prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Skatt på malt- ochläskedrycker utgår jämlikt förordning (nr 253) med ändring den6 (nr 6) om tillverkning och beskattning av malt- ochläskedrycker. Enligt förordning (nr 249) omfattar skatten påmalt- och läskedrycker från även importerade drycker, varvidtullen på maltdrycker sänks med skattens belopp och tullen på läskedrycker, somär lika med skatten, slopas. Allt efter alkoholstyrkan indelas maltdryckerna ifyra grupper enligt följande sammanställning. Lättöl Öl typ A Öl typ B Starköl Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 61 Skatt på läskedrycker utgår med förliter. I sin förenämndaskrivelse till har i fråga om beräkningen av skall påmalt- och läskedrycker anfört följande: "Skatt på malt- ochläskedrycker inklusive utjämningsskatt inflöt under /71 med580,2 mUj. julioktober 1971 inflöt 219,4 milj. kr. mot 215,1milj. 1970, vilket innebär en ökning med 2 o/o. Den skattepliktigautlämningen av malt- och läskedrycker under de tre senastetolvmånadersperioderna har uppgått till följande kvantiteter i mUj. Tid Stark- Öl ";.:;. öl typ BJ typ A lättöl malt- drycker 19683 kv 1969 28,5 258,3 79,1 18,6 384,5 -292,4 4kv 19693kvl970 28,8 278,2 71,9 21,8 400,7 290,0 19703 kv 1971 25,6 288,9 68,8 30,0 413,3 293,7 Efter skattehöjningen påmaltdrycker har den tidigare mycket kraftigakonsumlionsökningen för mellanöl nästan avstannat. För starköl och öl typ A ärtendensen nedåtgående. I gengäld ökar del lagrade lättölet mycket starkt.Efterfrågan på läskedrycker synes vara tämligen . Antagandet attskaltehöjningen på sprit och vin skulle främja konsumtionen avstarköl och meUanöl har inte besannats. Utgår man från denskattepliktiga utlämningen i liter räknat av malt-och läskedrycker jämfört med 1970, erhålles en ökning avdäremot svarande skatteuppbörd med drygt 3 o/o. Inkomsten under /72 bör med hänsyn tiU det anförda kunna anges liU ett någotstörre belopp än inkomsten för föregående budgetår eller 590 milj. kr.Inkomsten under /73 föreslås upptagen till 600 milj. kr. ochunder /74 tUl 610 milj. GeneraltuUstyrelsen anför i sin förenämndaskrivelse följande: "Skatten på malt-och läskedrycker skiljde sig tidigare från andra punktskatter i det hänseendet,alt den omfattade endast inhemska drycker, medan importerade dryckerbelastades med tull som avpassats med hänsyn lill skatten. Denna skiUnad harutjämnats och fr. o. m. den har tullen på maltdrycker sänkts medskattens belopp och tullen på läskedrycker slopats eftersom den var lika medskatten. Följaktligen kommer denuppbörd som tar in som skatt på malt- och läskedrycker att motsvarasav en lika stor minskning i uppbörden av tull. Under budgetåren 1969/70och 1970/71 har tull för malt- och läskedrycker uppburits med respektive 47och 44 milj. kr. Enligt företagen undersökning kan den del därav som motsvarademalt- och läskedrycksskatten uppskattas till respektive 46 och 43 milj. kr.Importen av malt- Prop.1972:1 Bilagal Finansplanen 62 ochläskedrycker synes ha stagnerat. Uppbörden av skatt på malt- och läskedryckerför beräknas därför tUl omkring 45 milj. kr. för budgetår.Eftersom större delen av skatten debiteras kreditvamhavare har uppbörden underde av /72 varit obetydlig. På grand häravberäknas under /72 40 mUj. flyta in i skatt på malt- ochläskedrycker. För vart och ett av budgetåren 1972/73 och 1973/74 beräknarstyrelsen uppbörden tUl 45 mUj. De av ochgeneraltullstyrelsen gjorda beräkningarna innebär en sammanlagd inkomst påtiteln under budgetåren 1971/72 och 1972/73 med 630 milj. kr. resp. 645 milj.kr. beräknar inkomsternapå titeln skatt på malt- och läskedrycker för /72 tUl . och föreslår, all titdn för /73 uppförs med 645 000 000kr. De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanställning (mUj.kr. Budgetår 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 RUcsstat 870,0 900,0 935,0 1010,0 1116,0 Redovisat 846,5 905,0 971,0 1011,3 Elektriskkraft 207,1 216,3 230,6 255,7 Bensin och gasoP 295,4 312,6 331,2 340,9 Andra bränslen 343,1 375,3 408,3 413,9 1 Exklusive uppbörd. Allmän energiskall utgår enligtförordning (nr 262), som i sin helhet med vissa ändringaromtrycktes i förordningen (nr 350). Förordningen ändrades delsgenom förordning (nr 573) och dels senast genom förordningden (nr 251). AUmän energiskatt skall erläggas för bensin och gasol,vissa bränslen såsom kol, koks, motorbrännolja och eldningsolja samt elektriskkraft. Med bensin avses härvid samtiiga i förordningen om bensinskatt angivnaskattepliktiga varuslag och med gasol vara, för vilken skatt skall erläggasenligt förordningen om gasolskatt. Energiskatt för bensin utgår med nio öreför liter och för gasol med för liter. Skatten utgår för elektriskkraft för gatu- eller vägbelysning med för kUowattimme och för annankraft med 10 o/o av kraftens beskattningsvärde. Beskattningsvärdet är lika medsumman av de avgifter, som förbrakaren har alt erlägga för den elektriskakraften. För andra bränslen gällande skattesatserframgår av nedanstående sammanställning. Bilaga 2 inkomstberäkning 63 Stenkolsstybb samt stenkolsbriketter m. m. Motorbrännoljor,eldningsoljor och bunkeroljor, skatteklass I, samt fotogen med tiUsats sommöjliggör drift av snabb gående dieselmotor 25 » » m' Motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor,skatteklass II 16 » » » Beträffande energiskatt på bensin ochgasol gäller i fråga om skattskyldighetoch beskattningsmyndighet samma bestämmelser som för bensinskatt ochgasolskatt. övrig energiskatt redovisas av samt avgeneraltullstyrelsen beträffande skatt på bränslen som införs till riket avannan än den som är registrerad hos . I sin förenämndaskrivelse till har riksskatteverketanfört följande: "a)Energiskatt på elektrisk kraft Energiskatt på elektrisk kraft inflötunder /71 med 255,7 mUj. och julioktober1971 med 83,5 milj. kr. Den senast utförda beräkningen avuppbörden av energiskatt på elektrisk kraft under /72 slutade på325 milj. kr., vilket jämfört med närmast föregånde budgetår skulle innebära enökning med 69,3 milj. kr. eller 27 o/o. Denberäknade kraftiga ökningen motiverades framför allt av enskattesatshöjning från 7 till 10 o/o för i huvudsak annankraftförbrukning än industriell och som påverkade uppbörden endast i begränsad om fattning. Ökningen avuppbörden under innevarande budgetår t. o. m. harvarit 29 o/o således över ovannämnda prognosticerade ökning men dkraftförbmkningenökar långsammare än vad som antagits i dentidigare prognosen. Av denna anledning bör det tidigare beräknade värdetjusteras nedåt. kan prishöjningar på elenergi förväntas, mendetta torde knappast påverka uppbörden /72. En nedjustering avtidigare prognos med uppskattningsvis 5 milj. kr. bör sålunda ske. Härvid harhänsyn inte kunnat tas lill de förulskickade punktvisa nedsältningarna avskatten för industrin, då ännu inte något meddelats om omfattningen avnedsältningarna. För budgetåren 1972/73 och 1973/74 kanuppbörden beräknas öka i något snabbare takt än dkraftförbmkningen, som iCentrala Driftledningens senaste långtidsprognos 'Elkonsumtionen 19701980'antas öka med ca 8 o/o . RSV beräknar ienlighet med del anförda uppbörden till 320 milj. kr. under /72, 350 mUj. kr.under /73 och 380 mUj. under /74. b)Energiskatt på bensin och gasol /71 har influtit 340,9 milj. kr. Inkomstenav energiskatt på bensin utgör i princip 20,93 o/o av in- Frop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen komstenav bensinskatt, eftersom förhållandet mellan skatterna är 9 tUl 43 (någonenergiskatt på gasol har inte influtit juli ). Med utgångspunkt härifrån och med etttillägg av 0,4 milj. kr. för den energiskatt på lältbensin, som inlevererats avgasverk och för vilken bensinskatt inte utgår, beräknar RSV inkomsten /72 tiU 351 milj. kr. och under /73 till 361milj. samt under /74 till 372 milj. kr. c) Energiskattpå andra bränslen än bensin ochgasol Nettoinkomsten i milj. kr. under de sexsenaste budgetåren framgår av nedanstående sammanställning. (skatteklass 1) Procentuell förändring från föregående budgetär + 3,0 -f 0,8 4-4 4 -1-4,3 -1-10,0 -1-10,8 -t- 9,4 -{- 9,8 + 8,8 -t- 8,8 -16,3 + 0,1 4- 1,4 Inkomsten av energiskatt på andrabränslen än bensin och gasol påverkas kraftigt av medeltemperaturensavvikelser från del normala under en eldningssäsong. Under den senaste vinternvar medeltemperaturen i stora delar av landet betydligt över det normala,vilket förklarar den ringa uppgångenav skatteinkomsten på eldningsolja under /71. 1juli30 inflöt 154,0 milj. kr. 1971 beräknasskatteinkomsten bli ca 145 milj. kr. För tiden juni 1972torde inte böra räknas med större skatteinkomst än under motsvarande tidföregående budgetår eller 260 milj. kr. RSV:s uppbörd under /72kan således beräknas till (145 + 260 =) 405 milj. kr. Under anlagande attkonsumlionsökningen blir 3 o/o , beräknar verket skatteinkomsten /73 tiU 417 milj. kr. och under /74 till 430milj. Den sammanlagda energiskatten skuUe ienlighet med det anförda uppgå tiU (320 -f 351 + 405 =) 1 076 mUj. /72 och (350 -{- 361 -F 417 =) 1 128 milj. kr. för budgetåret1972/73 samt (380 -f 372 -\- 430 =) 1 182 milj. kr. för /74." har i sin förenämnda skrivelse tillriksrevisionsverket beräknat de inkomster som uppbärs av tUl 1 milj.kr. för vart och ett av budgetåren 1971/72 och 1972/73. De av ochgeneraltullstyrelsen gjorda beräkningarna innebär en sammanlagd inkomst påtiteln energiskatt under budgetåren 1971/72 och 1972/73 på 1 077 resp. 1129milj. beräknar inkomsternapå titeln energiskalt för /72 till . ochföreslår, alt titeln för /73 uppförs med 1 . Särskild skatt på motorbränslen De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanställning(milj. EnUgt förordning (nr21), som trädde i kraft den 7 febmari 1966, skall till staten erläggas särskildskatt på bensin, motorbrännolja och gasol. Enligt förordning den 30 oktober1970 (nr 572), som trädde i kraft , utgår skatten med 15 öreför liter för bensin, med för liter för brännolja och med förliter för gasol. Skatten, som är motiverad av detsamhällsekonomiska och statsfinansiella läget, skall till skiUnad från de s.k. automobilskattemedlen inte vara föremål för specialdestination. Skattenredovisas under tullar och acciser. I sin förenämnda skrivelse till riksrevisionsverkethar i fråga omberäkningen av särskild skatt på motorbränslen anfört följande: "Nettoinkomsten av denna skatt harunder /71 utgjort 422,3 milj. kr. Inkomsten av särskild skatt påmotorbränslen förhåller sig till inkomstenav bensinskatt som 15 till 43 (34,88 o/o) och till inkomsten av brännoljeskaltsom 13 till 31,5 (41,27 o/o). Härvid har den genomsnittliga brännoljeskaltenberäknats vara per liter. Med utgångspunkt härifrån beräknar RSVinkomsten under /72 till (584,2 -(- 156,8 =) 741 milj. kr. ochunder /73 tiU (601,7 -1-161,0 =) 763 milj. kr. samt under /74 tUl (619,1 -h 165,1=) 784 milj. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna av särskild skatt på motorbränslen för /72tiU . och föreslår, att titdnför /73 uppförs med . 5 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 66 Enligt förordning (nr170) utgår annonsskatt från den 1 juli1971. Skatten utgår på priset exklusive skatt för införandet av annonsoch utgör 6 o/o för annons i dagstidning och för annons i annan periodiskpublikation. Skattskyldig är ägaren till yrkesmässigt utgiven publikation. Redovisning av annonsskalt skall ske för bestämda redovisningsperioder,omfattande två kalendermånader. För varje publikation för vUken annonsskattredovisats återbetalar , som är beskatlningsmyndighet, till denskattskyldige så stor del av erlagd skatt för ett kalenderår som svarar mot enskattepliktig omsättning om högst 3 milj. kr. Återbetalning skerefter utgången av varje halvt kalenderår. I sin förenämnda skrivelse tUl riksrevisionsverkethar i fråga om beräkningen av annonsskatt anfört följande: "Tidningarnasannonsinkomster ökade med i genomsnitt ca 10 o/o . Under det senasteåret har emellertid en minskning skett, som främst torde hänga samman medkonjunkturnedgången. På grundval av prognoser, som gjorts avvissa större tidningar, beräknas inkomsterna enligt följande. julidecember 1971 beräknasannonsskatt inflyta med 35 mUj. Härav beräknas 16 milj. kr. Under resten av budgetåret beräknas inkomsterna tUl 23 milj.kr. Inkomsten för /72 beräknas sålunda tUl (35 16 -f 23 =) 42milj. Under /73 inflyter skattsom upplöper maj 1972april 1973. ochfebmari 1973 skall skatt restitueras för första respektive andra halvåret 1972.Inkomsten beräknas till (70 32 =) 38 milj. kr. /74 beräknas nettoinkomsten tUl 40 milj. beräknar inkomsternapå titeln annonsskalt lill . för /72 och föreslår,att titeln för /73 uppförs med . I förordning (nr 99)stadgades att investeringsavgift skulle erläggas till staten för vissabyggnadsarbeten som igångsattes . Genomförordning (nr 166) ändras den ovan nämnda tiden till attomfatta . Undertiden 1 juli31 inflöt . beräknar inkomsternapå titeln invesleringsav-gift för /72 tUl . Bilaga 2 inkomstberäkning 67 //.Uppbörd i statens verksamhet De under rubriken upptagna in-komstlitlama beräknades i riksslaten /71 till ett belopp av 877,6 milj. kr. och gav enligtbudgetredovisningen en sammanlagd nettoinkomst av 904,5 milj. kr. Hur denredovisade nettoinkomsten fördelar sig på de olika uppbördslitlarna framgår avbilaga A. Riksstaten för /72 upptarunder mbriken "Uppbörd i statens verksamhet" en sammanlagdinkomstsumma av 1 055,8 milj. kr. Beträffande samtliga de under denna rubrikupptagna inkomsttitlarna utom vatlendomstolsavgifteroch bidrag tUl kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendel m. m. harriksrevisionsverket från vederbörande myndigheter erhållit uppgifter omde belopp, med vilka inkomsterna på titlarna i fråga kan beräknas inflyta undervart och ett av budgetåren 1971/72 och1972/73. Med stöd av myndigheternas uppgifter har ,såsom framgår av bilaga B, beräknat utfallet av inkomslsumman under"Uppbörd i statens verksamhet" för /72 lUl 1 162,5milj. För /73 harriksrevisionsverket på sätt som framgår av närslutna bilaga C under dennarubrik beräknat ett sammanlagt belopp av 1 149,2 milj. kr. har vid beräkningenfunnit anledning göra särskilda uttalanden beträffande följande inkomsltitiar. Bidrag till kostnader för polis-, domstols- ochuppbördsväsendet m. m. Den1 förstatligades polisväsendet och rådhusrätterna samt uppbördsväsendet. Enligtbestämmelserna om förstatligandet skall kommunerna under enövergångsperiod av med början 1965 resp. 1967 bidra till statenskostnader för verksamheten. För /72 återstår endast bidrag föruppbördsväsendel med 4,0 milj. kr. För pensionskostnader gäller särskildabestämmelser. Kommunbidrag till statens kostnader för pensionering avförstatligad personal inom poUs-, domstols-och uppbördsväsendet m. m. (SFS 1966: 681) skall erläggas av 156 städeroch köpingar. Bidrag jämte ränta betalas antingen med hela beloppet eller med flera lika stora årligabelopp under högst fr. o. m. För såväl innevarande budgetårsom för /73 beräknas inkomsterna till 67,8 milj. kr. Från och med /71 skall påifrågavarande inkomsttitel även kostnadsbidrag lill lokalhållningen för deallmänna underrätterna redovisas. Enligt lag (nr 390) skaU stadsom vid utgången av 1970 fullgör lokalhållningsskyldighet för rådhusrätt,under Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 68 tioår fr. o. m. , betala kostnadsbidrag till staten. Bidraget skall utgå med belopp som varje årmotsvarar hälften av stadens sammanlagda kostnader för rådhusrättenslokaler . Kostnadsbidraget fastställs avbyggnadsstyrelsen, som i skrivelse till den 22 oktober 1971beräknar inkomsterna till 15,6 milj. kr. för /72 och till 7,8milj. för /73. Under /71 inflöt på titelnbidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendel m. m. 84,1milj. I riksstaten för innevarande budgetår är titeln uppförd med 77,5milj. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på denna titel till . för /72 och föreslår,aU titeln för /73 uppförs med . Bidrag tillriksförsäkringsverket och försäkringsrådet. I skrivelse till riksrevisionsverketden har beräknat inkomsterna på denna titel och därvidanfört följande: "Pådenna riksstatstitel redovisas följande inkomster: Tilläggsavgiftersom enligt 39 § lagen om yrkesskadeförsäkring uttas för bestridande av omkostnaderna förriksförsäkringsverkets och försäkringsrådets verksamhet. Vidtagen lagändring(1971: 280) medför, att för lid fr. o. m. i stället förtilläggsavgifter kommer all redovisas ersättning för förvaltningskostnaderenligt 39 och 48 §§ nämnda lag. Förvallningskostnadsersätlningen enligt 39 §kommer därvid för åren 19721974 att uppgåtUl en Ijugondedd av försäkringsavgiften på 0,30 o/o (1971:281). Ersättning frånriksförsäkringsverkets yrkesskadeförsäkringsfond för verkets bestyr medförvaltningen av fonden. Ersättningfrån trafiklivräntefond för verkels bestyr med livränlerördse enligt lagen omtrafikförsäkring å motorfordon. Ersättning tillriksförsäkringsverket för handhavandet av den friviUiga pensionsförsäkringen. De sammanlagda inkomsterna på dennainkomsttitel kan under hänsynstagande till angivna lagändringar beräknas lillföljande belopp: Under /72 11,0 mUj. 1972/73 13,0 milj. kr. 1973/74 14,0 milj. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln bidrag till och försäkringsrådet tUl11 . för /72 och föreslår, att titeln för budgetåret1972/73 uppförs med . Inkomster vidkarolinska sjukhuset. I skrivelse lill har direktionen förkaroUnska sjukhuset beräknat Bilaga 2 inkomstberäkning 69 inkomsternapå denna titel tUl 167 mUj. för /72 och tiU 162 milj. kr.för /73. Direktionen har därvid anfört bl. a. följande: "I riksstatenför /72 har som inkomster vid sjukhuset upptagits etl sammanlagt beloppav . Direktionen beräknar nu inkomsterna tUl 166 985 000 kr.Anledningen härtill är i allt väsentligt att inkomsterna från den slutna vårdenberäknas öka till följd av Kungl. Maj:ls beslut 29.12.1970 om höjning av avgiftenför sluten vård samt viss ökning av antalet patienter i sluten vård. Som direktionen framhållit ianslagsframställningen för /73bör verksamheten vid de orlopediska verkstäderna vid fömtva-randeNorrbackainstitutet fr. o. m. /73 bedrivas somuppdragsverksamhet. Direktionens hemställan därom innebär bl. a. alt frånverksamheten inflytande inkomster skall gottskrivas den för verksamhetenföreslagna särskilda anslagsposten och utnyttjas för bestridande av medverksamheten förenade utgifter. Direktionen beräknar dessa utgifter till 6milj. Detta är anledningen till att inkomsterna /73 beräknasminska." Riksrevisionsverketberäknar, under förutsättning att sjukhusets ovan nämnda hemstäUan bifaUes,inkomsterna på ifrågavarande titd till . för /72och föreslår, att titdn för /73 uppförs med . Inkomster underanslaget kostnader för viss utbildning av handikappade. Inkomsterna på denna titel äravsedda att motsvara kostnaderna för anslaget täckning av vissa kostnader förelevhemsverksamhet. Medlen under detta anslag utbetalas av somfår disponera dem för av styrelsen för vårdartjänst ombesörjdelevhemsverksamhet för handikappade barn. Kostnaderna för verksamheten skalldebiteras vederbörande landstingskommuneUer kommun som inte hör till landstingskommun. Inkomsterna i anledninghärav skall redovisas på driftbudgetens inkomstsida under särskUd inkomsttitel(rskr 1971: 129). Riksrevisionsverkelberäknar inkomsterna på titeln inkomster under anslaget kostnader för vissutbUdning av handikappade till . för /72 och föreslår att titeln, medrabriceringen ändrad lill inkomster vid vissa elevhem för handikappade uppförsmed . för /73. Inkomster tillarbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutets verksamhet. Enligtlag (nr 282) om arbetarskyddsavgift som träder i kraft skallarbetsgivare erlägga arbetarskyddsavgift med belopp som motsvarar femhundradels procent av vad arbetsgivaren utgivit som lön. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 70 tenredovisas två femtedelar på denna titel, vilka inkomster skall utgöra bidrag till statsverkets kostnader förarbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutets verksamhet.Riksförsäkringsverket har i skrivelse till den 20oktober 1971 beräknat inkomsterna på titeln tUl7,4 milj. kr. för /72 och tUl 15,8 milj. kr. för budgetåret1972/73. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln inkomster till arbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutetsverksamhet till . för /72 och föreslår att titeln /73 uppförs med . Avgifter förregistrering av motorfordon. Statsmakterna beslöt att fordonsregislreringen skulle läggasom och centraliseras till ett ADB-register. Omläggningsarbetet kommer attgenomföras successivt med början och beräknas vara helt genomförti . Omläggningen medföratt den nuvarande avgiften för registrering av motorfordon ej kommer alt uttas fr. o. m. . I ställetkommer en registeromläggningsavgift att utgå. Denna avgift ärenligt kungörelse (nr 819) . för personbU, lastbil ochbuss samt . för släpfordon, traktor och motorcykel. Avgiften kommer altuppbäras i samband med den årliga fordonsskatten.Den skall täcka dels kostnaderna för registeromläggningen, dels kostnadernaför de nya registreringsskyltar som samtliga fordon kommer all utrustas med i samband med omläggningen. Enligt vad riksrevisionsverkethar inhämtat från och bil-registernämnden avser manatt föra dessa inkomster under ifrågavarande titel. Från titelnkommer så medel alt tillföras anslaget kostnader för nytt bilregister m. m. isådan utsträckning all 18 milj. kr. motsvarande tidigare uppbörd på titeln kvarstår. kommerregisteromläggningsavgiften alt ersättas av en årlig registerhållningsavgift omca . Även denna avgift avses att uppbäras i samband med denårliga fordonsskatten. beräknar inkomsternapå titeln avgifter för registrering avmotorfordon tiU . för /72 och föreslår, atttiteln för /73 uppförs med . Iskrivelse till har generaltullstyrelsen beräknat inkomsternapå titeln fyravgifler till 60 mUj. för /72 och liU 63 milj.kr. för /73. Styrelsen har därvid anfört: Bilaga 2 inkomstberäkning 71 "Fyravgifternauppbärs av och är av tre slag 1. allmän fyravgifl 2. lokal fyravgift och 3. inrikes fyravgifl Allmän fyravgifl erläggs för fartygsom kommer från utrikes ort för alt i lämna eller hämta passagerare eller gods samt för gods som bogseras till eller från . Avgiften utgör för varje registerton av fartygets nettodräktighet och är lika över hela landet. Antalet avgiflspliktiga resor per kalenderår är begränsat tUl sju. För bogserat gods utgör avgiften per kubikmeter. Den allmänna fyravgiften ersatte fyr- ochbåkavgiften fr. o. m. den . Den nya avgiften bestämdes så att denskulle ge i stort sett samma inkomster som fyr- och båkavgiften. Denna avgiftuppgick för resa till per ton av nettodräktigheten t. o. m. 300 tonoch för varje ton dämtöver. Vidare var antalet avgiftspliktiga resorbegränsat till sex per kalenderår. Det nya avgiftssystemet medför att uppbördeni viss utsträckning förskjuts . Vid inkomstberäkningen bör hänsyn tas tUlatt uppbördsförfarandet i ändrats. I fråga om fyr- och båkavgiftenförekom ej någon kredit och således praktiskt taget ej någon förskjutning avdebiteringar eller balans av oinfluten debiterad uppbörd. Beträffandefyravgifterna får det centraliserade uppbördsförfarandet tillämpas, vilket bl.a. innebär att en betydande del av fyravgifterna erläggs av kreditvaruhavare,för vilka tiden från klarering till betalning uppgår . Under /71 varnettouppbörden av fyr- och båkavgift 20,7 mUj. och av allmän fyravgift 21,4milj. eller sammanlagt 42,1 milj. kr. Härtill kommer den uppbörd av allmänfyravgift som på gmnd av det nya uppbördsförfarandet ej hann flyta in under budgetåretför fartyg, som före den hade kommit in till svensk hamn,uppskattningsvis 2,5 milj. kr. Vidare skulle om allmän fyravgift utgått det nyaavgiftssystemet medfört en in-komslförskjutning till andra halvåret 1970som kan uppskattas till omkring 1,6 milj. kr. Vid beräkningen av inkomsternaunder de närmast följande budgetåren bör därför etl belopp av (42,1 -t- 2,5-t- 1,6) 46 milj. kr. las lill utgångspunkt. Det ankomna tonnaget ökade underbudgetåren 1969/70 och 1970/ 71 medrespektive 10 och 6 o/o.