skolformsgränserna (prop, 1964: 171s, 111 och prop. 1968: 140 s, 142), I uppdraget till ingickslutligen att göra en mer samlad bedömning av i vilka former de särskUdaanordningarna i glesbygd i fortsättningen borde organiseras. Därvid kunde ävenkomma ifråga att gå över till gängse utbildningsformer, I beslutet uttalades 1972:1 Bilaga10 Utbildnmgsdepartementet 229 attöverstyrelsen skulle bedriva utredningsarbetet med största skyndsamhet.Strävan skulle vara att få fram ett sådant utredningsmaterial att Kungl, Maj:tskulle kunna besluta om eventuella ändringar i organisationen av gymnasieskolan redan fr, o, m, den 1 juU 1972, Det bör för vidare anmälas attKungl, Maj:t vidtagit en rad åtgärder för att möta de olika personalmässigaomställningsproblem som införandet avgymnasieskolan fört med sig. Genom beslut och meddeladesprovisoriska bestämmelser om lärare m. m, med anledning avgymnasieskolans införande resp, provisoriska bestämmelser om gymnasieskolan.Genom beslut meddelade Kungl, Maj:t bestämmelser om lärare vidskola som byter huvudman med anledning avgymnasieskolans genomförande m, m. Dessa provisoriska bestämmelser harsedermera inarbetats i skolstadgan (1971:235), meddelade Kungl, Maj:t slutligen bestämmelser om övergångsanordningarrörande vissa lärare vid yrkesskolan med anledning av gymnasieskolansgenomförande. Det frivilligaskolväsendet har genomgått en betydande kvantitativ utveckhng. torde aUaungdomar få möjlighet alt fortsätta sin utbildning efter . /73 räknar skolöverstyrelsenmed en ytterUgare ökning av antalet intagningsplatser. Överstyrelsen hardärvid räknat med ett något ökat intag på de tre- och fyraåriga linjerna igymnasieskolan samt på de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna.Ökningen bör främst falla på de ekonomiska och tekniska linjerna. Beträffandeövriga tvååriga linjer har överstyrelsen räknat med en mindre ökning avantalet elevplatser på de el-teletekniska,processtekniska och Verkstadstekniska linjerna. Intagnings-kapaciteten påvårdlinjen planerar överstyrelsen öka med ca 1 000 elevplatser somen motsvarande minskning får ske inom vissa specialkurser inomvårdområdet. Försöksverksamheten med tvåårig musiklinje föreslås slutUgen ökamed en klass. Skolöverstyrelsensförslag till dimensionering av gymnasieskolans linjer finner jag i stort sett väl avvägt. Jagräknar således med en ökning av antaletintagningsplatser på de el-teletekniska, processtekniska och verk-stadstekniskaUnjerna, Jag räknar emellertid sammantaget med ett oförändrat antalintagningsplatser till de tre- och fyraåriga linjerna i gymnasieskolan, tillde tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska Unjerna samt till den tvåårigamusiklinjen. Överstyrelsens förslag alt de ekonomiska och tekniska linjema gesett ökat antal intagningsplatser bör genomföras, men detta bör ske inom ramenför det nu angivna antalet intagningsplatser till de tre- och fyraårigalinjerna samt till de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna. Inomsamma ram bör även antalet intagningsplatser till den treåriganaturvetenskapliga linjen ökas. 1972:1 Bilaga 10 230 Beträffandeantalet intagningsplatser till övriga Unjer i gymnasieskolan beräknar jag ettnågot lägre antal intagningsplatser än överstyrelsen. Jag har ingen erinran motskolöverstyrelsens förslag alt antalet elevplatser ökas väsentligt på sådanaspecialkurser som ingår i försöksverksamhetenmed kombination av gymnasieskol- och universitetsutbildning, den s, k,kombinationsutbildningen. Inför nästa budgetår räknar jag därför med att sammanlagt 250 klasser av denekonomiska specialkursen om tre terminer skall få anordnas. Dettainnebär en ökning med 35 klasser i förhållande till innevarande år. Jag räknarvidare med tolv terminskurser av fackutbildningen av programmerare ochsystemmän. Jag anser att det även i fortsättningen bör ankomma på Kungl, Maj:tatt besluta om dimensioneringen av ifrågavarande utbildningar. Jag anser i likhet med skolöverstyrelsenatt antalet specialkurser inom detkonsumtionstekniska området successivt bör minskas. Konsumtionstekniskutbildning meddelas också vid skolor för lanthushållsutbildning. Undernästa budgetår räknar jag med en intagningskapacitet inom hela denkonsumtionstekniska sektorn (inklusive den tvååriga konsumtions-Unjen ochlanthushållsskolorna) motsvarande ca 10 500 elevårsplatser. Det ankommer påskolöverstyrelsen att fördela dessa platser. Sådana ut-utbildningar börprioriteras som förbereder för direkt utträde i arbetslivet. En annan viktigutgångspunkt vid fördelningen är elevintresset. Med undantag av vad jag nu sagt böreleverna /73 fördelas på deolika studievägarna i gymnasieskolan i överensstämmelse med skolöverslKelsensförslag till dimensionering. Överstyrelsen bör emeUertid om det visar signödvändigt kunna göra viss omfördelning av elevplatser mellan studievägar, mån starka skäl t, ex, arbetsmarknadsskäl talar för en ökning avantalet elevplatser bör frågan, liksom hittiUs, underställas Kungl, Maj:tsprövning. Totalt beräknar jagunder förevarande anslag medel för ca 99 (XK) elevplatser i årskurs 1 i den direkt grundskolanknutna delenav gymnasieskolan och för ca 27 000 intagningsplatser (helårsplatser) påsådana specialkurser som är kortare än eller vilka fordrar tidigaregymnasial utbildning eller viss ålder, IenUghet med vad jag anfört i det föregående ingår i dennautbUdningskapacitet även utbildning vid skolor för lanthushållsutbildning. Däremothar inte inräknats utbildning inom området för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring. Medel för utbildning inom de tre nämnda områdena liksombeträffande skolor för lanthushåUsutbUdning har även för nästa budgetårberäknats under särskilda anslag, I enUghet medskolöverstyrelsens förslag beräknar jag medel för ytterUgare en speciallärareför den enskilda talträningen vid den gymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade i , För arvode m,m, till annan personal än studierektor och lärare beräknar jag ytterUgare Öknmgen innefattar medel tiU en tjänst som yrkes vägledare, en tjänstsom teckenspråktolk, en tjänst som kurator och en tjänst som kontorist.Beträffande medel till hörselteknisk personal hänvisar jag tUl vad jag anfört under anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. För omkostnader beräknar jag . Ifråga om försöksverksamheten med gymnasialutbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade bör Kungl. Maj:t inhämta bemyndigande attmeddela de avvikelser från bestämmelsema om statsbidrag m. m. som kan behövas. Jag är f. n. inteberedd att biträda förslag till vidgad försöksverksamhetmed ungdoms- och fritidsledarutbUdning. fick U 68 i uppdrag att vidutformningen av det eftergymnasiala utbildningssystemet närmare övervägabehovet av sådan utbildning som YBföreslagit under benämningen yrkesteknisk högskolutbUdning. En praktiskförsöksverksamhet skulle föregå det slutliga ställningstagandet. n. inom U 68. överlämnade YBbetänkandet Viss medicinsk och farmaceutisk yrkesutbildning. Betänkandetinnefattade förslag till helt nya utbildningar för receptarier,laboratorieassistenter och apotekstekniker. Som jag i det föregående redovisathar betänkandet remissbehandlats och därvid blivit föremål för en ganskaenhälUg kritik. a. mot den bakgrunden finner jag att någon väsentligändring t. v. inte bör göras av nuvarande utbildning av receptarier ochlaboratorieassistenter. Frågan om en omfattande revidering av desa läroplanerbör tas upp först sedan resultatet av U 68:s arbete föreligger. Utbildningen avaptoteks-tekniker bör t, v. bedrivas i formav specialkurs i gymnasieskolan. Det ankommer på att vidbehov ta upp frågan om en revidering av läroplanen för dennautbildning. När YB avlämnade sittåttonde och sista betänkande Yrkesutbildning och arbetsliv: samverkan ochansvarsfördelning (SOU 1970:58), innebar detta slutet på ett utredningsarbetesom pågått . De tidigare betänkandena har innehålUt förslag som bl,a, lett fram till att vi på det gymnasiala stadiet har en vad innehålletbeträffar til stora delar ny yrkesutbildning. Beredningenhar i betänkandet föreslagit inrättande av arbetsmarknadens lokala ochregionala yrkesråd samt av ett centralt yrkesråd. Som framgått avremissammanställningen har åsikterna gått starkt isär kring dessa förslag. Jagdelar uppfattningen att de nuvarande lokala yrkesrådens ställning börförstärkas. Jag syftar därvid både på yrkesråd som biträder kommunsskolstjrelse och på yrkesråd som biträder landstings kommuns utbildningsnämnd.Förstärkningar kräver enligt min me- 1972:1 Bilaga 10 232 a, ökade utbUdnings- och informationsinsatser.Vad gäller utbildningsinsatservill jag erinar om möjligheterna att via anslaget Bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet bedriva kursverksamhet fört. När det gäller informationsinsatser räknar jag med attbåde utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens parter aktivt medverkar idetta arbete. Särskilt kurs- och informationsmaterial bör t. ex. kunnautarbetas.