prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — De verksamheter som delegationenföreslår för omlokalisering har starkt inbördes beroende eller nära anknytningtill verksamheter som flyttades ut redan i den första etappen. Med hänsynhärtill har delegatio- nen funnit att ytterligare lokaliseringsorter i principinte bör införas. Delegationen har ansett sin kunna göra undantag härifrån iendast ett fall med hänsyn till de regionalpohtiska problemen i Kalmarområdet. Störredelen av de omlokaliserade verksamheterna föreslås bli föriagda till de s. k.skogslänen. Delegationens förslag tillomlokaliseringar framgår av tabell 5:4. Där redovisas också tidigare beslut omomlokaliseringar. Tabell 5:4 Beslutad och föreslagen omlokalisering medfördelning på orter ställda (avrundat) Förslag, etapp 2, till omlok. geologiska undersökning (del av) Högskoleenheten i (teknisk utbUdning och (del av) (del av) Kammarrätten, två avdel- (del av) verket (del av) Antal anstäUda (avrundat) Beslutad Förslag, omlok. etapp 2, tUl omlok. (del av) (del av) (del av) geologiska undersökning (del av) torium 85 80 Statens väg- och trafik institut 150 (del av) 100 (del av) Statensbrandinspektion Statens brandskola Spiängämnesinspekuonen (del av) ' Enligt Kungl. Maj:ts och beslut I särskildordning. * Därav 10 925 omlokalisering och 390 nyetablering i Luleåoch . Som framgår av tabellen tillförs ca54 % (i etapp 2 ) av de omlokaliserade sysselsättningstUlfällenaskogslänen. Det kan erinras om att dessa län har något av landetsbefolkning. De sysselsätt-ningstUlfähen som omlokaliseras till övriga delar avSverige koncentreras i huvudsak till orter och regioner där särskildaregionalpolitiska insatser har ansetts motiverade. Beträffande TRU och Radiosutbildningsprogramenhet föreslår delegationen att lokaliseringsfrågan prövasav den tillkallade kommittén för den fortsatta verksamheten med radiooch televison inom utbildningsväsendet. Delegationen anser attförutsättningarna att omlokalisera publikationsverksamheten m. m. vidförsvarets centrala staber och förvaltningar samt försvarets brevskola börnärmare kartläggas i anslutning till en pågående utredning om försvaretspublikationstjänst. I anslutning till förslagen förordar delegationen även attdelar av med minst ca 60 anställda lokaliserastill i kommunblock och att luftvärnsskjutskolan ochluftvärnets kadett- och aspirantskola med sammanlagt ca 35 anställda föriäggstill . För del innebärden föreslagna omlokahseringen att expansionen avstatsförvaltningen i regionen, som har växt med i genomsnitt ca 4 %per år, kommer att dämpas. Regionen kommer dock fortfarande att vara denöverlägset största lokaliseringsorten för statsförvaltningen och en fortsattexpansion av i kvarvarande förvaltningar kan emotses. Dämpningentorde enligt delegationen få karaktär mera av minskad ökning av antaletanstäUda än av en i absoluta tal minskad sysselsättning. Delegationen beräknar attutgifterna för den nu föreslagna omlokahseringen uppgår tih ca 100 milj. kr.eUer i genomsnitt ca . Härtill kommer vissakapitalförluster som kan uppstå i enstaka fall vid utflyttning från lokaler iStockholm eller för extra avskrivning för de nya lokalerna i vissa fall.Härifrån kan å andra sidan eventueht avräknas vissa möjliga kapitalvinster. Somjämförelse till de angivna utgifterna nämner delegationen att detlokaliseringsstöd som skuUe ha utgått i form av skilda bidrag om reglerna fördessa stödformer hade tillämpats skulle uppgått tih ca 115 milj. kr. Den avdelegationen föreslagna omlokahseringen beräknas initialt öka myndigheternasdriftkostnader med ca 15 milj. kr. Denangivna kostnadsökningen kan sättas i relation till de sammanlagdadriftkostnaderna vid dessa myndigheter som f. n. uppgår tiU ca 300 milj. kr.per år. Investeringsbehovet, inkl. markförvärv, för de föreslagnaomlokaliseringarna beräknas till i storleksordningen 420 milj. kr. Huvuddelenav de angivna investeringarna kan anses ersätta investeringar som annars skullebehöva göras i . De friställda lokalerna kommer att möjliggöraen rationalisering av statens lokalinnehav i och vissfristähning av kontoriserade bostadslägenheter. Den första omlokaliseringsetappen avses enligt gällande planerskola genomföras åren 19721976. Den nu föreslagna andra etappenbör enligt delegationen i huvudsak kunna genomföras . 5.1.2 Lokalisering av mUitära fredsförband Är 1967 tillkallades en sakkunnig,försvarets fredorganisationsutredning för att utreda om ändringar ikrigsmaktens fredsorganisation. 1 direktiven angavs bl. a. att enstrukturrationahsering av krigsmaktens fredsorganisation i många fall medförömtåliga avvägningar mellan militära och allmänt samhälleliga intressen. Vidsidan av rent militära effektivitetssynpunkter borde utredningen särskUtuppmärksamma förbands- och utbildningsanstalters betydelse såväl från allmäntlokaliseringspolitiska synpunkter, som med hänsyn tih tätorters behov av markför trafik-, industri- och bostadsändamål etc. samt problemen medflygbuherstör-ningar. Vid kostnadskalkyler borde om möjligt de totalasamhällsekonomiska kostnaderna bedömas. I sex delbetänkanden (Ds Fö 1967:4,16, 1968:5, 1969:5, 1970:6 och 1971:1) har utredningen, dels lagt fram förslagom indragning av vissa flottiljadministrationer m. m., dels utrettförutsättningarna för en lokalisering av ett nytt förband till . På grundval av utredningens förslaghar beslutat att flygflottilj skah dras in m.m. (prop. 1968:109,SU 1968:124, rskr 1968:282). Vidare har beslutat att ochSvea flygkär skah läggas ner, att flygkår och flygflottiljskall ombildas till skolförband för främst bastjänst resp. strilutbildning, attSvea flygkårs uppgifter som sektorflottilj skall övertas av Västmanlandsflygflottilj, att flygkärs flygtransportdivision och flygtransportgrup-penvid flygflottilj skaU sammanföras och lokaliseras till Västmanlandsflygflottilj i eUer riU (prop. 1970:96, SU 1970:202 rskr1970:419) samt att Östgöta flygflottiljs flottiljadministration i MalmslättskaU dras in (prop. 1971:110, FöU 1971:9, rskr 1971:140). 1 en promemoria om arbetsläget m.m. inom utredningen (Ds Fö 1971:8) sammanfattar utredningen på följande sättsin grundsyn på de faktorer som påverkar utredningsarbetet. Övergången till enny och mera rationell mUitär utbildningsorganisation bör ske . Förändringar bör i första hand genomföras när omlokahsering ellernedläggning av förband bhr ofrånkomlig på grund av det civila samhäUetsutveckhng, t. ex. genom tätorters expansion eller utbyggnad av kommunikationsleder.Förändringar kan vidare behöva genomföras som följd av omstruktureringar inomkrigsorganisationen eftersom dessa direkt påverkar utbildningens inriktningoch därmed fredsorganisationens utformning. Förändringarna bör genomföras såatt erforderlig utbildningseffekt uppnås somdriftkostnaderna håUs nere. Detta mål kan enligt utredningen nås bl. a. genomatt större och färre truppförband (regementen) än tillskapas. Dettamedför indragning av vissa och utökning av andra nu existerandeförband. 1 promemorian framhåhs vidare att behovet avinvesteringar inom försvaret enligt nuvarande planer är stort. Utredningenbedömer det därför inte möjligt att inom investeringsramen för försvaretinrymma kostnader för de investeringar som föranleds enbart av att mark elleretabhssement helt eller delvis måste frånträdas för att tillgodose andrasamhällsfunktioner. 1 dessa situationer måste enligt utredningen medel anvisasvid sidan om den ordinarie medelstilldelningen till försvaret. Så har ocksåregelmässigt skett när ifrågavarande frågor har lösts, t. ex. vidutflyttningen av 1 I och 1 från . Utredningen framhåller vidare att möjligheterna attrekrytera och behålla personal är en av de viktigaste faktorerna till vilkahänsyn måste tas vid omstrukturering av fredsorganisationen, t. ex. vidnedläggning eller omlokalisering av förband. Omlokahsering av förband bördärför ske endast då detta är nödvändigt med hänsyn till bl. a. samhäUsekonomi ellersamhähsplanering eller för att nå betydande rationaliseringsvinsterinom utbildningsorganisationen. Beträffande den direkta konkurrensen om markfrämst i och omkring expansiva tätorter framhålls att erfarenheterna frånsenare år pekar mot allt större svårigheter när det gäller att anskaffanödvändig mark för olika övningsändamål. Detta beror bl. a. på att enrationellt bedriven utbildning av alltmer lättrörhga förbandsenheter tenderaratt öka behovet av övningsmark på resp. utbildningsort. 1 promemorianunderstryks vidare vikten av att det i fortsättningen i ökad utsträckningklarläggs, vilken inverkan lokahserings-och arbetsmarknadspolitiken kan få påförsvarets skilda garnisonsorter. 1 promemorian redogörs särskilt för denknapphetssituation som föreligger i fråga om mark i , ochUppsala. Enhgt utredningen torde de ställningstaganden som görs beträffande demilitära förbanden pä dessa orter kunna uppfattas som ett första steg tillfredsorganisatoriska förändringar inom ramen för en samlad långsiktig plan. När det gäller framhållerutredningen att utbildning med nuvarande inriktning vid Skånskaluftvärnsregementet (Lv 4) bör vara möjlig åtminstone . Dockifrågasätts om godtagbara utbildningsbetingelser kan säkerstäUas för Lv4 inom nuvarande område. Enhgt utredningens uppfattning är det under allaförhållanden inte framsynt att utöka regementets kontingent. I fråga om har utredningenstuderat förhållandena beträffande luftvärnsregemente (Lv 6), Luftvärnetskadett- och aspirantskola (LvKAS), Västra inskrivningscentralen (ICV) ochhehkopterdetachemen-tet ur marinen. Enligt utredningen bör som utgångspunkt förplaneringen förutsättas att Kvibergs-området, till vUket bl. a. Lv 6 ärlokaliserat, skah vara utrymt . Västra inskrivningscentralen bör flyttasfrån tiU Nya varvet medan helikopterdetachementet tills vidare bör varalokahserat tiU i avvaktan på att frågan om flygplats för aUmänflygeti bhr löst. Beträffande finnerutredningen det ofrånkomligt att det område som arméns underofficersskola (AUS)nu nyttjar kommer att behöva tas i anspråk för utbyggnad av Akademiskasjukhuset. hänsyn till den tid som krävs för att projektera ochuppföra ersättningsbyggnader för AUS liksom för andra organisationsenheter,som har lokaler inom AUS område, bör planeringen inriktas på att successivtutrymma AUS-områdets norra del . Som riktpunktför planläggningen bör gälla att flyttning av AUS genomförs under år 1977.Utredningen anser vidare när det gäller AUS framtida lokalisering att detfortfatta utredningsarbetet bör koncentreras till alternativen ,, och . Möjligheten att använda deetabhssement som (S 1) f.n. nyttjar påverkas dels avföreliggande planer på vägdragningar i anslutning till kasernområdet den s.k. Kungsängsleden - dels av frågan vUken övningsterräng som kan disponeras.Utredningen anser för sin del efter att ha gjort en avvägning mellan militäraoch civila intressen att en rationell samhällsutveckling torde kräva att storadelar av S 1 :s nuvarande mark behöver disponeras för andra ändamål än militära.Det innebär enligt utredningen att S 1 med anslutna skolor måste omlokaliseras.Som riktpunkt anges att en flyttning bör kunna genomföras omkring ochatt en omlokalisering inom i första hand bör utredas. Förslag beträffande arménsorganisationsenheter i , och m. m. väntas frånutredningen . I den proposition som låg tillgrund för bildandet av (prop. 1969:121, SU168, rskr 381) angavs som en övergripande målsättning för förvaltningsbolaget,att den statliga företagsgruppen under krav på lönsamhet borde uppnå störstamöjliga expansion. De statliga företagen borde dessutom ha ett särskilt ansvargenom att ta hänsyn till samhällsintresset vid val mellan olika produktions-och lokaliseringsalternativ. Är uppgick antalet dotterbolaginom till 31. Till gruppen räknas också de sjudotterbolag, varav fyra belagda som ingår i (Svetab). Lokaliseringen av företagsenheterna framgår av figurerna 5:1 och5:2. dotterbolagsysselsatte under ca 7 400 personer inom det inrestödområdet. Inom det allmänna stödområdet i övrigt var motsvarande siffra 6000. Det innebär att drygt 13 000 () av Statsföretagsgruppens ca 34 000anställda arbetar inom det allmänna stödområdet. Det är också i har sina stora, råvarubaserade företag, Luossavaara-KiirunavaaraAB (), AB () och ().Dessa tre bolag kommer att investera över 2miljarder kr. 1 åtskihiga fall harregionalpolitiska skäl haft starkt inflytande på etablering och lokalisering avstatliga företag. En redogörelse lämnas i det följande för de företag där dettakan anses ha varit fallet. Figur 5:1 Lokalisering av industriföretag inom , där etableringar kan anses vara föranledda avregionalpolitiska skäl. Figur 5:2 Lokalisering av industriföretag inom , där etableringen har föranletts av andra änregionalpolitiska skäl. ABSvensk Torvförädling>i Yxenhuit / W ] /" För detaljerade uppgifter om samtliga statligaföretag hänvisas till publikationerna och Statsföretags årsredovisningar. AB (). köpte staten upp krisdrabbade sågverk i föratt rädda sysselsätt- Dessa sågverk sammanfördes till ett bolag, ,. Bolaget producerar sågade trävaror, cellulosa och kemiskaprodukter, papper och wallboard. Produktionen är huvudsakligen koncentreradtill (Lövholmen) och i . hade en omsättning på583 milj. kr. Rörelseresultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 21mUj. Antal anställda var drygt 4 300. investeradeAssi i anläggningar totalt 180 milj. kr. Finansieringen har skett främst medegna medel samt till en mindre del genom ökning av långfristiga skulder. Någotägartillskott har inte skett . genomför f. n. ettinvesteringsprogram, som bl. a. innebär ökning av kapaciteten ikraftlinertiUverkningen vid Lövholmens pappersbruk i från 180 . Antalet anställda ökar härvid med ca 120. Vid cellulosafabriken iKarlsborg vidtas en omfattande modernisering för att möjliggöra fortsattdrift. Investeringsprogrammet, som beräknas vara genomfört , harkostnadsberäknats till totalt 315 milj. kr. Finansieringen sker med egna medel,lokaliseringslån, koncernbidrag samt andra krediter. NJAi bildades efter beslut av urtima riksdag. Motivet tilljärnverkets tillkomst var önskan att öka sysselsättningsmöjligheterna förbefolkningen i och trygga den inhemska försörjningen av tackjärn isamband med kriget. NJA:s produktion har vidgats från produkter medlåg förädlingsgrad till att omfatta manufakturerade produkter, av vilkafartygsprofiler intar en framträdande plats. levererade NJA stål till ett värde av 378 mUj. Trots anpassning till marknaden harföretaget uppvisat betydande förluster som till stora delar har täckts genomaktieägartillskott. påbörjades ettinvesteringsprogram, som beräknas vara genomfört . Programmet innebär enbetydande effektivisering av företagets metallurgiska produktion. a. kommerråjärnskapaciteten att bli större som råstålskapacitetenfördubblas. En fördubbling kommer också att ske av kapaciteten förmanufakturering av fartygsmaterial. Investeringsprogrammet har inklusiveökning av rörelsekapitalet med 125 milj. kr. - kostnadsberäknats till 555milj. Regeringen har beslutat lägga fram en proposition till höstriksdagen1972 om finansiell medverkan vid uppförande av ett koksverk vid NJA i Luleå.Verket kommer att svara för NJÄ:s koksförsörining. Investeringsprogrammet väntasmedföra en ökning i antalet anställda med 400 personer tiU ca 3 900. Koksverketmedför sysselsättning för ytterligare 140 personer. Lönsamheten väntas bliförbättrad och komma i nivå med vad som är normalt inom branscheni takt med att investeringarna får effekt. Uddevallavarvetövertogs av staten för att rädda sysselsättningen i UddevaUa. Samtidigtinleddes ett samarbete med . dålig lönsamhet och förlusterna har måst täckas genomaktieägartillskott från staten. Verksamheten vid varvet utvecklas emellertidmot en bättre lönsamhet och den inneliggande orderstocken beräknas geöverskott. beviljade våren 1971Statsföretag ett kapitaltillskott på 105 mUj. för nyteckning av aktier iUddevallavarvet (prop. 1971:117, NU 1971:27, rskr 1971:229). Aktiekapitalethöjdes därvid med 60 milj. kr. till 100 milj. kr. Resten av kapitaltillskottet,45 milj. kr., tillfördes reservfonden, i syfte att göra det möjligt för varvetatt täcka delar av beräknade kommande förluster fram . Ett underhösten 1970 beslutat investeringsprogram om 35 milj. kr. beräknades bh avslutatunder innevarande år. Nuvarande order medger full sysselsättning fram till år1975. har antalet anställda ökat med 100 personer till ca 3 000. beslutades attsamarbetsavtalet med skulle upphöra. Statenförvärvade i samband därmed aktier i och överlät dempå . Bolagetkom i statens ägo i samband med ()förvärv av vissa småländska järnvägsbolag. Huvudparten av SJ:s aktier 1968 till fonden för statens aktier och den I januari 1970övertog aktierna. 1 slutet av råkade KVAB i svårigheter på grundav överkapacitet inom huvudprodukten spårbunden materiel. För att upprätthållasysselsättningen gjordes flera satsningar på nya produkter. Satsningarna föratt bredda produktionen visade sig emellertid vara förlustbringande. 1 juni1971 beslöt om successiv avveckling av verksamheten. För attunderlätta omställningen för personalen har en aweck-lingsplan upprättats. Bl.a. kommer efter en överenskommelse med att uppföra enmonteringsfabrik i . Fabriken kommer är 1975 i full drift att sysselsättaca 650 personer. Sonab startade sin verksamhetår 1966 för att tillverka och sälja patentskyddade högtalarsystem. Bolaget ärsedan år 1969 helt statsägt. Sonab med dotterbolag har ca 150 anställda.Bolagets fabrik i i sysselsätter f. n. 35 personeroch beräknas ge sysselsättning åt ca 200 personer sedan nu pågående utbyggnadhar genomförts. Vid ärskiflet 1970-1971bildades av AB Eiser och . Stigtex bedriverspinnerirörelse i Stigen i . Engagemanget föranleddes av önskemål attsäkra dels sysselsättningen i , dels spinnerikapaciteten för kardgarn,när beslutade lägga ned sitt spinneri i . Ca 150personer sysselsätts vid fabriken. och Staros AB.1 februari 1971 träffade och ett avtal om attbilda två, till lika delar ägda, bolag. Det ena, ,lokaliserades till och skall tillverka plastprodukter. , lokaliserades till i ochskall bl. a. tillverka ståldörrar. Sysselsättningsskäl har varit avgörande företableringen till dessa båda orter. Bolaget i beräknas sysselsättaca 125 personer och bolaget i ca 200 personer. Produktionen i nyaanläggningar på resp. ort beräknas komma i gång . (Svetab). Svetab bildades och övertog därvid den år 1968tUlkallade industrietableringsdelegationens arbetsuppgifter. Bolaget har tihuppgift att skapa nya arbetstillfällen inom olika stödområden. Detta sker genomatt Svetab engagerar sig som ägare i nystartade företag eUer går in ibefintliga företag och medverkar till expansion. Den investeringsverksamhetsom Svetab bedriver skall vara lönsam. Underskott i samband med startandet avnya företag är emellertid oundvikliga och lönsamhetskravet måste därför ses iett mera långsiktigt perspektiv. Svetabs framtida överskott avses att användasför ytterligare investeringar i utbyggnader och nyetableringar. Tillströmningen av projekt harvarit omfattande och endast en liten del av de aktualiserade projekten harhittihs lett tih engagemang. Ett antal projekt på olika utredningsstadierbedöms successivt leda till nya engagemang. bestodSvetab-gruppen av fyra dotterbolag och tre bolag där Svetab har enminoritetsandel av aktiekapitalet. Antalet sysselsatta inom gruppen var ca 685personer, varav en betydande del i Norrlandslänen. 5.2 Påvetkan av det enskilda näringslivets lokalisering5.2.1 Industripolitiska insatser De senaste årens utbyggnad inomnärings- och industripolitiken baseras på de riktlinjer som utformades (prop. 1968:165, SU 1968:198, rskr 1968:407) för att stärka svensk industriskonkurrenskraft och att skapa möjligheter för att lösa angelägnasamhällsproblem. Därvid framhölls att en målmedveten inriktning avnäringspolitiken förutsätter en översyn och fortsatt utveckhng avhittillsvarande riktlinjer för näringspolitiken. Inom ramen för denövergripande näringspolitiken pågår f. n. en utbyggnad och effektivering avindustripolitikens olika delar. Genom en successiv förstärkning avinformationen rörande branscher och företag genom särskilda branschutredningarförbättras planeringsunderlaget. pågår en utbyggnad av samhälletsresurser för att direkt initiera och stödja en önskvärd industriell utveckling.Stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete ingår bl. a.också som ett viktigt led i närings- och industripolitiken. Branschpolitik i meningen selektivaåtgärder gentemot vissa branscher eller grupper av företag är inte någontingnytt. Som exempel kan nämnas åtgärder som har vidtagits av regionalpolitiskaskäl t. ex. selektiva frisläpp av investeringsfonder. De branschmässigaaspekterna har dock tidigare ägnats relativt litet intresse. Redan existensenav en sysselsättnings- och regionalpolitik som arbetar med selektiva åtgärdernödvändiggör formulerandet av en långsiktig branschpolitik. Ett annat motivför en sådan branschpohtik är att problem och centrala frågeställningar itämligen hög grad är branschspecifika. Problemlösningarna skiher sig oftamellan ohka branscher. Branschpolitiska åtgärder harregelmässigt regionala effekter och har ofta ett klart regionalpolitiskt syfte.1 själva verket är risker för sysselsättningssvårigheter inom särskilt utsattaregioner ofta ett av de huvudsakliga skälen tUl att branschvissa åtgärder sättsin. Beträffande utvecklingen inom olika branscher hänvisas till avsnitt 3.3.1. Åtgärder inom ramen för b r a n s c h p o 1 i t ik e n Den svenskaproduktionen av fartyg uppgår tUl av världsproduktionen och densysselsätter ca 30 000 människor, vilket motsvarar av det totalaantalet sysselsatta inom industrin. Varvsindustrins betydelse är emellertidstörre eftersom den är en utpräglad monteringsindustri med betydandeunderleveranser från övrig svensk industri. Varven beräknas indirektsysselsätta ca 15 000 anställda hos svenska underleverantörer. Varvsindustrinsexportvärde uppgick tUl inemot 2 mUjarder kr., motsvarande avden totala exporten. har vidflera tillfällen fattat beslut avsedda att främja den svenska varvsindustrin.Är 1958 ställdes vissa statliga garantier tUl förfogande för Uddevallavarvet ABoch beviljade medel för statlig teckning av aktier inämnda varv. 1965 och 1967 erhöll Uddevallavarvet kapkaltillskott förtäckande av förluster. beviljade särskilda statliga kreditgarantierför den svenska varvsindustrin första gången . Är ytteriigare statliga fartygskreditgarantier och ett särskiltforsknings- och utveckhngsstöd för varvsindustrin. Efter statlig medverkanövervanns den kris som AB råkade . På statligt initiativ har ett ökatsamarbete inletts mellan de fyra storvarven i syfte att stärka företagens konkurrenskraft,lönsamhet och utvecklingsmöjligheter. För att genomföra detta samarbete, somregleras i ett särskilt avtal, har en styrande kommitté tillsatts, i vilkeningår företrädare för staten och varvsindustrin. Ytterligare kreditgarantierhar också ställts till varvens förfogande. En garantiram på 3 900 milj. kr. beviljats för kreditgivning i samband medfartygsproduktion . TEKO-industrierna (textil- och konfektionsindustrierna) har 75 000 anställda och svarar för ca 5 %av industrins förädlingsvärde. har branscherna utsattsför kraftigt ökande importkonkurrens. Produktionen har stagnerat och enomfattande minskning i sysselsättning och nedläggning av företag har ägt rum.Karakteristisk för dessa branscher är bl. a. den starka geografiska koncentrationen,framför allt till . TEKO-industriernas problem var åren 1968-1970föremål för utredning (Ds I 1969:6, SOU 1970:59 och 60) och de slutsatser ochrekommendationer som därvid kom fram har legat till grund för detstimulansprogram som antogs av 1970 och riksdagar (prop. 1970.41,SU 1970:60 och 62, rskr 1970:164 och 166, prop. 1971:1, NU 1971:13, rskr1971:120). Programmet består av tre delar, nämligen exportstimulans i form av direkta bidrag och kreditgarantier för tröskelkostnader i samband medupparbetande av nya marknader, utbildningsinsatser för att höja branschenskunskapsnivå samt statligt stöd till konsulthjälp förorganisationsundersökningar och fusio-neringsundersökningar.