prop · FV03115 · 1972-12-31 00:00:00 — Även i pekar på detbetungande administrativa förfarande som skulle bli följden om fordonsägarnaskulle få ersättning för sina kostnader för räknarna. Andra remissinstanser hävdar, attersättning skall utgå av allmänna medel för kostnaderna för räknare ochmontering av dessa eller i vart fall att fordonsägarna inte direkt skall ståför kostnaderna. Till dessa remissinstanser hör domänverket. och bilindustri och bilgrossistförening samthandelskammare, åkeriföreningar m. fl. som yttrat sig till remissinstanserna.Svenska taxiförbundet hävdar bl. a. att den statistik som branschen har behovav, har den redan nu varför räknarapparaluren inle ger branschen några fördelarfrån denna synpunkt. a. att ägare avfordon på vilka räknare monteras före bör erhålla ersättningav staten för sina koslnader. Särskill pekas på de koslnader och förlusler somuppkommer vid montering och under den försia driftstiden, vilka kostnader ochförluster ej drabbar ägare lill fordon, som redan vid inköpet är försedda medkilometerräknare. Institutet erinrar om att 550 milj. kr. avautomobilskattemedlen f. n. ej utnyttjas och anser det rimligt att kosnademaför kilometerräknarna bestrids av dessa inte utnyttjade medel. i och anför att den avsedda användningen av kilometerräknare som hjälpmedel vid beskattningen tordevara av ringa styrka som grund för ersättningskrav från ägare till nya fordon,bl. a. enär kostnaderna för montering i nya fordon vid dessas tillverkningeller leverans beräknas bli ganska måttiiga. Montering av kilometerräknare iäldre fordon torde däremot bli förhållandevis kostsam. Länsstyrelsentillstyrker därför att förslagsvis hälften av kostnaderna skall ersättas avstatsverket under t. ex. efter övergången till kilometerskatt förfordonet. I fråga om dispens från kilometerskatt för äldrefordon hävdas av i , . Skogsindustriernas samarbetsutskott och att sådan dispens bör medges för fordonens återstående livslängd.Svenska institutet och anför dock attdispensregler inte behövs om fordonsägarnas kostnader för räknarna ersätts avstatsmedel. efterlyser etl mer elastiskt ochindividuellt dispenssystem. Utredningens förslag om särskilda undantag frånskatteplikt har accepterats eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. trafikpolitiska beslut innebar bl. a. attstatsmakterna accepterade den s. k. kostnadsansvarighelsprincipen i fråga omde ekonomiska krav som borde ställas på olika trafikgrenar. Varje trafikgrenskall i princip svara för de kostnader den orsakar samhället. Inom varje trafikgrenskall dessutom varje fordon svara för de kostnader som orsakas av fordonet. Ettstrikt genomförande av kostnadsansvarighelsprincipen förutsätter att man vetvilka kostnader som orsakas och skall bäras av vägtrafiken och hur dessa skallfördelas mellan fordonen. Vägkoslnadsulredningen har till uppgift bl. a. attutreda dessa frågor. Till dess denna utredning lagt fram resultatet av sittarbete saknas tillräckligt underlag för en mera exakt bedömning av kostnademaför vägtrafiken. Trots avsaknaden av nännare uppgifter omvägkostnadernas sloriek och fördelning har kostnadsansvarighelsprincipen dockansetts böra vara vägledande för väglrafikbeskattningen. En utgångspunkt harvarit att fördelning skall ske av de nuvarande specialdestineradeautomobilskattemedlen på fordon av olika slag i enlighet med den nämndaprincipen. Förslag härom lades fram av bilskatteulredningen i dess betänkande(SOU 1969: 45) Fordonsbeskattningen. Förslaget accepterades i allt väsentiigtav statsmakterna genom riksdagsbeslut. Dettabeslut innebar i grova drag, att automobilskatten höjs för de tyngstalastbilarna och för släpvagnarna men sänks för övriga lastbilar och bussarna.Fordon av andra kategorier berörs ej av reformen. Genomförandet av reformenskulle enligt beslutet ske successivt den 1 januari 1971den 1januari 1979. Den första etappen, som innefattade av de lotalaförändringarna, genomfördes med verkan fr. o. m. . Nästaetapp om av de totala ändringarna avsågs bli genomförd den 1 januari 1973.Vid fördelningen mellan de berörda fordonen togs hänsyn bl. a. till fordonenskategori, totalvikt och axelarrangemang. Ett ytterligare steg mot en lillkostnadsansvarighelsprincipen anpassad beskattning togs genom principbeslutetav riksdag om övergång till beskattning efter tillryggalagdkörsträcka (prop. 1971: 153, SkU 1971: 67, rskr 1971: 67). Till grund för dettabeslut låg bilskaUeutred-ningens förslag i principbetänkandet (SOU 1970: 36)Kilometerbeskattning. Principbeslutet innebar, att kilometerskatt skulleinföras med verkan fr. o. m. för brännoljedrivnamotorfordon och senare för tyngre släpvagnar som dras av sådana fordon.Förslaget accepterades i allt väsentiigt av statsmakterna. Vid genomförandel av den första etappenförutsattes, att nya omständigheter kunde komma att påverka fullföljandet avreformprogrammet. Närmast avsågs därvid vägkostnadsutredningens arbete. Detta är dock som jag nämnde tidigare ännu inteavslutat. Inte heller i övrigt har tillkommit omständigheter av sådan art altmera väsentliga ändringar i reformprogrammet behöver övervägas. Jag anserdärför att den andra etappen av reformen bör genomföras planenligt. Andra elappen innebär, att verkningarna av förstaetappen förstärks, vilket betyder ökad skatt för de tyngsta lastbilarna och försläpvagnarna men i princip sänkt skall för övriga fordon som berörs avreformen. När andra etappen genomförls kommer av den totala reformen attvara genomförd. I samband med utformningen av den andra etappensskatteskalor har frågan om utfallet av den första etappen aktualiserats. Enutredning som gjorts härom visar att det för vissa fordonskategorier uppkommiteffekter som ej varit avsedda. Framförallt gäller della i fråga om bensindrivnabussar och lastbilar samt brännoljedrivna lastbilar utan anordning förpåhängsvagn och med tre eller flera axlar. Även i fråga om andra berörda fordonhar differenser uppstått men dessa är av mindre omfattning. De uppkomnaeffekterna kan i försia hand härledas till att sambandet mellan tjänslevikt ochtotalvikt förändrats mellan den tidpunkt till vilken bilskatteutredningensmaterial hänför sig och tidpunkten för omläggningen. Vidare har inverkat attstruk- turenhos fordonsbeståndet förändrats så atl fordon som skulle få skattehöjningargenom reformen ökat mer i antal än fordon som skulle få skattesänkningar. Försläpvagnarna som års reform beskattades med utgångspunkt ilotalviklen, har uppkomna differenser sin förklaring enbart i destrukturförändringar som skett av fordonsbeståndet. Den undersökning som gjorts grundar sig påexakta uppgifter om det faktiska fordonsbeståndel . Detmaterial som förehgger bör därför läggas till grund för del fortsatiareformarbetet. Jag förordar således, alt skatteskalor ulformas så allde uppkomna, ej avsedda effekterna helt elimineras med verkan fr. o. m. den 1januari 1973. I samband därmed bör viktklassernas antal minskas något genom attklasser med ungefär lika hög tilläggsskall sammanförs. Dessulom bör vissredaktionell ändring göras i tabellerna för alt dessa skall få enhetligutformning. angivna förhållanden har beaktats i författningsförslaget. Genomförandet av andra etappen aktualiserar ocksåfrågan om ändring av kungörelsen (1969: 553) om nedsättning av skatt på traktoreroch släpvagnar, m. m. Jag avser att föreslå sådana ändringar av kungörelsen somföranleds av ändringen av skatteskalorna. I detta sammanhang vill jag ta upp även en annanfråga. F. n. gäller enligt 5 § andra stycket automobilskatteförordningen, attriksrevisionsverket skall fastställa tabeller till ledning för uträknandet avskatten. I betänkandet Vägtrafikbeskattningen har bilskatleutredningen föreslagil,att skall vara central beskattningsmyndighet i fråga omfordonsskatt och kilometerskatt. I kungörelsen (1971: 321) om återbetalning avautomobilskatt för fordon som använts utom riket stadgas att riksskatteverketskall meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av kungörelsen. Jag anserdet väl befogat atl låta ta över uppgifterna i fråga omskattetabellerna. Ändring av denna innebörd ingår i författningsförslagel. Innan principbeslut om övergång till kilometerskattfattades måste det stå klart alt beskattningen kunde grundas på entillförlitlig räknarapparatur. Arbelel med utveckling av sådan apparatur hadeinitierats av bilskatteulredningen och fullföljs av KSN sedan denna nämnd inrättats.Uppdraget atl ta fram, anskaffa och leverera apparaturen har lämnats åt SU. F.n. finns en räknare, som godkänts av KSN. Denna räknare tillverkas av AB.Jag har erfarit atl även en räknare av annan tillverkning provals men ännu ejgodkänts. Mellan KSN och SU har träffats två avtal. I detförsta avtalet överenskoms bl. a. att SU t. o m. skall tillhandahållaräknare för den svenskamarknaden till visst indexreglerat pris och att staten, om 100 000 räknare pågrund av förhållanden utanför SU:s kontroll ej försäljs ,skall lösa in resterande antal upp till 100 000 räknare. I det andra avtalethar överenskommits om distribution av 100 000 räknarsatser (räknare ochfördelningsväxel). Därutöver har staten optionsrätt lill leverans avytterligare 60 000 räknarsatser. Distribution av räknarsatserna till ägare avregistrerade brännoljedrivna motorfordon skall påbörjas i slutet av innevarandeår och vara avslutad . Staten garanterar SU likvid förleverans enligt avtalet. Båda avtalen har godkänts av Kungl. Syftet bakom de nämnda avtalen är dels att säkerställaall tillräckligt antal tillförlitliga räknare finns tillgängliga när reformenträder i kraft enligt principbeslutet, dels alt möjliggöra för fordonsägare ochfabrikanter eller generalagenter att förse fordonen med räknarapparatur föreden för flertalet fordon föreskrivna årliga kontrollbesiktningen . Vidbesiktningen skall apparatur i princip vara monterad så att den kankontrolleras, plomberas och stämplas av vid besiktningslillfällel. För övergången till kilomelerbeskattning från ingångenav krävs bl. a. att fordonsägarna förklaras vara skyldiga att utrustasina brännoljedrivna fordon med godkända kilometerräknare. Maj:t börbemyndigas att meddela de föreskrifter som behövs härför. Riktpunkten bördärvid vara, att samtliga fordon som avses bli kilometerskattepliktiga fråningången av skall förses med stämplande kilometerräknare av godkänd typoch att apparaturen skall kontrolleras i samband med kontrollbesiktning avfordonen . Fordon som saknar godkänd räknarapparatur bör ejgodkännas vid besiktningen. Skall kontrollbesiklning inte ske under år 1973bör i stället särskild kontroll av apparaturen göras. Vid utformningen av nu avsedda föreskrifteraktualiseras frågan om fordon som är eUer äldreskall förses med räknarapparatur. har föreslagit, atldessa fordon skall omfattas av kilometerbeskattningen först fr. o. m. ,om de då är i bruk, och att de därför inte skulle behöva förses medräknarapparatur . De remissinstanser som behandlat denna fråga hari princip accepterat att äldre fordon undantas från kilometerbeskattning menatl detta skall gälla för fordonens återstående livslängd. Det är enligt min uppfattning väsentligt altkilometerbeskattningen införs med minsta möjliga undantag. Därmed kan manlillgodose kravet på en lika beskattning av fordon med hänsyn till derasbrukande. Skulle under en övergångstid både nuvarande skattesystem och kilometerbeskattningtillämpas parallellt för vissa fordon öppnas möjligheter att välja denskatleform som framstår som fördelaktigast i det enskilda fallet på ett sättsom kan påverka konkurrensförhållandena. Jag förordar därför all även de äldre fordonenskall omfattas av kilometerbeskattningen från ingången av . Härav följeralt även dessa fordon skall förses med räknarapparatur i den ordning som gälleri allmänhel. Fordon som uppenbariigen inte kommer atl brukas eflerkilometerskaltens införande bör dock genom elt särskill dispensförfarandekunna befrias från kravet på räknarapparatur. Man kan emellertid inte bortse från atl vissa äldrefordon som försetts med räknarapparatur kommer atl avregislreras före den 1januari 1974 eller därefter. Detta moliverar alt fordonsägare i sådanafall kompenseras helt eller delvis för kostnaderna för anskaffning ochmontering av apparaturen. Jag avser att återkomma till denna fråga i annatsammanhang. Frågan om kilomelerbeskattning av fordon som ärfritagna från skatteplikt enligt förordningen (1922: 260) om automobilskatt börbehandlas i samband med kilometerskattens materiella utformning i övrigt.Ägare av sådana fordon bör därför t. v. undantas från skyldighet atl försefordonen med räknarapparatur. Även övriga föreskrifter som kan behövas förövergången till kilometerbeskattning lorde få utfärdas av Kungl. Om del planerade systemet skall fungera smidigtförutsätts som jag nämnt tidigare att kilometerskattepliktiga fordon skall varaförsedda med stämplande kilometerräknare vid den årliga kontrollbesiktningen år1973. Med en sådan regel undviker man t. ex. de extra kostnader som en särskildinställelse för besiktning av räknaren skulle medföra. För fordon med slutsiffra 1 eller 2 iregislreringsnumret är inställelseterminen för kontrollbesiktningnovembermars resp. december april. Med hänsyn till distributionsplanen förräknarna lorde fordonsägare i många fall inte kunna få räknaren monterad förebesiktningen om denna sker . Denna olägenhet kan undanröjas omin-ställelsetermincn ändras till att omfatta tiden januariapril 1973 förifrågavarande brännoljedrivna fordon. Därvid bör förhöjd avgift förkontrollbesiktning tas ut endast om besiktningen sker ellersenare. Jag har erfarit att chefen för avser attföreslå bestänunelser av denna innebörd. har i sitt slutbetänkande föreslagitalt kostnaden för kilometerräknarapparaturen skall läggas på de enskildafordonsägarna. Som skäl härför har utredningen pekat på möjligheten att användaräknarna för insamlande av transportstalistiskt material, som bör bli tillstort gagn för åkeri- och taxinäringen. Vidare kan stämplade kort komma tillanvändning i bokföringsarbetet. Genom alt skaltebortfallet kan beräknasminska, kan skattesatserna sättas lägre än eljest. framhålls ocksåatt fordonsägarnas intresse av alt räknare vårdas väl är slörre om de självafår bekosta apparaturen. utredningendet faktum att räknarna är ett hjälpmedel vid beskattningen och atl koslnadernaför räknarapparaluren kan bli högre för äldre än för nya fordon. Reservanter iulredningen anser att staten skall stå för kostnaderna för räknarapparaluren. De synpunkter utredningen framfört i frågan gårigen i remissyttrandena. Näringslivets organisationer har genomgående ställtsig negativa till tanken på att låta fordonsägarna slå för koslnaderna förräknarna och anser i likhel med reservanterna i utredningen att kostnademaskall täckas av allmänna medel. Vissa andra remissinstanser har accepteratutredningens förslag. I det första avtalet mellan KSN och SU har prisetper räknare angivils till . fritt tillverkare eller importör inomlandel. I priset ingår ej mervärdeskatt. Priset är i viss utsträckningindexreglerat. I det senare avtalet har priset för räknare jämte fördelningsväxelangetts till . Till delta pris kommer dels denindexreglerade höjningen av priset på själva räknaren, dels mervärdeskatt. Såvittnu kan bedömas kommer det totala priset för apparaturen att utgöra ca . Ulredningen har enligt min mening anfört bärandeskäl för att ägarna till fordon som avses bli kilometerskattebelagda skallsvara för kostnaderna för räknarapparaluren och dess inmontering. Förframtiden blir situationen den att nya brännoljedrivna fordon, avsedda för densvenska marknaden kommer att förses med godkända kilometerräknare redan vidtillverkningen. Räknaren blir en naturlig utrustningsdetalj som in går ipriset för fordonet. Jag finner det uteslutet, att i detta läge kostnaden förräknaren skall exkluderas från priset på fordonet och bestridas av staten isärskild ordning. Mot denna bakgrund finner jag det också naturligt atträknarapparaluren för de brännoljedrivna fordon som redan är i bruk skallbestridas av fordonsägarna. Jag ansluter mig således tillutredningsmajoritetens uppfattning i denna fråga. Härför erforderligaföreskrifter bör gå ul på skyldighet för fordonsägaren alt erlägga betalningför räknarapparatur, som distribuerats till honom av SU enligt avtal medstaten. Räknarapparaluren kommer enligt det system somavtalats mellan KSN och SU att distribueras till fordonsägarna utan krav påomedelbar betalning. Enligt min uppfattning bör krav på ersättning riktas tillfordonsägarna först sedan apparaturen distribuerats och så nära ikraftträdandetav reformen som möjligt. Den ordinarie uppbörden av fordonsskatt för år 1974kommer att ske omkring . Jag förordar att uppbörd aversättningen för kilometerräknarapparatur sker i samband därmed. Därvid börreglerna om uppbörd av fordonsskatt i princip äga tillämpning. Ersättningensstorlek bör beräknas med utgångspunkt i det pris som enligt avtalet mellan KSNoch SU skall gälla för apparaturen med tillägg för räntekostnader. I den månpriset enligt avtaletförändras bör hela kostnaden för samtiiga levereradeapparaturer fördelas på fordonsägarna med lika belopp. Maj:t torde kunnabemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet för fordonsägare atl bestridakoslnaderna för apparaturen enligt dessa riktlinjer. Under åberopande av det anförda hemställer jag, attKungl. delsalt antaga inom upprättat förslag lill förordning om ändringi förordningen (1922: 260) om automobilskatt, dels att godkänna vad jagförordat om kilometerskallens omfatlning, om skyldighet att utrustabrännoljedrivna fordon med godkänd kilometerräknarapparatur samt om bestridandeav kostnaderna för kilometerräknarapparatur. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta prolokoll utvisar. Faktiska skatteintäkter med skatteskalor' Faktisk ändring av skatte- Kolumn intäktema med 1971års 3-1-4 skatteskalor' beroende på beroende på inaktuellt slrukturför- samband ändringar mellan tjäns tevikt och total vikt milj. kr. Bensindrivna bussar (exkl. -0,4 -0,7 -1,1 Bensindrivna lastbilar (exkl. -1-0,6 -1,2 -0,6 anordning för påhängs vagn. anordning för påhängsvagn. 3 eller flera axlar anordning för påhängs vagn. -4,1 -5,2 anordning för påhängsvagn. 3 eller flera axlar Påhängsvagnar, 1 axel Påhängsvagnar, 2 eller flera axlar Övriga släpvagnar, 1 axel Övriga släpvagnar, 2 axlar Övriga släpvagnar, 3 eller flera axlai ' Fordonsbestånd 1.1. 1 »72 72041 é