prop · FV0336 · 1972-12-31 00:00:00 — Underlåtenhet att redovisa och/ellerbetala avgift likställes med underlåtenhet att betala filmhyra. Undertecknadåtager sig härigenom gentemot stiftelsen att avtalet är i kraftinbetala avgift enligt avtalet och i övrigt följa avtalets bestämmelser. Enhgt det avtal, till vilket denna bilaga är fogad,har stiftelsen bildats för att främja den svenskafilmens konst-närhga utveckling. Enligt avtalet tillföres stiftelsen vissa avgifter. Av dessa avgifter skall användas förkvalitetsbidrag till svenska långfilmer. Bedömning av vilka filmer som kvalificeras förbidrag åligger en jury av filmsakkunniga, bestående av tolv välkvalificeradefilmbedömare jämte tre suppleanter, med angivande av den ordning i vilkendessa skall inträda. Före utgången av varje verksamhetsår väljerstiftelsens förvaltningsråd de sakkunniga för följande verksamhetsår. Vid valav sakkunnig skall varje ledamot i förvaltningsrådet i omvänd nummerföljd angesamma antal kandidater som valet avser. För varje kandidat summeras deordningsnummer han erhållit, och de kandidater, för vilka därvid de högstasummorna fastställts, förklaras valda. De som erhållit de lägsta summorna blandde valda kandidaterna är valda som suppleanter. Mellan kandidater med sammasumma avgör . adjungerar en ordförande tilljuryn. Han skall leda juryns sammanträden men äger icke deltaga i jurynsbeslut. (Utgår). Juryn sammanträder på kallelse av ordföranden. Vidsammanträdet skall föras protokoll över juryns beslut. Protokoll skalljusteras av samtliga närvarande sakkunniga. För juryns beslut kräves deltagande av tiosakkunniga. Sakkunnig må ej deltaga i bedömningen av en fUm,därest minst fyra av de övriga sakkunniga prövar omständighet föreligga som ärägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet. Juryn skaU bedöma kvaliteten av filmer utan attfästa avseende vid filmemas produktionskostnad eller ekonomiska resultat. Stödsystemets syftemål är icke att dirigerafilmkvaliteten i någon bestämd riktning. Det är tvärtom angeläget att undvikalikriktning av smak. Kvalitetsbegreppet måste fattas i dess vidaste bemärkelseför att möjliggöra en fri utveckling av den svenska filmkonsten. Avgörande för kvalitetsbedömningen kan således blien rad av varandra tämligen oberoende faktorer, såsom förnyelse av filmens uttrycksmedeloch formspråk, angelägenhetsgraden i filmens ärende, intensiteten ellerfräschören i dess verklighetsuppfattning eller samhällskritik, graden avpsykologisk insikt och andlig nivå, lekfull fantasi eller visionär styrka,episka, dramatiska eller lyriska värden, den tekniska skickligheten i manus,regi och spel samt övriga artistiska komponenter hos film. Ingen genre skall ioch för sig äga företräde framför någon annan. Sålunda skola t. ex. komedier,tecknade filmer, barnfilmer och dokumentärfilmer bedömas efter sinaförutsättningar på samma sätt som dramatiska spelfilmer. Ehuru kvalitetsbedömningen i första hand skallbaseras på det färdiga resultatet, skall viss hänsyn tagas även tillambitionerna bakom filmens tillkomst i den mån de påtagligt svara mot deintentioner som skola ligga tiU grund för bedömningen, även om resultatet avolika skäl icke svarar mot ambitionerna. Prop.1972: 36 24 Juryn skall bedöma filmer i enlighet medbestämmelserna i avtalets 1820 §§. Vid bedömandet huruvida den svenska insatsen avartistiska medarbetare i samproducerad film är av påtaglig betydelse skallsåsom juryns beslut gäUa den mening, varom de flesta förena sig. Vid hkaröstetal avgör . (Utgår). Varje sakkunnig har att åsätta varje till bedömningföreliggande film ett poängvärde inom skalan O5. Som ledning för de sakkunnigagäller att O poäng åsättes film ej värd särskilt bidrag, 1 poäng film av värdefrån några av de i punkterna 1214 angivna synpunkterna, 3 poäng mycket godfilm och 5 poäng film av utomordentlig betydelse. Sakkunnig är oförhindradvälja poängvärden, liggande mellan O och 1, 1 och 3 respektive 3 och 5. För varje film skall bestämmas ett genomsnittligtpoängvärde. Härvid skall bortses från ett av de lägsta och ett av de högsta avde av de sakkunniga åsatta poängvärdena. Kvalitetsbidrag kan endast utgå tillfilm, som efter sådan beräkning uppnått 0,5 eller högre genomsnittspoäng. Producent bör anmäla av honomframställd film för kvalitetsbedömning. Det står emellertid juryn fritt attäven utan sådan anmälan verkställa kvalitetsbedömning. Juryns arbete skall slutföras förde under föregående verksamhetsår premiärvisade filmerna. Det för kvalitetsbidrag disponibla beloppetfördelas av stiftelsen så, att varje bidragsberättigande film erhåller bidrag iförhållande till sin genomsnittspoäng. Vid beräkningen av kvalitetsbidraget till varjefilm gäller dock de spärregler dels att ingen film tilldelas mera än avdet disponibla beloppet, dels att ingen film tilldelas mera än vad som svararmot filmens produktionskostnad. Om spärregel enligt 23 punkt träder i tUlämpning,skall spärrat belopp fördelas på övriga bidragsberättigande filmer i proportiontill deras genomsnittspoäng. (Utgår). Stiftelsen skall bestämma films produktionskostnadmed ledning av en av en revisor kontrollerad beräkning enligt anvisningar som faststäUasav stiftelsens styrelse och Föreningen . (Utgår). Mot juryns eller stiftelsens beslut enligtbestämmelserna i denna bilaga må talan icke föras. Kvalitetsbidrag utbetalas tiU producenten efter det att de blivit fastställda. Enligt det avtal, till vilken denna bilaga ärfogad, har stiftelsen bildats för att främja den svenskafilmens konst-närhga utveckling. Enhgt avtalet tillföres stiftelsen vissa avgifter. Av dessa avgifter skaU viss andel enligt avtalets18 § 1 punkt H användas för att genom selektiva produktionslån och/ellerproduktionsgarantier stödja produktionen av svenska långfilmer. Stödet skall utgå under förutsättning attproduktionerna har en konstnärlig inriktning och att de ekonomiska, tekniskaoch personella resurserna för produktionens genomförande föreligger. Stödet skall icke styra produktionerna i en visskonstnärlig riktning, ej heller ge företräde åt någon eller några sådanariktningar framför andra. Stödsystemet syftar till en fri konstnärUgutveckling av svensk långfilm under bibehållandet av filmens karaktär sommassmedium, dvs. dess inriktning mot en stor publik. Det enligt 3 punkt eller eljest disponibla beloppetfördelas lika på två produktionsfonder, H 1 och H 2. Varje fond ledes av enfondstyrelse. SammankaUande för fondstyrelserna är en av stiftelsens styrelseutsedd person, som tillika är fondstyrelsernas ordförande, dock utan rösträtt. Fondstyrelsen för produktionfonden H 1 utgöres,förutom ordförande, av fem ordinarie ledamöter och tre suppleanter. Av demutser filmbranschen fyra ordinarie ledamöter och två suppleanter. Föreningenför filmregissörer utser en ordinarie ledamot och en suppleant. Fondstyrelsen för produktionsfonden H 2 utgöres,förutom ordförande, av fem ordinarie ledamöter och fyra suppleanter. Av dem utserfUmbranschen en ordinarie ledamot och en suppleant. ordinarie ledamöter och en suppleant. Föreningen produktions- och inspehiingsledareen ordinarie ledamot och en suppleant och Svenska Teaterförbundets avdelningför filmfotografer och Föreningen tillsammans enordinarie ledamot och en suppleant. Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna fåricke vara ledamöter av stiftelsens styrelse eller dessförvaltningsråd. Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna utsessenast i taget. Ledamot i fondstyrelse är jävig vid behandlingen aven ansökan om produktionslån och/eUer produktionsgaranti för ett projekt ivilket han har ekonomiska eller andra intressen. Vid jäv inträder suppleant,utsedd av den som utsett den jävade. Ersättning tUl ledamöter och suppleanter ifondstyrelserna fastställes av stiftelsens styrelse och bestrids med resp. fondmedel. Produktionslån må beslutas av fondstyrelserna underförutsättning att dessa förvissat sig om att säkerhet för projektensgenomförande och lånens återbetalning föreligger. Vid sidan om produktionslån och/ellerproduktionsgarantier må fondstyrelserna besluta om särskilda anslag förutarbetande av underlag till filmproduktionsprojekt, s. k. projektstöd. Kostnaderna för fondstyrelsernas förvaltningbestrids med resp. fondmedel. Stiftelsen svarar för att av fondstyrelsernabeslutade utbetalningar genomföres samt för redovisningen av återbetalningar avutlämnade produktionslån. Kostnaderna härför bestrids med medel ur E-fonden. De båda fondstyrelserna får icke besluta omproduktionslån och/ eUer produktionsgarantier till samma filmproduktion. Detåligger ordföranden i de båda styrelserna att kontrollera att dennabestämmelse efterföljs. har att avge berättelseför nästföregående verksamhetsår. Berättelsema överlämnas senast den 1november till stiftelsens styrelse och förvaltningsråd. Närmare bestämmelser om fondstyrelsernasförvaltning skall fastställas av stiftelsens styrelse i samråd med FöreningenSveriges Filmproducenter.