prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Knngl.Maj:ts proposition angående komplettering av riksstatsförslaget för budgetåret1972/73, m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen behandlas den ekonomiska politiken mot bakgmnd av densamhällsekonomiska utvecklingen. Detförslag till riksstat för /73 som lades fram i åretsstatsverksproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffadeförändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I sambanddärmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår. Denna ger vid handen att totalbudgetunderskottet skulle bli endastobetydligt större än det som angavs i statsverkspropositionen. För budgetåret1972/73 beräknades i statsverkspropositionen ett underskott på ca 3 280 milj.kr. De nya beräkningarna leder till ett underskott på ca 3 630 milj. kr. Isärskilda bilagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för ochen långtidsbudget för budgetåren 1972/731976/77. 1 1972.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anför efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter. Jaganhåller nu att få anmäla en reviderad finansplan och till komplettering avriksstatsförslaget för nästa budgetår underställa Kungl. Maj:ts prövning enförnyad beräkning av statsinkomsterna m. m. samt ett slutligt förslag tillinvesteringsplan för /73 och vissa andra frågor som sammanhängerdärmed. Denekonomiska tillväxten i uppgick till 3,1 »/o, vilket varnästan mindre än . Tillväxten sjönk sålunda iflertalet västeuropeiska länder. Även i Japan sjönk tillväxten betydligt medanden ökade väsentligt i och . För hela OECD-områdetökade den totala produktionen med 3,4 "/o . Trots den relativtdämpade ekonomiska tillväxten fortsatte konsumentpriserna att stiga snabbt iOECD-länderna även . Världshandelnhade en låg ökningstakt . I volym blev tillväxten endast 5 "/o,vilket är ungefär hälften av den årliga ökningen under de två närmastföregående åren. Beträffandeutvecklingen i de för svensk ekonomi mest betydelsefulla ländernasynes den brittiska ekonomin komma att uppvisa en högre tillväxttakt än under1971. Visserligen har den långvariga strejken inom kolindustrin negativt påverkat industriproduktionen, men detta torde inte fånågra mer påtagliga Prop.1972: 90 3 effekter på produktionsutvecklingen .. Destimulansåtgärder som vidtagits bör förstärka den uppgång i den ekonomiskaaktiviteten, som inleddes . Det är i första handden privata konsumtionen som kan bli den främsta efterfrågefaktorn. 1 har en dämpning av den ekonomiska tillväxteninträtt under den senare delen av 1971. Man har därför vidtagit åtgärder föratt motverka dessa tendenser. Den privata konsumtionen väntas därigenom öka ien icke oväsentlig omfattning och investeringsverksamheten förutses få enoförändrad ökningstakt. Den ekonomiska aktiviteten synes kunna ligga kvar på enför hög nivå även , även om tillväxten dämpas någotjämfört med . I finansplanen framhölls att bedömningen av den västtyskakonjunkturutvecklingen var osäker. Bättre grund finns dock nu för att räknamed en uppgång av konjunkturen under slutet av året. idecember 1971 har gett företagen ett säkrare underlag för planeringen. inom metallindustrin, som blivit normerande för andra avtal,har även en fastare bas erhållits för bedömningen av kostnadsutvecklingen.Detta har medfört att stämningen inom näringslivet förbättrats. Det är därförtveksamt om de tyska myndigheterna avser vidta ytterligare stimulansåtgärderutöver den redan beslutade återbetalningen av den s. k. extraskatten. Det är iförsta hand den privata konsumtionen som väntas öka medan i ett första skede deprivata investeringarna beräknas ligga på oförändrad nivå. Efterhand bör dockkonsumtionsökningen och andra expansiva sektorer i den västtyska ekonominpåverka investeringsverksamheten inom näringslivet och ett expansivt skedeinledas under andra delen av 1972. Den ekonomiska utvecklingen i och under 1972beräknas innebära att tillväxttakten blir ungefär densamma som under fjolåret.Det är främst investeringssidan som utgör det expansiva inslaget. Importenväntas inte öka i någon större omfattning. I väntas genom framför allten ökad efterfrågan från den offentliga sektorn en ökad tillväxttakt efterfjolårets stagnation. 1 fortsätter den ekonomiskaåterhämtningen och tillväxten kan bli betydligt större under innevarande år änunder 1971. De expansiva inslagen i den amerikanska ekonomin har förstärkts ochfrågan är nu närmast vilken styrka återhämtningen skall uppnå. Åtgärderna föratt öka tillväxten i ekonomin och minska den höga arbetslösheten är främstinriktade på en stimulans av konsumtionen, men torde också medföra en avsevärdökning av investeringsverksamheten. I har industriinvesteringarna under 1960-taletssenare del varit den starkaste efterfrågefaktorn i en osedvanligt kraftigekonomisk tillväxt. Med de ogynnsammare utsikterna på exportmarknaderna väntasindustriinvesteringarna inte expandera i samma takt . Även om den japanskakonkurrenskraften torde vara betydande också Prop.1972: 90 4 efter revalveringen förefaller det inte troligt att enlika snabb ökning av exporten som tidigare kan vidmakthållas. Den ekonomiskatillväxten torde bli ungefär av samma omfattning som under fjolåret.Genom en återhämtning av den inhemska efterfrågan kan man nämligen räkna med enomsvängning till högre tillväxttakt i slutet av detta år. För OECD-området som helhet fömtses den ekonomiska utvecklingstaktentillta i styrka under loppet av 1972. Förbättringen beräknas ske främst iFörenta staterna och . kan man vänta att ävenVästeuropa går in i ett skede med ökande ekonomisk aktivitet. Därmed uppnås enpåtaglig förbättring i den internationella konjunkturen. Utvecklingen undersenare månader ger också stöd för en sådan bedömning. Världshandelnkan förutses öka med ungefär 6 "/o i volym . Den dämpning av deinhemska pris- och kostnadsstegringarna som väntas i de västeuropeiskaekonomierna bör även komma till uttryck i de internationella handelspriserna. Valutauppgörelseni innebar, som jag underströk i finansplanen, att förutsättningarskapats för en fortsatt snabb tillväxt av världshandeln. Det stod från börjanklart att överenskommelsen inte skulle ge stora avläsbara effekterpå handelsbalanserna. Det önskade resultatet av uppgörelsen motverkas till enbörjan genom den effekt de nya kurserna får på ländernas handelspriser. Envolymökning av exporten från ett land, som skrivit ned värdet av sin valuta,måste därför nå en viss storlek innan handelsbalansen förändras i positiv riktning.Volymmässiga förskjutningar i utrikeshandeln tar emellertid betydande tid. Detär med hänsyn till dessa förhållanden naturligt att någon positiv förändringännu inte kunnat avläsas i handelsbalans. Det har beräknatsatt måste förflyta, innan en kraftigare omsvängning kommer till stånd. Delvis pågrund av orealistiska förväntningar om den snabbhet med vilken förändringar ihandelsbalansen kunde ske, uppstod en viss oro på valutamarknaderna någon tidefter valutauppgörelsen. Denna oro hade dock även sin grund i att den väntadeåterströmningen av dollar till inte kommit till stånd i merbetydande omfattning. Förutsättningarna för en sådan återströmning har dockförbättrats genom att räntorna på korta lån i Förentastaterna och har utjämnats. Detta i förening med atthandelseffekterna av kursförändringarna efter hand gör sig gällande bör verkautjämnande på nyckelländernas valutaställningar och sålunda bidra till lugnareförhållanden på valutamarknaden. EEC-länderna återupptog efter valutaöverenskommelsen iWashington 1971 överläggningarna rörande utformningen av samarbetet på valutaområdet.I detta arbete har även och samt Storbritan- 1972: 90 5 Med verkan från beslöt dessa tio länder attinbördes begränsa fluktuationsmarginalerna mellan sina valutor till högst 2,25"/o- De interventioner från centralbankernas sida som kan krävas för attvalutakurserna skall hålla sig inom de överenskomna marginalerna, skall ske ide deltagande ländernas valutor. Den träffade valutapolitiska överenskommelsen,som innebär minskade svängningar i de deltagande ländernas valutakurser, börbidra till ökad stabilitet inom det internationella betalningssystemet. Denekonomiska utvecklingen i präglades av en oväntat starkavmattning av den inhemska efterfrågan. Exporten ökade visserligen menexportmöjligheterna hämmades av den internationella konjunkturdämpningen.Följden härav blev att den totala produktionen stagnerade och arbetslöshetenökade. Ett positivt inslag i bilden var en betydande förstärkning avbytesbalansen. Deuppgifter som föreligger om utvecklingen överensstämmer i alltväsentligt med de preliminära kalkyler som redovisades i finansplanen. Dentotala produktionen beräknas sålunda volymmässigt inte nämnvärt haöverstigit nivå. Detsamma gäller för industriproduktionen. Dåsamtidigt sysselsättningsvolymen i timmar räknat minskade med 1,6 »/o varuppgången i produktiviteten inom samhällsekonomin ovanligt svag och stannade viddrygt 2 »/o. Deninhemska efterfrågan minskade totalt med ca 2 »/o. En kraftig nedgång ilagerinvesteringarna svarade för huvudparten av detta efter-frågebortfall. Ävenbortsett från lagerförändringarna sjönk emellertid efterfrågan något. Påtagligaminskningar av såväl investeringarna som den privata konsumtionenneutraliserades därvid i stort sett av en ökad offentlig konsumtion. Hushållensrealinkomster beräknas trots den svaga produktionsökningen ha stigit med drygt2,5 "/o. Konsumtionsvolymen minskade emellertid med 1 "/o mot baraett par tiondelar enligt de preliminära kalkylerna, varvid nedgången varsärskilt kraftig för varaktiga varor. Hushållens sparande ökade mycketkraftigt. Sparandets andel av de disponibla inkomsterna fördubblades och uppgicktill ca 6,5 "/o. Konsumtionsminskningen kan huvudsakligen hänföras tillde första månaderna . började konsumtionenåterigen att öka som sparkvoten minskade något. Nedgångeni lagerinvesteringarna var som nämnts betydande. I fasta priser minskadehandelns lagerhållning medan industrins råvarulager och varor i arbete varungefär oförändrade. Industrins lager av färdigvaror ökade däremot kraftigt. Ävende fasta investeringarna minskade påtagligt eller med ca 2,5 "/o. -11,2 -3,5 -0,1 10,'l Byggnadsinvesteringarnasjönk med ca 5 "/o, medan investeringarna i maskiner ökade med ca 1"/o. Bostadsbyggandet beräknas ha minskat med inemot 4,5 "/o tillföljd av låg igångsättning och början av 1971. Än kraftigareblev emellertid nedgången för de kommunala investeringarna. Den preliminärtberäknade minskningen med ca 11 "/o bekräftas av de reviderade kalkylerna.Även investeringar verkställda av statliga myndigheter och affärsverk anges nuha minskat något trots de påslag som gjordes i konjunkturstimulerande syfte.För näringslivets investeringar blev utfallet något lägre än tidigare beräknatoch uppgången stannade vid ca 2,5 "/o. Inom den egentliga industrin ökadeinvesteringarna med 3 "/o. Näringslivets kraftigt ökade upplåning påkreditmarknaden synes mot denna bakgrund i stor utsträckning ha använts för attförstärka likviditeten. Utgångsläget för en förnyad investeringsexpansion kandärför bedömas som gynnsamt. Denenda efterfrågekomponent som bidrog till att hålla uppe den totala efterfråganvar, bortsett från exporten, den offentliga konsumtionen. Den statligakonsumtionen, i vilken ingår vissa konjunkturstödjan-de aktiviteter, bibehöllsvid en tillväxttakt av ca 4,5 "/o medan den kommunala konsumtionen ökadenågot långsammare. Takteni prisstegringarna dämpades påtagligt . Bortsett från förändringar ide indirekta skatterna stannade uppgången i konsumentpriserna under loppet avåret vid 4,3 »/o att jämföra med 5,5 »/o . Vid en internationelljämförelse framstår denna stegrings- Prop.1972: 90 7 Även ökningen av industriarbetarnas timförtjänster med 10 ä 11 »/o varklart lägre än genomsnittet för vilket medverkade till en gynnsamkostnadsutveckling. Avmattningeni konjunkturen hade påtagliga återverkningar på arbetsmarknaden. Efterfråganpå arbetskraft minskade och arbetslösheten ökade. Den registrerade ökningen iarbetslösheten får dock inte undanskymma det förhållandet att antaletsysselsatta på arbetsmarknaden ökade något . Det var därvid främstgifta kvinnor som i ökad utsträckning kunde beredas sysselsättning påarbetsmarknaden. Det bör också understrykas att den stigande ambitionsnivån ipolitiken för full sysselsättning leder till en registrering i statistiken avett ökande antal arbetssökande. Efterhand som arbetsmarknadsläget försvagades vidtog regeringen åtgärder inriktadepå att skapa fler arbetstillfällen. Som följd härav stabiliserades läget påarbetsmarknaden . Bortsett från säsongvariationerbörjade antalet lediga platser att öka och arbetslösheten att minskai november. Ettpositivt inslag i den ekonomiska utvecklingen var den betydandeförstärkning av utrikesbalansen som ägde rum. Exporten Ökade i volym med 5"/o. Denna uppgång var dock väsentligt svagare än , vilketfrämst berodde på försämrade avsättningsmöjligheter för råvaror ochstapelvaror i samband med lageranpassning i av-nämarländerna. Även exporten avverkstadsprodukter försvagades successivt. Mellan första och andra halvåretminskade den totala exportvolymen något. kom dock en vissåterhämtning till synes. Enkonsekvens av den svaga efterfrågeutvecklingen inom landet, främst beträffandeprivat konsumtion och lagerinvesteringar, blev att importen minskade med 5,5"/o i volym. Bytesbalans - 1 075 Valutareservens förändring 1 850 Utvecklingenav export och import inberäknat prisförändringarna ledde till en kraftigomsvängning av handelsbalansen från ett underskott med nära . 1970till ett överskott med nära . 1972: 90 8 1971.Nettot av övriga löpande transaktioner med utlandet fortsatte däremot attförsämras. Förstärkningen av bytesbalansen blev likväl så stor som ca 2,5miljarder kr. Bytesbalansen gav därmed ettöverskott, nämligen med drygt 900 milj. kr. Kapitaltransaktionernamed utlandet resulterade i ett positivt netto med ca 100 milj. kr. att jämföramed ca . Denna omsvängning förklaras i huvudsak avutvecklingen av vissa privata kapitaltransaktioner, bl. a. varvensexportkrediter. Betalningarnatill och från utlandet resulterade i att valutareserven ökade med drygt 1,2miljarder kr. Motbakgrund av konjunkturutvecklingen inriktades den ekonomiskapolitiken på att med arbetsmarknadspolitikens olika medel samt med snabbtverkande åtgärder av olika slag skapa fler arbetstillfällen. En riktpunkthärvid var att åtgärderna också skulle ligga i linje med de mera långsiktigamålen för politiken. Vissaeffekter av de omfattande konjunkturstödjande insatserna blev märkbara motslutet av 1971. Investeringsverksamheten började öka under fjärde kvartalet.Detta gällde främst industriinvesteringarna och de statliga affärsverkensinvesteringar i maskiner och transportmedel. En uppgång noterades också för denprivata konsumtionen. Även för exporten och industriproduktionen innebar fjärdekvartalet en något mera positiv förändring än de närmast föregående kvartalen.För exportens del gällde uppgången främst skogsindustriprodukter samtverkstadsprodukter och s. k. övriga varor. Dessa förändringar återverkade påarbetsmarknaden, där en stabilisering inträdde . Ivissa hänseenden innebar den ekonomiska utvecklingen onormalaförändringar som är svåra att entydigt tolka. Detta gäller främst hushållenssparande och produktivitetsutvecklingen. Den nedåtriktadetendensen för sparandet bröts sålunda då en plötslig,stark uppgång ägde rum. noterades därefter en endastobetydlig nedgång i sparandet. Vid en konjunkturnedgång bmkar takten iproduktivitetens tillväxt dämpas men dämpningen 1971 var enligt nu tillgängligauppgifter betydligt starkare än normalt. Vissa omständigheter tyder på att demarkanta förändringarna i fråga om såväl sparandets somproduktivitetens utveckling till stor del kan återföras på speciellaförhållanden och att därför en viss återgång till ett mera normalt mönster kanväntas . Den bedömning som härvidlag kan göras är givetvis av stor betydelseför prognoserna för såväl den privata konsumtionens tillväxt som förutvecklingen på arbetsmarknaden. Prop.1972: 90 9 Konjunktureroch ekonomisk politik 1972 Inledning Ifinansplanen angav jag riktpunkten för den ekonomiska politiken varaatt åstadkomma en balanserad ekonomisk expansion, som förenar kraven på fullsysselsättning, rimlig prisstabilitet och extern balans. Jag underströk att ensådan ekonomisk politik erbjuder de bästa förutsättningarna för jämnareinkomstfördelning, fortsatt aktiv reformpolitik och bibehållen yttrehandlingsfrihet. Ifråga om konjunkturutvecklingen redovisade jag en bedömning som innebar att deninternationella konjunkturen kommer att vändas uppåt i varje fall under senaredelen av 1972. Utvecklingen i vårt land förutsågs bl. a. som en följd av denförda ekonomiska politiken bli uppåt-riktad under den första delen av 1972. Stimulanspolitikenseffekter inom främst investeringsområdet bedömdes redan då förstärkas av en uppgångav den privata konsumtionen. Expansionen förutsågs efter hand byggas på av deninternationella konjunkturuppgången, vilken kunde beräknas få en mera markeradeffekt . För att åstadkomma en balanserad utvecklingunder nästa budgetår, utformades budgetförslaget med sikte på att nå enåtstramning av finanspolitiken. Somframgått av min tidigare redovisning rörande den internationellakonjunkturutvecklingen, har sannolikheten av ett påtagligt internationelltuppsving ökat. Sålunda förväntasinvesteringarna, som stagnerade eller gick tillbaka i fleraländer i , svänga uppåt . För den svenskaekonomin visar de uppskattningar som kan göras på gmndval av bättreklarlagda tendenser, att bedömningen inte kan betraktas somalltför optimistisk. Utvecklingen inom olika sektorer under årets förstamånader har sålunda i huvudsak motsvarat de bedömningar som lades fram ifinansplanen. Läget på arbetsmarknaden har visat tecken till en gradvisförbättring. Framför allt gäller detta efterfrågan på arbetskraft, som medbeaktande av säsongvariationer haft en stigande tendens. På samma sätt harkunnat iakttas att arbetslösheten, som bromsades upp ,fortsatt att minska . Störst har nedgången iarbetslöshet varit inom byggnadsbranschen. Underdet gångna året stod strävandena att upprätthålla full sysselsättning icentrum för åtgärderna på den ekonomiska politikens område. Som jag tidigareunderstrukit, utformades de kortsiktigt betingade stödåtgärderna härvidmedvetet för att även på trygga sysselsättningen. Tyngdpunkten ipolitiken låg på stimulans av investeringsverksamheten samt på en utbyggnad avresurserna för utbildning och om- 1972: 90 10 skolning.Den starka satsningen på arbetsmarknadspolitiska medel har skapat en betydandesysselsättning för arbetskraft som snabbt kan tas i anspråk vid en växandeefterfrågan i ekonomin. En annan väsentlig utgångspunkt vid valet avstimulansåtgärder var kravet att de resurser som sattes in snabbt skall kunnaomfördelas när konjunkturen åter börjar förbättras. Inriktningen av denekonomiska politiken kommer härigenom att underlättamöjligheterna att klara den förväntade konjunkturuppgången med bevaradsamhällsekonomisk stabilitet. Erfarenheterfrån tidigare konjunkturuppgångar har lärt oss att ett omslag i den ekonomiskaaktiviteten kan komma mycket snabbt och att en konjunkturuppgång kan blihäftig. Kraven på den ekonomiska politiken är inte minst med hänsyn härtillstora när det gäller att noggrant bevaka varje tendens till rubbning av densamhällsekonomiska balansen. Det inhemska efterfrågetrycket måste hållas underkontroll för att undvika omslag från balans till överhettning. Särskilt viktigtär det att den omläggning av den ekonomiska politiken, som i ett sådant lägekan bli erforderlig, vidtas . Angelägenheten av att så sker och attöverslag i samhällsekonomin med åtföljande inflationistisk utveckling härigenomundviks betingas av hänsynen både till den inre och yttre balansen isamhällsekonomin. En rimlig pris- och kostnadsstabilitet är en nödvändigbetingelse för att de fördelningspolitiska strävandena skall kunnaförverkligas. Även för bevarandet av den svenska ekonomins styrka gentemotomvärlden är denna stabilitet nödvändig. Kravetpå yttre jämvikt har en avgörande betydelse för utformningen avstabiliseringspolitiken. Målet att uppnå och vidmakthålla balans i de utrikesbetalningarna kräver växande ekonomisk-politiska insatser. Detta sammanhängerfrämst med de år stigande utgifterna för vårt bistånd tillutvecklingsländerna samt med den mycket kraftigt ökande utlandsturismen. Ävenunderskottet för övriga tjänster, såsom provisioner, licensavgifter m. m., harökat . Tjänste- och transfereringsbalansen, som så sent som 1968var positiv, beräknas ge ett underskott på . En utredningsom belyser de krav på valutaområdet som ställs från utvecklingsbiståndet harnyligen redovisats. För att kompensera de valutaanspråk dessa aktiviteter ställer,måste vår export öka snabbare än den eljest behövt, eller importen dämpas.Detta kan endast realiseras genom en av den ekonomiska politiken understöddomfördelning av våra produktionsresurser till exportnäringarna och denimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrin eller genom begränsning av deninhemska efterfrågan med åtföljande dämpning av importen. Förbättringeni fjol av bytesbalansen blev ännu något starkare än som beräknades ifinansplanen. Bytesbalansens överskott uppgick till drygt 900 milj. kr., attjämföra med ett underskott på . innan.Denna omsvängning hänförde sig helt till förändringen i handelsbalansen, varsutveckling var starkt konjunkturmässigt betingad. Importen minskade till följdav den låga inhemska efterfrågan. begränsades exportens ökning underinverkan av nedgången i efterfrågan i flera av våra viktigaste avnämarländer.Exportens ökningstakt uppgick till endast hälften av . Utvecklingen av denexterna balansen var exceptionell, och kan inte, som jag tidigarekraftigt understrukit, tolkas så att vi uppnått en på lång sikt betryggandeutrjkesbalans. Den konjunkturuppgång som förväntas både här hemma och iutlandet kommer också att leda till en försvagning av vår utrikesbalans.Samtidigt som den trendmässiga försämringen av tjänste- ochtransfereringsposterna fortsätter, sker en försvagning av handelsbalansen.Importvolymen beräknas stiga i ungefär samma takt som exportvolymen, ellermed knappt 6 "/o jämfört med drygt 5 "/o för exporten. Atthandelsbalansens saldo utvecklats negativt trots denna nära överensstämmelse iimport- och exportutvecklingen, beror på en antagen försämring ibytesförhållandet. Genom växelkursförändringarna kan den svenskakronan uppskattas ha devalverats med en procent i förhållande tillgenomsnittet av övriga industriländers valutor. Detta förhållande samt sänktapriser på massa, papper och vissa andra exportvaror, leder till attimportpriserna väntas stiga något snabbare än exportpriserna. Tillväxtenav exporten väntas accelerera under loppet av året. Under andra halvåretförutses sålunda exporten volymmässigt komma att öka med omkring 10 »/o iårstakt. Detta avspeglar bedömningen att efterfrågan på rå- och stapelvarorkommer att stiga som följd av en ökad produktion i . Även exporten avverkstadsprodukter förutses expandera . Som jag redovisade ifjolårets kompletteringsproposition i samband med ställningstagandena tilllångtidsutredningen, måste den ekonomiska politiken inriktas på att lösa delångsiktiga betalningsbalansproblemen genom en positiv förskjutning avhandelsbalansen. Strävandena att öka exporten står härvid i förgrunden.Avgörande för våra möjligheter att hävda oss i den utrikes konkurrensen ärgivetvis, som jag tidigare framhållit, att den svenska industrinskonkurrenskraft kan bibehållas och förstärkas.