prop · FV0327 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredraganden hemställt. I propositionen läggs fram flera förslag på det studiesocialaområdet. Åtgärderna tar främst sikte på studerande i familjer med lägre inkomsteroch på vuxna studerande. Det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen föreslås blisamordnat med det statliga bostadstillägget. Samma månadsbelopp bör utgå underläsåret, dvs. Dessutom föreslås samma reduktionsregler mot inkomstgälla som för bostadstilläggen, vilket innebär att det maximala bidraget börjarreduceras vid en taxerad föräldrainkomst på . i familj däreleven inte har syskon, vid 27 000, 32 000, 37 000 och . ifamilj där eleven har 1, 2, 3 resp. 4 syskon. Det behovsprövade tillägget föreslås bli höjt från högst75 kr. Resetillägget föreslås bli höjt så att 65, 85, 110 och 130kr. utgår till elever som bor minst 6, 15, 25 resp. frånstudieorten. Samtliga dessa åtgärder föreslås bli genomförda den 1 juli1972. För att åstadkomma större likformighet i studiesocialtavseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrivs föreslås attäldre studerande vid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet förs övertill studiemedelssystemet. Detta gäller bl. a. s. k. äldre elever i gymnasieskolan,vuxenutbildning och folkhögskola. Dessutom föreslås ett enhetligtstudiekreditsystem, vilket innebär att yngre studerande inomstudiehjälpssystemet erhåller sin studiekredit i form av återbetal- Prop.1972: 27 2 Dessa sistnämnda reformer föreslås träda i kraft den 1 juH 1973. För studiebidrag m. m.begärs ett förslagsanslag om 573 milj. kr. och för allmänna studielånefondenett investeringsanslag av 113 milj. kr. Anslaget till studielånefonden harberäknats så att studielån till yngre elever kan utgå vid en högre föräldrainkomstän . Kostnadsökningen för deföreslagna åtgärderna beräknas till ca 13 milj. kr. på driftbudgeten och ca 7milj. på kapitalbudgeten för /73. 1) Förslag till Lag om ändring i studiehjälpsreglementet (1964: 402) Härigenomförordnas, att 2, 5, 1216, 19, 32 och 33 §§ studiehjälpsreglementet (1964:402) skall ha nedan angivna lydelse. Studiehjälpen handhaves av centrala studiehjälpsnämnden,skolstyrelserna, läroanstalternas rektorer och de övriga organ som Konungenbestämmer. Om rätt för annan nämnd än skolstyrelsen attbesluta om studiehjälp finns bestäm melser i 32 §. Studiehjälputgår frän och med kvartalet efter det, under vilket den studerande . Tillägg till studiebidrag må dock i enlighet med vad däromstadgas i 16 § utgå även före den i första stycket angivna tidpunkten. Studiehjälputgår, om ej annat följer av andra stycket eller av 16 §, från och medkvartalet efter det, under vilket den studerande fyllt . Inkomstprövattillägg utgår från och med kvartalet efter det, under vilket den studerandefyllt . Tillstudiebidrag utgår inkomstprövat tillägg, såframt den studerandes och hansföräldrars sammanlagda beskattningsbara inkomst vid senaste taxering tillstatlig inkomstskatt ej överstiger . Tillstudiebidrag utgår i n-komstprövat tillägg, såframt den studerandes och hansföräldrars sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering till statliginkomstskatt ej överstiger . Ha föräldrarna vårdnaden om annat barn än den studerandeeller äro föräldrarna pliktiga att till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighetutgiva imderhålls-bidrag till sådant annat barn, kan inkomstprövat tillägg utgåtill studerande som ej är gift, även om den studerandes och hans föräldrars sammanlagda taxerade in- ' Omtryckt 1970:267. Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet , skall en femtedel av det överskjutandebeloppet, avrundat till närmaste lägre fulla hundratal kronor, jämställas medbeskattningsbar inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av förstaoch andra styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället för föräldrarnas. Detta gäller dockendast om det andra barnet ej uppnått sådan ålder att jämlikt 5 § andra stycketinkomstprövat tillägg kan utgå till barnet eller att barnet bedriver studiervid läroanstalt eller utbildningslinje som avses i 1 § och är i sådan ålder attstudiehjälp kan utgå enligt bestämmelserna för studerande som avses i 4 §första stycket. Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet , skall en femtedel av det överskjutandebeloppet, avrundat till närmaste lägre fulla hundratal kronor, jämställas medtaxerad inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av första tredje styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället för föräldrarnas. Inkomstprövattillägg utgår med följande belopp. För inkomstprövattillägg gäller utöver 12 § de bestämmelser som Konungen meddelar. Beskattningsbar inkomst, kronor Ha den studerandes föräldrar vårdnaden om annat barn änden studerande och har detta barn icke fyllt , eller äro föräldrarnapliktiga att till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utgivaunderhållsbidrag till sådant barn, utgår inkomstprövat tillägg med tjugofemkronor högre belopp än som anges i uppställningen. Detta gäller dockej om den studerande är gift. Har denstuderandes, hans makes eller hans föräldrars inkomst väsentligt minskat iförhållande till vad som framgår av den senaste taxeringen, må rätten till inkomstprövattillägg bedömas med hänsyn till en beräknad beskattningsbar inkomst för detår, under vilket studiehjälpen skall utgå. Har denstuderandes, hans makes eller hans föräldrars inkomst väsentligt minskat iförhållande till vad som framgår av den senaste taxeringen, må rätten till inkomstprövattillägg bedömas med hänsyn till en beräknad taxerad inkomst , undervilket studiehjälpen skall utgå. Är denstuderande berättigad till inkomstprövat tillägg med högsta beloppet enligtuppställningen i 13 § första stycket och föreligger synnerligen stort behov avytterligare studiehjälp, må han erhålla behovsprövat till-lägg med högstsjuttiofem kronor . Tillstudiebidrag utgår b e-hovsprövat tillägg under villkor dels att den studerandesoch hans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering tillstatlig inkomstskatt ej överstiger , dels att den studerandehar ett synnerligen stort behov av studiehjälp utöver vad han erhållit i studiebidragjämte annat tillägg. Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet , skall en femtedel av det överskjutandebeloppet, avrundat till närmaste lägre fulla himdratal kronor, jämställas medtaxerad inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av förstaoch andra styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället förföräldrarnas. Bestämmelsen i 14 § äger motsvarande tillämpning påbehovs prövat tillägg. Behovsprövat tillägg utgår med högst imånaden. Studerande,som ej uppnått sådan ålder att jämlikt 5 § första stycket studiehjälp må utgå,äger likväl åtnjuta tilläggsförmåner enligt 1015 §§. ' Senaste lydelse 1970: 1027. Studerande,som ej uppnått sådan ålder att jämUkt 5 § första stycket studiehjälp må utgå,äger likväl åtnjuta tilläggsförmåner enhgt 10, 11 och 15 U. Prop.1972: 27 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till studerande vid statliga gym- Till studerande vid skolenhet nasiäla skolor för vuxna utgår med statlig vuxenutbildning utgår resekostnadsersättning för resa till resekostnadsersättning för resa till och från studieorten efter grunder och från studieorten efter grunder som fastställas av Konungen. som fastställas av Konungen. Beslut om studiehjälp meddelas. Om ej annat följer av andra, där ej annat följer av andra, tredje tredje eller fjärdestycket eller av eller fjärde stycket, av skolstyrel- beslut enligt femte stycket, med- sen, om läroanstalten står under delas beslut om studiehjälp av dess förvaltning, och eljest av skolstyrelsen i fråga om studeran- rektor. de vid läroanstalt under styrelsens förvaltning och av rektor / fråga om studerande vid annanläroanstalt. Beslut om behovsprövat tillägg till studiebidrag så ockbeslut om studielån eller om studiehjälp för studier utom riket meddelas avcentrala studiehjälpsnämnden. Fråga om sökande som icke är svensk medborgare enligt 3 §äger rätt till studiehjälp prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Har nämndentidigare funnit sökanden äga sådan rätt till studiehjälp eller rätt tillstudiemedel enligt 5 § studiemedelsförordningen (1964: 401), skall han, när hansenare ånyo ansöker om studiehjälp, anses äga rätt till studiehjälp enligt 3 §utan ny prövning av nämnden, om han är bosatt i riket. Om sistnämnda villkor är uppfyllt prövas i ärende om behovsprövat tillägg tillstudiebidrag eller studielån av centrala studiehjälpsnämnden och i ärende omannan studiehjälp av skolstyrelsen eller rektor. Fråga som avses i 29 § prövas av centralastudiehjälpsnämnden. Kommunfullmäktige må föreskriva, att beslut omstudiebidrag, inackorderingstillägg, resetillägg eller inkomstprövat tilläggtill studerande vid läroanstalt under skolstyrelsens förvaltning skall meddelasav annan nämnd än skolstyrelsen. Senaste lydelse 1971: 267. Talan motbeslut av skolstyrelse eller rektor i ärende enhgt detta reglemente föres genombesvär hos centrala studiehjälpsnämnden. Skolstyrelses eller rektors beslut länder till omedelbarefterrättelse. Talan motbeslut av skolstyrelse, annan nämnd eller rektor i ärende enhgt dettareglemente föres genom besvär hos centrala studiehjälpsnämnden. Skolstyrelses,annan nämnds eller rektors beslut länder till omedelbar efterrättelse. Denna lag träder i kraft . 2) Förslag tm Lag om ändring i förordningen (1964: 400) om förlängtbarnbidrag Härigenom förordnas, att 4 § förordningen (1964: 400) omförlängt barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Förlängt barnbidrag utgår utan föregående ansökan. Förlängt barnbidrag utgår, utan föregående ansökan, efterbeslut av skolstyrelsen, om skolan står under dess förvaltning, och eljest avrektor. Om ej annat följer av beslut enligt tredje stycket,meddelas beslut om förlängt barnbidrag av skolstyrelsen i fråga om elev vidskola under styrelsens förvaltning och av rektor i fråga om elev vid annanskola. Kommunfullmäktige må föreskriva, att beslut om förlängtbarnbidrag till elev vid skola under skolstyrelsens förvaltning skall meddelasav annan nämnd än skolstyrelsen. Talan mot beslut av skolstyrelse eller rektor föres genom besvär hos centrala studiehjälpsnämnden. Talan mot beslut av skolstyrelse, annan nämnd eller rektor föres genom besvär hos centralastudiehjälpsnämnden. Över nämndens beslut må klagan ej föras. Denna lag träder i kraft . Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissafrågor om studiesocialt stöd och anför. 1972: 1 (bil. 10 s. 448 och 481) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /73beräkna a) till Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av . b) till Allmänna studielånefonden ettinvesteringsanslag av 113 000 OCK) kr. Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Vid riksdag fattades beslut om en ändring avformerna för det statliga studiesociala stödet för utbildning eftergrundskolan. På grundval av förslag från studiehjälpsutredningen (SOU 1963: 48)och studiesociala utredningen (SOU 1963: 74) skapades genom statsmakternasbeslut (prop. 1964: 138, SäU 1964: 1, rskr 1964: 290) två stödformer,studiehjälp vid studier på gymnasial nivå och studiemedel vid studier på ihuvudsak eftergymnasial nivå. 1964 årsbeslut har kompletterats i vissa avseenden. Sålunda fattade riksdagbeslut om bl. a. höjning av det s. k. förlängda barnbidraget (prop. 1965: 109,2LU 1965: 50, rskr 1965: 283). Vid riksdag fattades beslut om dels enförbättring av förmånerna inom vuxenutbildning, dels en ändring av grundernaoch beloppen för resetillägg till studiebidrag (prop. 1967: 85, 2LU 1967: 45, rskr1967: 290). Vid riksdag aktuaUserades i en särskild proposition (1969:16, SU 1969: 51, 2LU 1969: 38, rskr 1969: 192 och 213) en rad förbättringar pådet studiesociala området. Reformförslagen innebar bl. a. att det inkomstprövadetillägget höjdes och att maximibeloppet för lån från allmänna studielånefondenhöjdes från . Reformförslaget innebar vidare att enstrikt gränsdragning gjordes mellan yngre och äldre elever. Förslaget tog också fasta på de vuxenstuderande.Åldersgränsen för erhållande av studiemedel höjdes från 40 till . Devuxenstuderande fick genom förslaget möjlighet till partiell befrielse frånskyldighet att betala tillbaka studielån från allmänna studielånefonden. Ensärskild proposition (1970:77, SU 1970: 116, 2LU 1970:50, rskr 1970: 284 och290) med förslag om förbättringar på det studiesociala området behandlades av1970 års riksdag. Förslagen innebar bl. a. en höjning av studiebidraget och detförlängda barnbidraget inom studiehjälpssystemet från . imånaden, en höjning av inackorderingstillägget från . imånaden samt en höjning av resetilläggen med . i varje avståndsklass. Ipropositionen behandlades även frågan om studiemeritering för studiemedel. Vid riksdag fattades beslut om att studiemedelskall kunna utgå för deltidsstuderande samt om fria läromedel för elever vidstatliga utbildningsanstalter inom studiehjälpens område (prop. 1971: 37, SfU1971: 28, rskr 1971: 171). Dessutom fattades beslut om en höjning avresetilläggen med . i varje avståndsklass. Vid samma riksdag fattadesockså beslut om nya regler om studiestöd för utländska studerande (prop. 1971:81, SfU 1971: 29, rskr 1971: 185). Förslag om förändringar i det studiesociala systemet har aktualise- () har i sinanslagsframställning /73 föreslagit vissa förbättringar framför alltför yngre elever inom studiehjälpens område. CSN föreslår en höjning av deinkomst- och behovsprövade tilläggen av inackorderingstillägg, resetilläggsamt en höjning av inkomstgränserna. har i skrivelse lagt fram förslag tillreformer inom nuvarande studiesociala system. Skrivelsen innehåller förslag omatt studielån ur statliga lånefonder och studielån med statUg kreditgarantiunder vissa förhållanden skall kunna konverteras till återbetahiingspliktigastudiemedel, att studiekredit enUgt studiehjälpsreglementet vid beviljningstillfälletskall omföras till återbetalningspliktiga studiemedel samt att s. k. äldreelever inom gymnasieskolan och andra gymnasiala skolor överförs tillstudiemedelssystemet. Efter remiss har yttranden avgetts avriksrevisionsverket (RRV), statskontoret, postverket, ,(), universitetskanslersämbetet (UKÄ), fullmäktige iriksbanken, fullmäktige i . , akademikers centralorganisation(), (), (), (), Sverigesförenade studentkårer (SFS) och folkhögskolelevers förbund (SFEF). 2 Gällande bestämmelser om studiestöd Tillstuderande i gymnasieskolan, folkhögskolan m. fl. läroanstalter utgårstudiehjälp enligt bestämmelserna i studiehjälpsreglementet (1964: 402,omtryckt 1970: 267, ändrat : 903) i form av studiebidrag jämtetillägg eller förhöjt studiebidrag samt studielån. Tillämpningsbestämmelsertill studiehjälpsreglementet finns i studiehjälpskungörelsen (1964: 502,omtryckt : 336, ändrad : 931). Förteckning överläroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studiehjälp utgår finns ikungörelsen (1971: 337) om läroanstalter och utbildningslinjer vid vilkastudiehjälp utgår. För elever i och motsvarande skolformer utgårförmåner enligt förordningen (1964: 400) om förlängt barnbidrag (ändrad senast1970:270) och kungörelsen (1964: 503) med tillämpningsbestämmelser tillförordningen om förlängt barnbidrag (ändrad 1966: 227). Studiehjälpenhgt studiehjälpsreglementet utgår för läsår eller kurstid i princip fr. o. m.kvartalet efter det, under vilket den studerande fyUtlöår. Studiebidragoch förlängt barnbidrag utgår med . Härutöverkan inkomstprövat tillägg utgå fr. o. m. kvartalet efter det. undervilket den studerande fyllt med 25, . Tillgrund för inkomstprövningen hgger den studerandes och hans föräldrarssammanlagda beskattningsbara inkomst vid senaste taxering till statliginkomstskatt. Med beskattningsbar inkomst jämställs 1/5 av behållen förmögenhetöver . Är den studerande gift, skall makens inkomst och förmögenhetbeaktas i stället för föräldrarnas. Tillägggetsstorlek vid olika beskattningsbar inkomst framgår av följande uppställning. Beskattningsbar inkomst, kr. Tillägg/mån., kr. Genombeslut vid riksdag utgår dessutom . i förhöjt inkomstprövattillägg till studerande som har hemmavarande syskon under . Omden studerande är berättigad till inkomstprövat tillägg med högsta belopp ochom synnerhgen stort behov av ytterligare studiehjälp förehgger, kanbehovsprövat tillägg utgå med högst . Vid behovsprövningen som görs av centrala studiehjälpsnämnden utgår man från årsinkomsten vidansökningstillfället (räknat före skatt och innefattande även ickeskattepliktiga inkomster såsom sjukpenning, bostadstillägg,arbetslöshetsbidrag etc). Hänsyn tas till antalet syskon. Bidragsformen riktarsig främst till ensamstående vårdnadshavare. Ärden studerande i behov av inackordering, utgår inackorderingstillägg med 125kr. utgår för daghga resormellan hem och skola. Tillägg utgår endast om avståndet är . Härbeskrivna förmåner utgår till den som fyller högst (yngre elev) under detkalenderår då läsåret eller kursen börjar. För kurstid efter detkalenderår, då den studerande fyller , gäller detta endast om dennakurstid omfattar mindre än . Till övriga (äldre) studerande utgårförhöjt studiebidrag om . Studielånkan efter behovsprövning utgå med högst . för ett läsår. Vid prövningentas för yngre studerande hänsyn till den studerandes och föräldrarnas inkomstoch förmögenhet. Om synnerliga skäl föreligger kan studerande, som bedriverheltidsstudier och som har försörjningsplikt mot barn, erhålla studielån medhögre belopp. Destuderande vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel enligtbestämmelserna i studiemedelsförordningen (1964: 401, omtryckt 1970:266, ändradsenast 1971:266). Prop.1972: 27 12 tillstudiemedelsförordningen finns i studiemedelskungörelsen (1964: 592, omtryckt1971:352). Förteckning över studiemedelsberättigade läroanstalter finns ikungörelsen (1971: 338) om läroanstalter och utbild-ningshnjer vid vilkastudiemedel utgår (ändrad 1971: 1260). Studiemedel består avstudiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedlen är indexregleradeoch utgår av basbeloppet inom den allmänna försäkringen, dvs. Om den studerande har vårdnaden om barn, kan dessutom utgåbarntillägg av basbeloppet (f. n. för varje barn under 16år. Extra studiemedel kan vidare utgå om synnerliga skäl föreligger. ett studiebidrag, medan återstoden skallåterbetalas under normalt . Studiemedel utgår medhänsyn till den studerandes studiemeriter samt de ekonomiska resurser övervilka den studerande förfogar. Under de två första terminerna erhålls dockstudiemedel utan prövning av studiemeriterna. Studiemedelbeviljas av studiemedelsnämnderna. Studiemedlensom består av en återbetalningsfri del studiebidrag och enåterbetalningsdel återbetalas genom årliga avgifter. Återbetalningen skerenligt studiemedelsförordningen, förordningen (1967: 882) omstudiemedelsavgifter (ändrad : 652) och kungörelsen (1967: 883) omstudiemedelsavgifter. Återbetalningen påbörjas i regel tredje året efter detatt studiemedel lyfts sista gången och pågår i regel tills denåterbetalningsskyldige fyllt . Studiemedlen såväl somåterbetalningsbeloppen är indexreglerade genom anknytning till basbeloppet iden allmänna försäkringen. Ränta utgår ej. Studiemedelkan även utgå för deltidsstudier för dem som studerar på minst halvtid.Förutsättningen är att godtagbara skäl finns till att studierna bedrivs pådeltid. Studiemedel till deltidsstuderande utgår med hälften av vad som utgårtill heltidsstuderande, dvs. av basbeloppet per termin. Barntilläggutgår med samma belopp som till heltidsstuderande. 3 Förslag på studiestödets område 3.1Centrala studiehjälpsnämndens förslag på studiehjälpens område framhåller i sin anslagsframställning för budgetåret1972/73 att i motsats till vad som gäller för studiemedlen är studiehjälpeninte värdesäkrad till någon del. Höjning av beloppen för de ohka stödformernainom studiehjälpssystemet måste därför ske genom särskilda beslut avstatsmakterna. Så har också skett efter1964 års studiesociala reform. 1972: 27 13 Underde har särskild vikt lagts vid förbättring av stödet tillvuxenstuderande inom den gymnasiala utbildningen. Närdet gäller det inkomstprövade tillägget och det behovsprövade tillägget, somutgår till de yngre eleverna, har emellertid en avsevärd minskning av realvärdetuppstått. De båda tilläggen har inte höjts sedan de infördes 1964.Eftersläpningen för dessa är inte vid jämförelse med år 1964.Härtill kommer att beloppen högst 8 000 resp. 12 000 och . förbeskattningsbar inkomst, avseende rätten till inkomstprövat tillägg i de tretilläggsklasserna, 75, 50 och . , också kvarstår oförändradesedan 1964. Samma procentuella minskning föreligger för det förhöjdastudiebidraget, som utgår till de äldre eleverna, och som ej heller höjts sedan1964. Maximibeloppet för studielån är nu . För attåterställa lånets realvärde fordras en höjning eller . Vidoförändrat förhöjt studiebidrag fordras att lånebeloppet höjs för attdet totala studiestödets realvärde skall återställas för de äldre eleverna. Studiehjälpsnämndenföreslog i sin anslagsframställning /72 bl. a. att det inkomstprövadetillägget skulle ökas till resp. 110, 70 och . och att inkomstgränsernaskulle höjas med . i varje in komstklass samt att det behovsprövadetillägget skulle ökas till . Föredragande statsrådet var inte beredd attförorda de ändringar, som nämnden då föreslog, utan erinrade om den reformeringav beskattningen som trätt i kraft . I annat sammanhang avsågföredraganden att senare återkomma till Kungl. Maj:t med anledning av deeffekter som det omlagda skattesystemet får för studiehjälpen. Utöveratt realvärdet för inkomstprövat och behovsprövat tillägg nedgått med närahälften, har utflödet i faktiskt antal kronor också minskat från budgetåret1969/70 till 1970/71 från 30,2 till 27,2 milj. kr. när det gäller inkomstprövattillägg och från 6,0 tiU 5,2 milj. kr. för det behovsprövade tillägget. Detminskade utflödet betingas endast till av minskningen av antalet yngreelever vid läroanstalter vid vilka studiehjälp utgår. Till är det såledesföljden av ökade beskattningsbara inkomster hos föräldrarna. CSN utgår dock medhänsyn till ökningen av levnadskostnaderna ifrån, att förmågan för föräldrar ide inkomstlägen det här är fråga om inte ökat i så påtaghg grad att barnensstudiekostnader till en större del än vad som varit fallet kan ellerbör täckas av föräldrarna. Vid1967 och taxeringar infördes stegvis generösare regler för lägreinkomsttagares rätt till avdrag på den sammanlagda nettoinkomsten vid taxeringtill statlig inkomstskatt. Även om dessa regler givetvis påverkat utflödet avde inkomstprövade och behovsprövade tillläggen, så är det uppenbart attstudiehjälpens rekryteringseffekt fortsätter att minska i många hem med småeller måttliga inkomster. Prop.1972: 27 14 Föratt belysa minskningen av studiehjälpen redovisar centrala studiehjälpsnämndenföljande siffror. Elevermed inkomstprövat tillägg i procent av antalet yngre elever med studiebidrag Avtabellen framgår att antalet elever med inkomstprövat tillägg minskat avsevärtår samt att inkomstprövat tillägg är mer än dubbelt så vanligt iyrkesskolan som i gymnasiet. Fackskoleleveraa intar en mellanställning.Siffrorna verifierar på ett slående sätt, att gymnasiet fortfarande rekryterarsina elever företrädesvis från mera väl-situerade hem, medan låginkomsttagarnasbarn främst går till kortare yrkesutbildning. pekar på statsmakternas uttalande, att de resurser som denärmaste åren kan ställas till förfogande för studiesociala ändamål i betydandeomfattning måste koncentreras på de vuxenstuderande.