prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Beträffande programbudgelering inom försvarethänvisas därför lill vad som senare anförs av chefen för försvarsdepartementetvid anmälan av medelsbehov under fjärde huvudtiteln. I det följande redovisasfrågor som rör programbudgelering inom den civila statsförvaltningen. Försöksverksamheten omfattar ett tjugotalmyndigheter. Av dessa har statens bakteriologiska laboratorium, ,, statskontoret,, patent- och registreringsverket, lantmäteristyrelsen,rikets allmänna kartverk, statens provningsanstalt, statensskeppsprovningsanslalt och styrelsen för teknisk utveckling fått Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 23 anslaganvisade i programtermer fr. o. m. /71. För /72 har även anvisats medel i programlermer. Under innevarande budgetårutsträcks försöksverksamheten till att omfatta även den högre tekniskautbildningen ocb forskningen vid högskoleenheten i . Försöksverksamhetenmed programbudgelering inom polisväsendet omfattar f. n. sex polisdistrikt,nämligen , , ,, och . Genom beslut harrikspolisstyrelsen bemyndigats att utvidga försöksverksamheten till att omfattasamtliga polisdistrikt i samt de operativa funktioner somlänspolischefen i detta län utövar och som ställer anspråk på resurser frånpolisdistrikten. Inom kriminalvården har fr. o. /71 försöksverksamhet ägtrum vid fångvårdsanslallen Hinseberg och skyddstillsyns-anstalten Båtshagensamt södra skyddskonsulentdislrikt för unga. Försöksverksamheten harutvidgats under /72 och omfattar nu även fångvårdsanstaltenKumla samt skyddskonsulentdislrikt. Inom polisväsendetoch kriminalvården anvisas medel till de lokala organisationerna från ett flertal anslag. Etl sådant systemförsvårar möjligheterna att pröva de olika metoder som programbudgelering innefattar.För /73 föreslås att medel för de områden inom polisväsendet ochkriminalvården där försöksverksamhet pågår, i likhet med innevarande budgetår, redovisas över särskilda anslag, benämnda Polisenhetermed särskild budget resp. Kriminalvårdsenheter med särskild budget. Anslagen las upp med ett formellt belopp av 1 000 kr.Verksamheterna regleras sedan enligt av Kungl. Maj:t fastställdaända-målsinriktade budgeter. De belopp som tagits upp i de särskilda budgeternabelastar de formellt beräknade anslagen och motsvarande belopp spärras underpolisväsendets och kriminalvårdens ordinarie anslag. Under budgetåret1972/73 avses försöksverksamheten med programbudgelering inom polisväsendetoch kriminalvården fortsätta med i huvudsaksamma omfattning som under innevarande budgetår. Inom arbetsmarknadsområdet har arbetepågått för att förbereda enövergång till programbudgelering. Enligt anvisningar som meddelats avchefen för har lämnatanslagsframställning för /73 i programtermer. Maj:t uppdrog den 1 oktober 1971åt att med biträde av berörda myndigheter utvärderaförsöksverksamheten rörande programbudgelering. En första delrapport föreligger . Deninnehåller i huvudsak en översiktlig lägeskartläggning av försöksverksamhetenmed programbud- 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 24 getering vid tre myndigheter, nämligen statensbakteriologiska laboratorium,patent- och registreringsverket och rikels allmänna kartverk. Riksrevisionsverkels arbete med alt utvärderaförsöksverksamheten fortsätter. Undersökningar kommer att göras vidflertalet försöksmyndigheter i syfte att få säkrare underlag för slutsatser. Delrapporten redovisar iakttagelser omvad övergången till program-budgetrutiner i olika avseenden har inneburit.Uppgifterna lämnas med en allmän reservation för att undersökningstiden varitkort och att undersökningen i huvudsak endast omfattar tre myndigheter. Programbudgelering innebär bl. a. attmyndigheterna får större möjligheter att inom de uppgjorda anslagsramarnavälja de produktionsresurser som ger de bästa resultaten. a.att övergången lill icke resursslagsbundna anslag inte medfört någradrastiska förändringar vad gäller val av resursslag, teknik och metoder.Utvecklingen mot ökad användning av tekniska hjälpmedel har dock förstärkts. Anslagsomläggningen hartillsammans med ett nytt redovisningssystem bidragit till en betoning avkostnader i stället för kassamässiga utgifter. För myndigheter med s. k.uppdragsverksamhet gäller att verksamhetens omfattning i princip skallbestämmas av efterfrågan under krav på full kostnadstäckning. Dessamyndigheters intäkter och kostnader nettoredovisasöver ett formellt anslag på . konstateraratt en sådan nettoredovisning medfört att ansvaret för att verksamheten skallbli självbärande av myndigheterna uppfattats som klarare angivet. Detta har letttill en helhetssyn på intäkterna och en starkare koppling till kostnaderna,vilket medfört att rutiner för intern-debitering utnyttjats och att en bättrehushållning med servicefunktioner kunnat noteras. En risk har uppmärksammats,nämligen att kravet på kostnadstäckning kan komma att tillgodoses på bekostnadav övriga mål. Ett väsentligt inslag iprogrambudgeteringen är all effektiviteten kan öka genom alt planerings- och uppföljningsansvar delegeras så långt som möjligt.En sådan delegering av. budgetansvaret har kommit till stånd, även om denhittills begränsats till de högsta organisatoriska nivåerna. Den merasystematiserade informationen har medfört att ansvarsområdena fått en klarareekonomisk avgränsning. Ett annat väsentligt inslag i programbudgeteringenär en förbättrad verksamhetsplanering. Vidvissa av myndigheterna förekom långsiktig planering före övergången tillprogrambudgelering. konstaterar att det medellångaperspektivet numera blir bättre genomarbetat och alt budgeteringen integreratsmed planeringen. Verksamhetsplaneringen har medfört förbättrad resursplaneringför produktionsenheterna. Ett väsentligt inslag i produktionsplaneringen harvarit en intern resursbudgetering som även omfattar arbetskraftsresurserna. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 25 En löpande budgetuppföljning av kostnaderoch prestationer utgör ett viktigt underlagför verksledningens slymtng av verksamheten. undersökningvisar att en sådan uppföljning äger rum löpande, dock utan att deltaleder till någon egentlig budgetrevidering. Resultatrapporter distribueras ochfår ett positivt mottagande samt leder diskussion av budgelavvikelsema mellan fack- och ekonomiavdelningarna.Trots alt många problem anses föreligga vid formulering av prestationsmåtthar sådana framtagits och kommit till användning för en rad ändamål, av vdkadelrapporten anger intäktsberäkning, planering, budgetering, kontroll ochproduktiviletsuppföljning. Kopplingen mellan kostnader och prestationer harlett till större klarhet om beslutens konsekvenser. I rapporten konstaterasvidare att kostnadsmedvetandet har ökat. Detta har medfört bl. a. ökadförståelse för betydelsen avrationaliseringar och ökat beaktande av alla kostnadsslag inom myndigheterna.Beslutsfattandet har förbättrats så till vida alt åtgärder kan vidtas i lid ochbesluten bli mera ekonomiskt rationella. anför avslutningsvisatt administrativa förbättringar sannolikt initierats eller påskyndats avprogrambudgeteringen. Några egentligaönskemål om återgång till tidigare system har inte registrerats. Utrednings- ochförsöksverksamheten rörande programbudgelering påbörjades . Arbetet med alt införaprogrambudgelering har fortsatt . Flertalet avförsöksmyndighelerna har fått anslag anvisade i programtermer, de flesta redanfr. o. m. /71. får anslaganvisade i programtermer fr. o. /72. För vissa enheter inom polisen och kriminalvårdentas fr. o. m. /72 upp formella anslag på . Verksamheterna regleras sedan enligt avKungl. Maj:t fastställda än-damålsinriktade budgeter. För budgetåret1972/73 föreslås att får anslag anvisade iprogramtermer. Inom arbetsmarknadsområdet,som efter försvaret är det budgelmässigt största området som berörs avförsöksverksamheten, har arbete pågått för att förbereda enomläggning till ett programbudgetsystem. Beträffande den närmare utformningen av anslags- och programsystemet hänvisar jag tillvad som senare anförs av chefen för vid anmälan avmedelsbehov under elfte huvudtiteln för /73. Erfarenheterna från försöksverksamhetenrörande programbudgelering har kunnat tillgodogöras även vid sådanamyndigheter som inte deltar iförsöksverksamheten. Chefen för industridepartementet kommer senare vidanmälan av medelsbehov under trettonde huvudtiteln för /73 attföreslå en tillämpning av programbudgelering 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 26 vid () och därvid närmare redogöra för utformningen ,av anslag och program samtmotiven för omläggningen. Jag vill vidare erinra om att Kungl. Maj:t uppdragitåt statens väg- och trafikinstitut att i samråd med utarbetaett program- och anslagssystem för institutels verksamhet. Vissa avförsöksmyndigheterna bedriver uppdragsverksamhet. Omfattningen av uppdragsverksamhetenfår i princip styras av efterfrågan varvid kostnaderna skall täckas avintäkterna. För att utjämna tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsvariationer disponerar dessa myndigheter en rörlig kredit iriksgäldskontoret. Maj:ts disposition står f. n. 60 milj. kr. altanvändas för dessa ändamål. Maj:t har genom skilda beslut ställt ca 51milj. lill uppdragsmyndigheternas förfogande. Under /73 kanett ökat kreditbehov förutses. Ytterligare ett antal uppdragsmyndigheter harett behov alt disponera en rörlig kredit för ifrågavarande ändamål. Några avförsöksmyndigheterna har vidare anmält behov av ytterligare kreditmedel. Jag har tidigare dennadag hemställt alt den rörliga kredit som står till Kungl. Maj:ts dispositionför detta ändamål höjs med 10 milj. kr. till sammanlagt 70 milj. kr. Försöksverksamheten medprogrambudgelering har inneburit en övergång från utgiftsslagsinriktade anslagtill ändamålsinriktade sådana. Budgetering på myndighetsnivå skall ske påprogram svarande mot anslag eller anslagsposter. För varje program skallkostnaderna och om möjligt de förväntade prestationerna anges. Budgetförslagetbör innefatta en systematisk redovisning av olika alternativ för att nå förmyndigheten angivna mål. Försöken har också gällt myndigheternas interna styrsystem,främst rutiner för planering, styrning, uppföljning och kontroll. a. att möjligheterna att delegera ansvar till de nivåer därproduktionsansvaret faktiskt ligger skall öka. Huvudsyftet medprogrambudgeteringen är att skapa förutsättningar för rationellare beslut ochdärigenom ökad effektivitet. Sedan utfallet avverksamheten för /71 blivit känt, har del blivit möjhgt attinleda en mera ingående utvärdering av försöksverksamheten. Maj:tuppdrog åt riksrevisionsverkel att med biträde av berördamyndigheter utvärdera försöksverksamheten rörande programbudgelering. I en delrapport avseendehillills utförda undersökningar vid tre försöksmyndigheter redovisarriksrevisionsverkel bl. a. följande iakttagelser. Inga drastiskaförändringar vad gäller använda resursslag har observerats efter del att iförekommande fall tidigare bindningar till resursslag upphävts.Nettoredovisning har inneburit en betoning av ansvaret för attuppdragsverksamheten blir självbärande och har bl. a. medfört bättrehushållning med vissa gemensamma resurser. En viss risk har Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 27 emellertiduppmärksammats, nämligen att strävan efter kostnadstäckning kan komma alt skepå bekostnad av övriga mål. Programbudgelering har medfört mer systematiseradoch enhetlig information och en klarare ekonomisk avgränsning av olikaansvarsområden. Rörandemyndigheternas planering observeras att det medellånga perspektivet blivitbättre genomarbetat och all kostnader och prestationer närmare kopplas till varandra. Dennakoppling har även skapat större klarhet ombeslutens konsekvenser. En ökad delegering av budgetansvar har kommit tillstånd men är ännu begränsad till de högsta organisatoriska nivåerna inommyndigheterna. Produktionsplanering och intern resursplanering har ägnats ökaduppmärksandiet. Budgeterade prestationer och kostnader följs upp underbudgetåret. Resultatrapporlering har mottagits positivt och budgelawikelserdiskuteras mellan fack- och ekonomiavdelningarna. Kostnadsmedvelandel har stärkts och deltahar lett lill att ekonomiska hänsynpåverkar besluten i större utsträckning. Programbudgeteringen harsannolikt lett till administrativa förbättringar eller i varje fall påskyndatgenomförandet av dessa. Programbudgelering har mottagits positivt inom de undersökta myndigheterna. Några egentliga önskemålom återgång lill tidigare system har inte framkommit. Det begränsade underlag som föreliggertillåter inga bestämda slutsatser rörandeeffekterna av övergången till programbudgelering vid försöksmyndigheterna. Jagvill ändå kort kommentera några av de iakttagelser riksrevisionsverketredovisat. Förväntningarna på programbudgeteringensynes i viktiga avseenden ha infriats. Av betydelse är därvid mte minst att deolika element som ingår i programbudgeteringen gett verksledningarnaförbättrade möjligheter att styra och planera verksamheterna. Sålunda har enklarare ekonomisk avgränsning avansvarsområden uppnåtts liksom en bättre koppling mellan kostnader ochprestationer. Programbudgeteringen har vidare möjliggjort en delegering avbudgetansvar inom myndigheterna, vilken dock bör kunna göras meralångtgående. Beträffandemyndigheter med s. k. uppdragsverksamhet har konstruktionen med nettoredovisning tillsammansmed möjligheten all disponera en rörlig kredit gett övervägande positivaerfarenheter. kan dock ökaduppmärksamhet behöva ägnas åt konflikter mellan kravet på kostnadsläckningoch andra mål för resp. verksamheter. Kravet att ställakostnader i relation till vad som presteras vid myndigheterna innebär en stimulans tillbättre hushållning med resurserna. Detta har lett till att ökad uppmärksamhet ägnatsåt produktionsplanering och en intern budgetering som även omfattararbetskraften. Enligt vad jag inhämtat redovisas härvid en plan över deanställdas fördelning på aktuella arbetsuppgifter och projekt. Planen följsupp och revideras löpande. Delta har möjliggjort en ökad produktion utan en Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 28 motsvarande ökning av personalen.Personalkostnaderna kan sägas ha förvandlats från en i huvudsak fast opåverkbarkostnad till en kostnad som kan påverkas genom att den rörlighet som finnsmellan olika projekt och verksamhetsgrenar utnyttjas. En sådan rörlighet börkunna utnyttjas oberoende av hur medel till verksamheten anvisas. Liknandeplaneringsrutiner bör i ökad utsträckning kunna tillämpas inom statsförvaltningeni dess helhet och därmed kunna främja en effektivare resurshushållning. Som ett styrinstrumentför att effektivisera verksamheten på myndighetsnivå har programbudgeteringengett positiva erfarenheter i försöksverksamheten. Även för statsmakterna harenligt min mening programbudgeteringen medfört förbättringar i vissaavseenden. Detta gäller främst den information som lämnas i myndigheternasanslagsframställningar. Försöksmyndigbeternas anslagsframställningar iprogramtermer ger ofta en klarare bild av verksamheten och dess inriktning ochav de kostnader som är förenade med olika alternativ. Del finns dock fortfarandeutrymme för förbättringar, främst ifråga om underlag för sådana prioriteringarsom bör ankomma på statsmakterna. Dessa har vidare fått ökade möjligheter attpå ett tidigare stadium uppmärksamma problem och förhållanden hos en myndighetsom kan påkalla särskilda åtgärder. Den genomprogrambudgeteringen åsyftade effektiviseringen av budgetprocessen har ännu avnaturliga skäl inte fullt ul kunnat realiseras. Erfarenheterna avförsöksverksamheten är emellertid goda och en åter-, gång lill tidigare systemför budgetering saknar enligt min mening aktualitet. Det nya systemet harkommit för att stanna och ytterligare utvecklas. Som etl led i ett sådantutvecklingsarbete är del angeläget all den nu påbörjade utvärderingen avförsöksverksamheten fullföljs. Det är vidare av betydelse att de erfarenhetersom vunnits las till vara inte bara i den fortsatta försöksverksamheten utanäven inom statsförvaltningen i dess helhet. Vissa av de administrativa rutinersom utvecklas bör sålunda kunna tillämpas även inom andra myndigheter än de somdeltar i försöksverksamheten och bidra lill att effektivisera verksamheten.Exempel härpå är den försöksverksamhet med verksamhetsplanering somriksrevisionsverket bedriver vid luftfartsverket och . Jag övergår nu lill attbehandla inriktningen av fortsatta försök med programbudgelering. Jag vill dåförst konstalera att programbudgelering alltmer kommit alt användas som ensammanfattande benämning på en rad olika åtgärder och reformer som berörplanering, budgetering, uppföljning m. m. Dessa syftar gemensamt till attskapa förutsättningar för alt träffa mer medvetna val, öka rationaliteten ibeslutsfattandet och därmed främja en bättre hushållning med knappa resurser. Programbudgelering bygger enligt min mening påen rollfördelning 1972: 1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 29 Denna rollfördelning innebär att beslut rörandemålinriktning av verksamhet, framför allt när det gäller prioriteringar mellanolika mål, förläggs till högre nivåer. I mer väsentliga frågor bör det ankommapå statsmakterna alt göra prorileringarna. Inom ramen för de rikdinjer som uppdragitsför verksamheten bör emellertid valet av medel förläggas till lägre nivåer närförutsättningar härför finns. Dessa förutsättningar innebär bl. a. att valet avmedel bör vara neutralt med hänsyn lill andra mål och att beslutet inte kräversådan överblick och tillgång på information som endast finns på central nivå. När å andra sidan lägre nivåer harerforderlig kompetens och tillgång till relevantinformation, när valet av medel inte har några väsentliga återverkningarutanför den egna verksamheten och när valet kan väntas ske enbart med sikte påhögsta möjliga måluppfyllelse, då bör enligt min mening lägre nivåer ges ökadebefogenheter och ett ökat ansvar. Jag vill understryka, attförsöksverksamheten med programbudgelering främst syftat till alt geerfarenheter från tillämpning på myndighetsnivå. Erfarenheterna härav är, somjag tidigare anfört, positiva och jag finner det därför naturligt attprogrambudgeteringen efter utredning och prövning i varje särskilt fall införsvid ytterligare myndigheter utöver dem som tillämpar systemet. Möjligheterna alt användaprogrambudgeteringen som ett instrument för statsmakterna all fördela och styrasamhällets resurser lill olika ändamål och verksamheter inom störresammanhållna områden eller sektorer har inte belysts genomförsöksverksamhet inom den civila delen avstatsverksamheten. Inom försvarsseklorn har efter omfattandeutredningsarbete och försöksverksamhet utformats ett program-budgetsystemavsett att tillgodose även statsmakternas behov. Detta system är avsett attgenomföras fr. o. m. nästa budgetår. Erfarenheterna från försvarels område ärdock enligt min mening inte möjliga att direkt tillämpa på andra områden. Inomde civila sektorerna av statsverksamhetenär verksamheten mer mångskiftande än inom försvaret och svårigheternakan därför bedömas vara större att utforma ett integrerat programbudgetsystemsom täcker de olika sektorerna. Ett arbete på att införa programbudgelering påsektorsnivå måste därför gå fram stegvis. Detmåste också innefatta ett utvecklingsarbete och föregås av försöksverksamhet.Jag räknar därvid med att erfarenheter av programbudgelering inomarbetsmarknadsområdet kan bli av värde. Den försöksverksamhet som bedrivs inomjustitiedepartementets verksamhetsområdetorde också kunna utvecklas i sådan riktning att problem som kan uppkommapå seklorsnivå kan bli belysta. Jag är inte nuberedd att la ställning lill utformningen av programbudgelering på seklorsnivåeller till den närmare inriktningen av en försöksverksamhetpå detta område. Jag vill i detta sammanhang erinra 1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 30 omall budgelutredningen har som en huvuduppgift alt pröva vilka förändringar sombör vidtas i det nuvarande budgetsystemet för att det skall bli ett såeffektivt instrument som möjUgt för att styra användningen av de ekonomiskaresurserna. Jag hemställer att Kungl. Maj:t beslutardelge vad jag har anfört. Vadföredragandena sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1972:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 31 Den allmännalönenivån för statsanställda m. m. Lönegradsplaceringför vissa tjänster m. m. Handläggningsordningvid lönegradsplacering av tjänster i samband med organisationsförändringar 5 Regleringav vissa arvoden 5 Kostnader för vissapersonalvårdande åtgärder 6 Psykologiskaundersökningar inom statsförvaltningen m. m. Maj:t att inrätta vissa tjänster i sambandmed omlokalisering 13 Anställningsformen istatstjänst, m. m. Slädningsverksamheleninom det statliga området 16 10. Utrednings- ochförsöksverksamhet rörande programbudgele ring 22 Bilaga 3 till statsverkspropositionen 1972 Prop.1972:1 Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådetSträng, anmäler de frågor, som gällerutgifterna för /73 för kungl. hov- och slotts-staterna,och anför. Hans May.t Konungens och det Kungl. Anslaget ärför innevarande budgetår uppfört i riksstalen med . och bör förnästa budgetår föras upp med oförändrat belopp, jag hemställer all Kungl.Maj:l föreslår att lill Hans Maj:t Konungens och detKungl. Husels hovhållning för /73 anvisa ett anslag av . Underhåll och vård av möbler samt andra statentillhöriga inventarier i de kungl. Detta anslag är i riksstatenuppfört med 690 000 kr.Riksmarskalksämbetet har i anslutnmg till en av överinlendenten och chefen för kungl. busgerådskammaren gjordframställning hemställt, att under anslaget för /73 anvisas910 . Härvid har bl. a. medel beräknats för vissalönegradsuppflyltningar. 1 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstatema 2 Vid beräkningen av detta anslag har jagförutsatt, att de anställda vid busgerådskammaren fr. o. m. /73får pensionsrätt enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente utan attpensionsavgifter betalas. Denna fråga får anmälas för . Med anledninghärav bör medel lill pensioner inte beräknas under detta anslag. Jag beräknar istället 24 o/o lönekostnadspålägg på lönerna. Anslaget bör för nästa budgetårföras upp med . Jag hemställer att Kungl. att till Underhåll och vård av möblersamt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för budgetåret1972/73 anvisa ell anslag av . 1970/71Utgift 2 513 113 1971/72 Anslag 2 627 000 1972/73Förslag 3 206 000 Under anslaget avlönas 62lönegradsplacerade anställda, varav 27 park- och trädgårdsarbetare och 24tillhörande vaktpersonalen. Härtill kommerett tiotal arvodister med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär och vissövrig personal. Från anslaget bestrids vidare övergångsvis understödtill förmånstagare samt andra omkostnader än för uppvärmning ochfastighetsunderhåll för de kungl. hemställer, medanledning av en av ståthållar-ämbetena vid de kungl. slotten gjordframställning, att anslaget för nästa budgetår tas upp med 3 206 000 kr.Medelsbehovet påverkas i första hand av automatiska förändringar. Av följandesammanställning framgår de förändringar i medelsanvisningen för de ohkaslotten, som beräknats för nästa budgetår i jämförelse med de belopp, somanvisats 1971/72 enligt den av Kungl. Maj:t fastställda staten. Prop.1972:1 BUaga 3 Kungl. hov- och slottsstatema 3 Sammanfattningsvis kan förändringama under deolika posterna mellan den fastställda staten för /72 och detframlagda statförslaget för ./73 anges på följande sätt. Avlöningar ocb arvoden Understöd och vattenParkers underhåll Trädgårdars underhåll övriga omkostnader Enligt staten /72 2233 100 29 900 120 800 269 500 128900 182100 Enligt statförslagetför 1972/73 27 700 144000 321 500 138 700 217 800 -)-484 000 2 200 -f 23 200 -t- 52 000 -f 9 800 -I- 35 700 -t- 23 500 -I- 579 000 Jag har ingen erinran motriksmarskalksämbetets förslag och hemställer att Kungl. att till De kungl. slotten:Administration för /73 anvisa ett anslag av . 1970/71 Utgift 805000 1971/72 Anslag 813000