prop · FV0379 · 1972-12-31 00:00:00 — Lantbrukshögskolanoch har för undervisning, forskning och försök behov avvissa slakterilokaler med tillhörande laboratorieutrymmen. Ett lokalprogram förförsöksslaktlokaler har utarbetats inom OKV i samråd med berörda högskolor. Pågrundval av lokalprogrammet har de olika lokalerna arbetats in i Farmeksslakteri i för att få till stånd en integrering med den ordinarieslaktverksamheten. Totalt omfattar försöksslaktlokalerna ca 1 400 m. Enligtföreliggande planer kommer dessa lokaler att byggas med en planeradom- och tillbyggnad för del. Byggnadsarbetena planeras starta våren1972 och bli klara . Prop.1972: 79 22 Tillkomsten av försöksslaktiokaler möjliggör enligt OKVmera omfattande studier av slaktkroppar från nötkreatur för köttproduktion,mjölkkor, får och svin i försöks- och forskningsverksamheten vidlantbrukshögskolan och . Veterinärmedicinsk ochhusdjursvetenskaplig forskning kan tillsammans med taupp problem som rör animalisk livsmedelsproduktion. Det är av största betydelseatt man i forskningsprojekten kan följa hur olika system för utfodring ochskötsel, utformningen av byggnader samt skUda avdsåtgärder påverkar kvaliténhos de färdiga livsmedlen. Åtgärder kan vidtas för att minska frekvensen avslaktkroppar med kvalitetsfel. ordinarie produktutvecklingkan dessutom på ett naturligt sätt kombineras med verksamheten i försöksslaktlokalerna. Projektet bör vara av betydande intresse även förmjölkproduktionen. Utbildning och forskning rörande artificiell insemineringkommer också att bedrivas vid slakteriet. Försöksslaktlokalerna kan ävenanvändas som bedömningscentral för svinstamkontrollen i mellersta och norraSverige. Försöksslaktlokalerna kommer således enligt OKV att bli av storbetydelse för en rationell svensk animalieproduktion. Byggnadskostnaderna för försöksslaktlokalerna beräknas tUlhögst 6 mUj. OKV ifrågasätter om inte dessa kostnader bör kunna täckas avinförselavgiftsmedel. Försöksslaktlokalernas betydelse för jordbruket i desshelhet gör det i så fall skäligt att investeringskostnaden till hälften täcksav införsdavgiftsmedd inom fördelningsplanen. Överläggningar har ägt rum med LRF vars styrelse harvitsordat betydelsen av försöksslaktlokalerna och tillstyrkt att projektetfinansieras på det sätt OKV föreslagit. OKV hemställer att införselavgiftsmedel, varav hälfteninom fördelningsplanen, ställs till förfogande för att täckainvesteringskostnaden på högst 6 milj. kr. för uppförande av försöksslaktlokaleri anslutning till slakteri i . Anslagsframställning för /73 Bidrag till jordbrukets rationahsering, m. m. 1970/71 Utgift 110 227 848 1971/72 Anslag 14 065 0001972/73 Förslag 19 000 000 anslaget Byggnadsarbeten m. m. vidvissa tal sambraksför- eningar upplåtna kronoegendomar. anslagen Ersättningtill domänverkets fond för viss upplåten mark resp. Byggnadsarbeten m. m. vid vissa tUl sambraksför- eningar upplåtna kronoegendomar. 1972: 79 23 Frånanslaget utbetalas dels bidrag tUl yttre och ime rationalisering enligtkungörelsen (1967: 453) om statiigt stöd tiU jordbrukets rationalisering m. (ändrad 1969: 186 och 1971: 382), dels de bidrag tiU återbetalning av lån frånjordbrukets maskinlånefond, som utfästs före . Däratöver användsanslaget för vissa speciella ändamål. Bidragför yttre och inre rationalisering bidrag m. m. 1970/71 15000 000 13 514 000 1971/72 15000 000 Anslagetbör föras upp med 19 milj. kr. och därav bör få tas i anspråk medel förspeciella ändamål i samma utsträckning som för innevarande budgetår. Bidragsramenbör ökas med 5 milj. kr. Av ramen bör få disponeras 10 milj. kr. för bidragtill yttre rationalisering och 10 milj. kr. för bidrag till inrerationalisering med rätt för Kungl. Maj:t att jämka fördelningen. Vid beräkningen avmedelsbehovet har beaktats de vinstmedel som tUlförs anslaget i samband medförsäljning av jordfondsfastigheter och ännu ej infriade utfästelser omstatsbidrag, som åsyftas i övergångsbestämmelserna tUl kungörelsen 1967: 453. Vidare har beaktatsbehovet av ca . för utbetalning av utfästa bidrag tUl återbetalningav lån från jordbrakets maskinlånefond samt ett beräknat medelsbehov /73 av ca 1 milj. kr. för att bestrida statsbidrag tiU sådanatorrläggnings- och andra rationaliseringsåtgärder i Kvismaredalen, Mosjöbottenoch Västra i län, som jämlikt kungl. brev den 14 december 1962ej belastat fastställda bidragsramar. Av den föreslagna ökningenav bidragsramen motiveras 2 milj. kr. av att behovet av ramutrymme förstatsbidrag tUl ime rationalisering visat sig överstiga den rampå 5 milj. kr., som fastställts av , samt av vissa av riksdagbeslutade ändringar i kungörelsen om statiigt stöd till jordbrakets rationaUsermgm. De ändringar som åsyftas avser sänkningen av minimibeloppet för bidrag tUlinre rationalisering tiU . och beslutet att genom ökad till-lämpning avdispensbestämmelserna i 20 § rationaliseringskungörelsen vidga möjligheternaatt ge statsbidrag tUl inre rationalisering av jordbruk i norra ävenom någon kapitalkrävande yttre rationalisering inte har genomförts. 1972: 79 24 Ettgenomförande av förslaget om stöd tUl mjölkproduktion vid be gränsatutvecklingsbara företag ställer krav på ökning av ramen för statsbidrag tillinre rationalisering med 1 mUj. Förslaget om statsbidragtill mUjövårdande åtgärder inom lantbraket ökar enligt styrelsens beräkningarbehovet av statsbidrag med ytterligare 2 milj. kr. Genombeslut av riksdag antogs de av jordbruksnämnden framlagda och avregeringen godtagna förslagen till prissättning på jordbrukets produkter förregleringsåren 1971/72, 1972/73 och 1973/74. förslagföregicks av överläggningar med jordbrukets förhandlingsdelegation och jordbraksnämndenskonsumentdelegation. Enligt riksdagsbeslutet skall mittpriser, prisgränser ochinförselavgifter för vissa jordbraksprodukter justeras och den1 . Dessa justeringar kan beräknas tillföra jordbraket ca 134 resp. ca55 milj. kr. Riksdagsbeslutet innebärvidare att ytterligare justeringar skall ske halvårsvis med början den 1januari 1972 till följd av utvecklingen av den allmänna prisnivån. Till grundför sistnämnda justeringar skall enligt beslut i Överensstämmelsemed vad som tidigare gällt läggas utvecklingen av den allmänna prisnivån,mätt med statistiska centralbyråns konsumentprisindex. Detta index rensas fråninverkan av indirekta skatter, av bostadskostnader (exkl. bränsle och lyse)samt av sådana prisändringar i livsmedelsposten som registreras i jordbruksnämndensprisregleringsprisindex. Justeringarna beräknas på grundval av utvecklingen avden allmänna prisnivån under närmast föregående halvårsperiod den 15 aprUden15 oktober resp. den 15 oktoberden 15 aprU. Indexutfallet anbringas påjordbrakets totala intäkter (exkl. sockerbetor), beräknade med utgångspunkt frånden rådande mittprisnivån. Riksdagenhar sålunda beslutat om utformningen av prisregleringen för perioden den 1 juli1971den . Vid utgången av har de riktlinjer förjordbrukspolitiken som fastlades av riksdag tillämpats under sju år.Dåvarande departementschefen framhöll i propositionen (prop. 1967: 95) i olikasammanhang att det var angeläget att vissa frågor inom jordbrakspolitiken ånyoprövades . Enligt min mening är det naturligt att en sådan prövningsker före nästa prisregleringsperiod. En särskUd utredning bör tUlsättashärför. Jag avser att senare återkomma tUl Kungl. Kännetecknandeför riksdagsbeslut om prissättningen på jordbrukets produkter var delsen strävan att väsentiigt höja avräknings- Prop.1972: 79 25 priset på mjölk till jordbrukarna, dels en fortsattförsiktighet med prishöjningar på andra produkter. Prisförbättringenpå mjölk synes också ha inneburit en stimulans för mjölkproduktionen. Under defyra första månaderna , dvs. innan överläggningarna mellan statensjordbruksnämnd och de båda delegationerna hade avslutats, var mjölkinvägningen67,5 "/o mindre än . Därefterförbättrades invägningen successivt för att vara 10 »/o större än inovember 1970. Invägningen var dock 1,7 "lo mindre änunder . var invägningen 7 "/o större än i januariår 1971. De preliminära uppgifterna om invägningen tyder på attinvägningen mars 1971febraari 1972 kommer att blistörre än under närmast föregående tolvmånaders-period. Det är emellertidviktigt att komma ihåg att ca en tredjedel av mjölkproduktionen fortfarandekommer från besättningar med högst nio kor. Dessa besättningar torde i storutsträckning komma att försvinna , bl. a. på grund av den högagenomsnittsåldern hos brukama. Det finns därför anledning att göra särskUdainsatser på investeringssidan för vissa jordbruk med mjölkproduktion. Jagåterkommer till detta i det följande. Den goda skörden medförde att spannmålsskördenenligt preliminära beräkningar blev ca 5 "lo större än under år 1970trots att arealen minskade med ca 3 "lo. Överskottet, ca 1 milj. ton, blevdärför rekordstort och skörden var ca 20 "lo större än det inhemskabehovet. Överskottet har fått exporteras tUI låga priser. Maj:t hardärför uppdragit åt lantbruksekonomiska samarbetsnämnden att redovisa förslagtill olika åtgärder med anledning av utvecklingen av spannmålsproduktionen. I det föregående har jag redovisat den justering avinförselavgifter m.m. som Kungl. Maj:t har fastställt för tiden fr. o. m. den 1januari 1972 efter förslag från statens jordbruksnämnd. Förslagen hade utformatsefter överläggningar och i samförstånd med jordbrukets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. Enligt riksdagsbeslut kommer en justering avmittpriser, prisgränser och införselavgifter att ske i fråga om vissa varor den1 . Denna justering medför en inkomstförstärkning för jordbruket på134,4 milj. kr. enligt följande fördelning. Öre/kg Milj. kr. Mjölk (producentpris) 3 104,20 1972: 79 26 Ytterhgarejusteringar kommer att ske den 1 juh 1972 och tiU följd avutvecklingen av den allmänna prisnivån den 15 oktober 1971den 15april 1972 resp. den 15 aprilden . Det ankommer påjordbruksnämnden att efter överläggningar med jordbruketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen komma in till Kungl. Maj:tmed förslag till fördelning av de totalbelopp, som skall tillföras jordbraket,och till de justeringar av prisnivån som behövs. Användningen avinförselavgiftsmedlen under /71 framgår av den föregåenderedogörelsen liksom också beräkningar och förslag rörande dispositionen avinförselavgiftsmedel som inflyter under /72. Jag har ingenerinran mot vad som har redovisats i detta sammanhang. har beräknatatt ca 443,7 milj. kr. kommer att inflyta under /73 i form avinförselavgiftsmedel. Enligt nämnden bör 338,2 milj. kr. av dessa fördelas tUlregleringsföreningarna för deras prisreglerande verksamhet inom den s. k.fördelningsplanen. Förslaget innebär att ddbeloppet tUl Svensk ägghandel för regleringsåret1972/73 höjs till 20 milj. kr., delbeloppen för upplysningsverksamhet ochutvecklingsarbete, för mjölkavkastningskontroll och för svin- och köttdjurskontroUhöjs tiU 7,5, 7 resp. 3 milj. kr. 1970: 37, i vilken frågan om omlokaliseringav och statens veterinärmedicinska anstalt tUl togsupp, anförde jag att det syntes fördelaktigt att ta i anspråkkontrollslakteriet i som försöksslaktlokaler för lantbrakshögskolan ochveterinärhögskolan och att frågan borde tas upp i det fortsattautredningsarbetet. 1972: 1 (bil. 11 s. 103) har vidare föreslagits att750 . tas upp i utrustningsplanen för jordbrukets högskolor /73 för inredning och utrastning av försöksslaktlokaler. Jag haringet att erinra mot OKV:s förslag att täcka investeringskostnaden på högst 6milj. för försöksslaktlokalerna med införselavgiftsmedel, varav hälftentäcks av medel inom fördelningsplanen. Den exakta storleken pådet belopp som fördelas tiU regleringsföreningarna för deras prisreglerandeverksamhet blir beroende av de verkliga intäkterna av fodermeddsavgiftema. Jagutgår ifrån att nämnden liksom tidigare får efter hörande av jordbraketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen jämka de nu föreslagna delbeloppentill regleringsföreningarna och även besluta om fördelning av det belopp somstår till nämndens förfogande. Jag har inte någon erinran mot de gjorda beräkningama. Avde införselavgiftsmedel som under /73 inflyter utöver dettotalbelopp som enligt det föregående skall fördelas tillregleringsföreningarna, dvs. medel utanför den s. k. fördelningsplanen, börliksom f. n. 25 milj. kr. användas för att sänka partipriset på Prop.1972: 79 27 konsumtionsmjölk.Vidare bör 2 milj. kr. utnyttjas för stöd åt vallfröodlingen och 1,2 mUj. tUlförasSveriges potatisodlares effektivisera odlingen avmatpotatis. Medel bör ställas till jordbraksnämndens förfogande för att täckakostnader för prisut-jämnmg på äggalbumin och kämbindemedel. Avinförselavgifter utanför fördehiingsplanen bör dessutom fördelas 440 000 kr.till SMAK för upplysningsverksamhet på matpotatisområdet, högst . tUlatt täcka kostnaden för unportkontroll av animala livsmedel samt . förden kontroU av konsumtionsmjölk som ankommer pä jordbraks-nänmden. Högst 1 mUj.kr. bör få föras över tUl prisregleringskassan för fisk. Dessutom bör i tillföras högst . för fortsattförädlingsverksamhet på potatisområdet. För att minska kostnadsbelastningen pådet foder som används i minkuppfödningen bör få tas i anspråk högst 2 milj.kr. och för att bestrida kostnaderna på ca 8 milj. kr. för mellanprislinjen påfårkött bör också få användas regleringsmedel som inflyter utanförfördelningsplanen. Som bidrag till kostnaderna för arméns ackordhästorganisationbör ett belopp på . I det föregående har jagvidare redovisat att Kungl. Maj:t har medgivit under förbehåll att riksdagengodkänner Kungl. Maj:ts förslag i fråga om hur de ökade kostnaderna försockerregleringen skall täckas att sockerbetsarealen på och fåröka med 700 resp. 500 ha fr.o . De ökade kostnaderna försockerregleringen under regleringsåren 1972/73 och 1973/74 bör täckas medinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. De ökade kostnaderna' kommerså långt nu kan bedömas inte att överstiga 2 milj. kr. Jagtillstyrker även att jordbraksnämnden under / 73 fårdisponera högst . av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenför att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i defyra nordligaste länen. Härigenom kan man utjämna de högre priser på mjölk ochgrädde som vissa konsumenter som bor avlägset från mejerier f. n. drabbas av.Det är enligt min mening angeläget ur rättvisesynpunkt att så sker. Jaghar inte någon eriman mot att Svensk spannmålshandel, liksom , tillförsinförselavgifter för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemskbrödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa brister eUer måste användas tUlfoder, liksom att Svensk kötthandel erhåller kompensation för viss s. k.utbytesexport av kött och fläsk. Avodisponerade medel utanför fördelningsplanen bör Kungl. Maj:t få användaytterligare högst 30 milj. kr. för att förstärka regleringsekonomin för mjölkoch mejeriprodukter eUer på annat sätt stödja mjölkproduktionen och vad därmedhör samman. Idet föregående har jag redovisat ett förslag om statligt stöd till mjölkproduktionvid jordbruksföretag med begränsade utvecklingsmöj- 1972: 79 28 Ugheter.Förslaget har på uppdrag av Kungl. Maj:t utarbetats av lantbruksstyrelsen. Bakgranden tiU dagenssituation är att det har skett ett betydande bortfall avmjölkproducenter och en kraftig minskning av antalet kor, vUket medfört enförändring av mjölkproduktionens struktur. Bortfallet av mjölkproducenter hartill den helt övervägande delen berört besättningar med mindre än tio kor.Trots den straktur-förändring som skett är huvuddelen av de kvarvarandebesättningarna små. Av de befintliga 96 000 mjölkföretagen med mer än 2ha åker hade drygt 86 000 högst 15 kor. Omkring hälften av dessa kan beräknasha besättningar av storleken 715 kor. Bland sistaämnda besättningar tordehuvuddelen av de begränsat utvecklingsbara företagen med mjölkproduktionåterfinnas. De äldre brukarnadominerar vid företag med mindre än tio kor. En fortsatt minskning kan därförväntas för de minsta besättningsstorlekarna. Vid företag med tio kor eller merär brukarnas medelålder lägre. Med hänsyn härtUI kan det antas att många av brakarnavid dessa företag, även om deras brukningsenheter inte är att betrakta som långsiktigtbestående, kan ha intresse av att fortsätta med mjölkproduktion underytterligare . Jag är ense med lantbraksstyrelsenom behovet av ett investeringsstöd till jordbrak med begränsadeutvecklingsmöjligheter i syfte att under en övergångstid i awaktan på att rationellaföretag byggs upp i tillräcklig omfattning underlätta fortsatt eller utvidgadmjölkproduktion vid dessa företag.' Stödetbör såsom lantbraksstyrelsen föreslagit främst utgå i form av statliglånegaranti. Lånegaranti bör kunna lämnas till driftslån för inköp av djur,maskiner m. m. samt till lån för yttre och inre rationalisering. Vidare börstatsbidrag i enlighet med styrelsens förslag kunna utgå med högst 25 "loav godkänd kostnad för gödselvårdsanläggning och mjölkrum. Stödgivningen börbegränsas till företag som efter genomförd investering beräknas kunna uppnå enårlig mjölkproduktion av . Vidare bör krävas attinvesteringsåtgärden är nödvändig för fortsatt mjölkproduktion vid företagetoch att åtgärden får en positiv effekt på brukarens försörjningsmöjligheter.Även i övrigt bör för stödgivningen gälla de vUlkor som lantbraksstyrelsenföreslagit. Såsomlantbruksstyrelsen och flera remissinstanser framhållit får det föreslagnastödet inte bli ett hinder för rationaliseringsverksamheten inom jordbraket.Stödet bör därför begränsas tiU tiden och tUlämpasendast i de delar av landet som inte omfattas av bestämmelserna omrationaliseringsstöd tiU vissa jordbrak. Bidragen bör bekostas från anslagetBidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. De kreditgarantiramar som ställstill förfogande för jordbrukets rationalisering bör få disponeras för destatliga lånegarantiema. 1972: 79 29 Jagövergår härefter till frågan om statsbidrag till mUjövårdande åtgärder inomjordbruks- och trädgårdsföretag. Bestämmelsema om statligt finansieringsstödtill jordbrakets rationalisering innebär att innehavare av jordbruksföretagsom ålagts att utföra anläggning för att tillvarata gödsel eller avloppsvattenkan erhålla statiig lånegaranti härför om så bedöms erforderligt. Härutöver kani vissa fall enligt gällande bestämmelser utgå statsbidrag. utgårstatsbidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin. I prop.1972: 1 (bU. 11 s. 144) har bidragsområdet utsträckts att även omfatta buUerreducerandeåtgärder. Jag finner det skäligt att statsbidrag utgår tUl befintligajordbraks- och trädgårdsföretag som vidtar motsvarande mUjövårdande åtgärder.Statsbidrag bör utgå med högst 25 "lo av godkänd kostnad. Som vUlkor förbidrag bör gälla att vederbörande myndighet funnit åtgärden nödvändig ur miljövårdssynpunktsamt att stödet inte motverkar rationaliseringsverksamheten inom jordbruket.Beviljas statligt bidrag i annan ordning till detta slag av investering, börgivetvis här aktuellt bidrag anpassas därefter. Prövningen av ansökningarom bidrag bör ankomma på lantbraks-nämnderaa. Samråd bör därvid ske medlänsstyrelserna. Statsbidrag bör liksom bidraget till industriföretag utgåunder en begränsad tidsperiod. Jag förordar att bestäms attomfatta de närmast följande fem budgetåren. Det ankommer på Kungl. Maj:t attutfärda närmare föreskrifter i denna fråga. har anhåUit om att få bli representerad i styrelsen för SMAK. Lantbraksstyrelsenhar tUlstyrkt att förbundet blir representerat i styrelsen för SMAK med enledamot. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att besluta i denna fråga. Istatsverkspropositionen för /73 (prop. 1972: 1 bU. 11 s. 38) harKungl. Maj:t föreslagit att till Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område anvisa ett förslagsanslag av . Jag har ingenerinran mot att jordbraksnämnden, liksom under innevarande budgetår, får ta ianspråk . för undersökning av fodersädsskörd. Beloppet kanliksom innevarande budgetår belasta nämnda anslag vilket även i övrigt bör fåanvändas för samma ändamål som för innevarande budgetår. Jag biträder lantbraksstyrelsensförslag att ramen för statsbidrag till jordbrakets rationalisering börfastställas till 20 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn till den ökade bidragsgivningsom ett stöd till mjölkföretag med begränsade utvecklingsmöjligheter och bidragtUl miljövårdande åtgärder inom jordbraket kan komma att innebära. Liksomlantbruksstyrelsen räknar jag med att av bidragsramen skall 10 milj. kr. användasför yttre rationalisering och 10 milj. kr. för inre rationalisering. 1972: 79 30 Förutbetalningar från anslaget Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m.beräknar jag 19 milj. kr. Anslaget bör därför tas upp med detta belopp. Avanslaget bör få tas i anspråk medel för specieUa ändamål i samma utsträckningsom under innevarande budgetår. Statsbidrag tUl miljövårdande åtgärder vidträdgårdsföretag bör få bestridas från anslaget Bidrag tiU trädgårdsnäringens rationahseringm. Underåberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. 1)medge att Kungl. Maj:t eller,efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbraksnämnd får vidta de åtgärdersom behövs för att genomföra regleringen av priser m.m. på vissa jordbraksprodukterunder /73, 2)godkänna vad jag i detföregående förordat i fråga om användningen av införselavgiftsmedel, sominflyter eller har influtit under /73 eller tidigareregleringsår, och av andra i samband med jordbruksregleringen under sammaregleringsår influtna eller inflytande avgiftsmedel, 3)godkänna vad jag förordat ifråga om stöd tUl mjölkproduktion vid jordbruksföretag med begränsadeutvecklingsmöjligheter, 4)godkänna vad jag förordat ifråga om statsbidrag tiU miljövårdande åtgärder inom jordbraks- ochträdgårdsföretag, 5)medge att imder budgetåret1972/73 statsbidrag beviljas tiU jordbrakets rationahsering, m. m. intUl ett bdoppav , 6)tUl Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 1 972 7201 91