prop · FV0344 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition med förelag till lag om ändringi vämpUktslagen (1941:967), m. m.; given . Maj:t vill hänned, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. Maj:t beslöt att med tillämpningfr. I 972 införa ett nytt tjänsteställningssystem inomkrigsmakten. Systemet innebär bl. a. att benämningarna officer, underofficeroch underbefäl utgår och ersätts med andra gruppbenämningar. Härvid får begreppenregementsofficer och kompaniofficer en annan innebörd än enligt gällandeordning. Den nya terminologin föranleder ändringar i åtskUliga författningardär de återgivna begreppen förekommer. 1 propositionen föreslås ändringari författningar som har beslutats med . 1 1 saml. Lag om ändring i vämpliktslagen (1941567) Härigenomförordnas, att 6 och 10 §§ samt 27 § 1 mom. värnphktsla-gen (1941:967)' skaU hanedan angivna lydelse. Värnpliktig skaU uttagas för utbUdning a) vid försvarsgren eller vid tmppslag eller vapenslag inom försvarsgren, b) i särskUd tjänst eUer till särskild tjänstgöring, c) tUl befattning eUer gmpp av befattningar samt d) vid förband eller utbUdningsanstalt. Befattning för menig, underof- Befattning för menig, grupp-, ficer eUer officer avser, om ej an- plutons- eller kompanibefäl avser. nat följer av bestämmelserna i denna paragraf eller av 27§ 1 mom., militär, civUmUitär eUer ci-vU personal. Uttagningför utbildning till militär befattning för officer får icke ske utan den vämphktigesmedgivande. För uttagning för annan befattning fordras medgivande av denvärnpliktige endast om uttag-ningen ändras efter inskrivningen och den ändrade uttagningenmedför att tiden för grundutbUdning-en förlänges. Ändrad uttagning frånutbildning tUl mUitär befattning tUl utbUdning för civilmilitär eller civilbefattning eller från utbUdning tUl civUmUitär eller civU befattning tiUmilitär befattning får dock ske utan den vämphktiges medgivande. om ej annat följer av bestämmelserna i denna paragrafeller av 27 § 1 mom., mihtär, civUmUitär eller civU personal. Uttagningför utbUdning tUl militär befattning för kompanibefäl får icke ske utan den vämphktigesmedgivande. För uttagning för annan befattning fordras medgivande av denvärnpliktige endast om uttagningen ändras efter inskrivningen och den ändrade uttagningenmedför att tiden för grund-utbUdningen förlänges. Ändrad uttagning från UtbUdningtUl mUitär befattning tUl utbUdning för civUmUitär eller civU befattning eUerfrån UtbUdning till civUmUitär eller civU befattning tUl mUitär befattningfår dock ske utan den vämphktiges medgivande. För ändrad uttagning efter avslutad grundutbUdning fordrasej medgivande av den värnpliktige. VärnpliktigskaU såvitt möjligt uttagas för den utbUdning för vilken han kan anses bästlämpad. I den mån det kan ske skall hänsyn tagas tUl ' Lagen omtryckt 1969:378.2 Senaste lydelse 1971:169. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse den värnpliktiges önskemål. Värnpliktig bör ej uttagas förutbildning till befattning, för vUken fordras längre grundutbUdning än ,om han visar att detta medför särskilt svåra olägenheter för honom eller förnära anhörig till honom som är beroende av hans arbete. består av ordförande och icke militäraledamöter till det antal Konungen bestämmer, dock minst en för varje tillnämndens verksamhetsområde hörande landstingskommun eller stad som ej tUlhörlandstingskommun. För ordförande och annan ledamot i inskrivningsnämnd skallfinnas ersättare. Ordförande i inskrivningsnämnd är inskrivningschefen. Finnes mer än en nämnd inom inskrivningsområdet, utser värn-pliktsverket en regementsofficer att vara ordförande i nämnd där inskrivningschefen ej ingår. Ersättare för ordföranden är en regementsofficer som värnpliktsverket utser. Ordförande i inskrivningsnämnd är inskrivningschefen. Finnesmer än en nämnd inom inskrivningsområdet, utser värnpliktsverket en militärtjänsteman av lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens grad att vara ordförandei nämnd där inskrivningschefen ej ingår. Ersättare för ordföranden är enmilitär tjänsteman av lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens grad somvärnpliktsverket utser. De icke militära ledamöterna och ersättare för dessautses av vederbörande landsting eller stadsfullmäktige i stad som ejtillhör landstingskommun. 7.'' Värnpliktsutbildningen utgöres av grundutbildning ochrepetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar,särskilda övningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobUise-ringsövningar. Värnpliktig, som uttagits A. Värnpliktig, som uttagits för utbildning till befattning för för utbildning till befattningför menig eller underbefäl, skall full- menig eller gruppbefäl, skall full- 3 Senaste lydelse 1969:378. * Senaste lydelse1971:169. I * 1 saml. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse göra gmndutbUdning som omfat- göra grundutbUdning som omfat tar tar a) vid armén och kustartUleriet , b) vid flottan och flygvapnet . Värnpliktig, som skaU utbildas Värnpliktig, som skall utbUdas tUl särskUt kvalificerad befattning tUl särskUt kvalificerad befattning Tid för gmndutbUdning må icke understiga . Värnpliktig skaU fullgöra högst fem krigsförbandsövningar. för menig eUerunderbefäl, kan åläggas gmndutbUdning under . Värnphktig,som uttagits för utbildning tUl befattning för underofficer eller tiU civilmihtäreller civU befattning för officer, skall fullgöra grundutbUdning . För värnpliktig, som uttagits för utbUdning tUl militärbefattning för officer, omfattar gmndutbUd-ningen . för menig eller gruppbefäl, kan åläggas grundutbUdningunder . Värnpliktig,som uttagits för utbUdning tUl befattning för plutonsbefäl eller till civilmUitäreller civil befattning för kompanibefäl, skall fuUgöra grundutbUdning underhögst . För värnphktig, som uttagits för UtbUdning tiU mUitärbefattning för kompanibefäl, omfattar grand-utbUdningen högst femhundrafyrtiodagar. Värnphktig i befattning för menig eUer underbefäl skall,om annat ej följer av vad som sägs nedan, fuUgöra krigsförbandsövningarunder sammanlagt högst a) vid armén och eller, i underbefälsbefattning eUer kvalificerad befattningför menig, , b) vid flottan eller, iunderbefälsbefattning, , c) vid eUer, i kvalificerad underbefälsbefattning, . Värnpliktig i befattning för menig eUer underbefäl påstamstrids-fartyg vid flottan eller i annan särskild befattning för menig ellerunderbefäl som Konungen bestämmer skall fuUgöra krigsför- Värnpliktig i befattning för menig eller gruppbefäl skall,om annat ej följer av vad som sägs nedan, fuUgöra krigsförbandsövningarunder sammanlagt högst a) vid armén och eller, i befattning för gruppbefäl eller kvaU-ficeradbefattning för menig, , b) vid flottan eller, ibefattning för gruppbefäl, , c) vid eUer i kvalificerad befattning för gruppbefäl, etthundratjugofemdagar. Värnpliktigi befattning för menig eller gruppbefäl på stamstrids-fartyg vid flottan elleri annan särskUd befattning för menig eller gruppbefäl som Konungen bestämmer skaU fuUgöra krigsför- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse bandsövningarunder sammanlagt bandsövningar under sammanlagt el- el ler, i underbefälsbefattning eller ler, i befattning för gruppbefäl kvalificerad befattning för menig, eUer kvalificerad befattning för . menig,högst etthundrasextio da- Värnpliktig i underofficers- el- \'itr\p\\kt\g i befattning för plu- lerofficersbefattning skall fullgöra tons- eller kompanibefäl skall full- krigsförbandsövningar under sam- göra krigsförbandsövningar under manlagt högst etthundrasextio da- sammanlagt högst etthundrasextio gar vid armén och marinen samt dagar vid armén och marinen samt vid vid flygvapnet. För värnpliktig i befattning som kompanichef ellerkompanikvartermästare eller i motsvarande befattning eller med uppgift som materielre-dogörarekan den sammanlagda tiden för krigsförbandsövningar överskridas med högst tiodagar. Krigsförbandsövning får omfatta . Konungen äger bestämma att tiden för en krigsförbandsövningfår tagas i anspråk för en fackövning. Konungen äger också bestämma att en krigsförbandsövningför värnpliktig i befattning på stamstridsfartyg vid flottan uppdelas i högstfyra delövningar. Värnpliktig i underofficers- C. Värnphktig i befattning för eller officersbefattning samt, en- plutons- eller kompanibefäl samt, ligt Konungens bestämmande, an- enligt Konungens bestämmande, nan värnpliktig kan åläggas att annan värnpliktig kan åläggas att fullgöra högst tre eUer vid flygvap- fullgöra högst tre eller vid flygvap net högst fem särskUda övningar. net högst fem särskUda övningar. SärskUda övningar skola fullgöras under sammanlagt . SärskUd övning får omfatta . Värnphktig, som vid förband skall fullgöra uppgift avsärskild betydelse för genomförande av förbandets mobihsering eller som är krigsplaceradvid förband, vars mobUisering är avsedd att kunna genomföras än som gäller för huvuddelen av krigsmaktens förband, kan åläggasatt fullgöra högst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt . Konungen äger bestämma att tiden för särskUd övning fårtagas i anspråk för särskild fackövning. Värnpliktig som uttagits för utbUdning enligt 6 §kan efter egen ansökan antagas för bistånds- och katastrofutbildning. Den som antagits för sådan utbildning skall fullgöra grundutbUdning under samt repetitionsutbildning under minst 90 och . Repeti tionsutbildningen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenomförordnas, att 21 kap. 20 och 21 §§ skall ha nedan angivnalydelse. Föreslagenlydelse 21 KAP. De som avses i första stycket skola, förutom under tid då tjänstgöringsskyldighet föreligger, anses såsom krigsmän då de i anslutning till sådan tid vårdas å militärsjukhus, då de äro intagna i militärhäkte samt då de inom område eller utrymme som nyttjas av krigsmakten eller eljest offentligen uppträda i militär tjänstedräkt ävensom såvitt angår fullgörandet av dem åliggande anmälningsskyldighet eller annan särskild tjänsteplikt. ' Senaste lydelse 1966:415. Krigsmän äroenligt denna balk de vilka såsom officerare, underofficerare, underbefäl ellermeniga äro anställda vid krigsmakten, värnpliktiga som ej fått tillstånd tUlvapenfri tjänst samt hemvärnsmän och hemvärnsrekryter, samtliga under den tidde i sådan egenskap äro tjänstgöringsskyldiga. Krigsmän äro ock, i den mån Konungenmed hänsyn tUl behovet av befälsföring och övriga tjänstgöringsförhållanden såförordnar, de som eljest äro anställda vid krigsmakten eller förbundit sig attsåsom frivilliga fullgöra krigstjänst, de i sådan egenskap ärotjänstgöringsskyldiga. Om någon åtnjuter ledighet som ej är begränsad tillkortare tid än , anses han icke tjänstgöringsskyldig. Närmare bestämmelserom vad som avses med krigsmakten meddelas av Konungen. Krigsmän äroenligt denna balk de vilka såsom regementsof-ficerare, kompaniofficerare, plutonsofficerare,gruppchefer, reservofficerare eller meniga äro anställda vid krigsmakten,värnpliktiga som ej fått tillstånd till vapenfri tjänst samt hemvärnsmän ochhemvärnsrekryter, samtliga de i sådan egenskap ärotjänstgöringsskyldiga. Krigsmän äro ock, i den mån Konungen med hänsyn tillbehovet av befälsföring och övriga tjänstgöringsförhållanden så förordnar, desom eljest äro anställda vid krigsmakten eller förbundit sig att såsomfrivilliga fullgöra krigstjänst, de i sådan egenskap ärotjänstgöringsskyldiga. Om någon åtnjuter ledighet som ej är begränsad tUlkortare tid än , anses han icke tjänstgöringsskyldig. Närmarebestämmelser om vad som avses med krigsmakten meddelas av Ko- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Krigsman, som har befälsrätt över annan krigsman, ärdennes förman. Krigsman, över vilken annan krigsman har befälsrätt, ärunderlydande i förhållande tUl denne. Av denpersonal som avses i 20 § första stycket skola officerare, underofficerare ochannat befäl av lägst furirs grad samt de som innehava motsvarande tjänsteställningvara underkastade ämbetsan-svar, va;e sig de äro tjänstgöringsskyldiga ellericke. Av denpersonal som avses i 20 § första stycket skall befäl av lägst överfurirs gradsamt de som innehava motsvarande tjänsteställning vara underkastade ämbetsan-svar,vare sig de äro tjänstgöringsskyldiga eller icke. Denna lag träder i kraft . 2* 1 saml Nr. Lag om ändring i militära rättegångslagen (1948.472) Härigenom förordnas, att 13, 16, 17, 66, 96 och 98 §§ mUitärarättegångslagen (1948:472) skall ha nedan angivna lydelse. Befogenhet som i 12 § sägs tUlkommer ock, även om det ej följer redan av nämnda paragraf, följande befattningshavare där de äro av lägst regementsofficers grad eller tjänsteklass, nämligen Befogenhet som i 12 § sägs tillkommer ock, även om det ejföljer redan av nämnda paragraf, följande befattningshavare där de äro avlägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens grad eller tjänsteklass, nämhgen 1. garnisonschef,cheferna för krigsmaktens centrala förvaltningsmyndigheter, gemensammainstitutioner och gemensamma utbildningsanstalter, chef för tyg-,tygverkstads- eller intendenturförvaltning inom militärområde och mUitärkommandosamt chef för anstalt som lyder under central förvaltningsmyndighet; 2. personalkårchefoch chef för förband enligt krigsmaktens indelning i fred; 3. chef för luftförsvarssektor, chefför marint bevakningsområde samt chef för fartygsförband, fartyg ellerörlogsdepå; 4. chef för kommenderingsom ej tillhör visst förband inom krigsmakten och chef för avdelning avförband som är varaktigt förlagd på annan ort än förbandet; samt 5. i de fall Konungen bestämmer annanbefattningshavare vid krigsmakten. Harbefattningshavare som avses i första stycket 1-5 lägre grad eUer tjänsteklassän regementsofficer, må försvarsgrenschefen uppdraga åt annanbefattningshavare av lägst sådan grad eller tjänsteklass att, utan hinder avatt denne icke äger befälsrätt över den personal varom är fråga, utöva bestraffningsrättöver personalen. Skulle detta med hänsyn tUl Harbefattningshavare som avses i första stycket 1-5 lägre grad eller tjänsteklassän överstelöjtnant eller kommendörkapten, må försvarsgrenschefen uppdraga åtannan befattningshavare av lägst sådan grad eller tjänsteklass att, utan hinderav att denne icke äger befälsrätt över den personal varom är fråga, utövabestraffningsrätt över personalen. Senaste lydelse 1968:330. Befogenhet som avses i andra stycket tillkommer överbefälhavaren i fråga om befattningshavare över vilken försvarsgrenschef icke har befälsrätt. Nuvarande lydelse tjänstgöringsförhållandena medföraavsevärd olägenhet och har den lägre befattningshavaren kaptens grad ellertjänsteklass, må bestraffningsrätten anförtros åt honom, om det finneslämpligen kunna ske. Förestagen lydelse hänsyn tUl tjänstgöringsförhållandenamedföra avsevärd olägenhet och har den lägre befattningshavaren majors ellerörlogskaptens grad eUer tjänsteklass, må bestraffningsrätten anförtros åthonom, om det finnes lämpligen kunna Vad i är stadgat om jäv mot domare skaU i tUlämpliga delar gälla i fråga om bestraffningsberättigad befattningshavare. Är chef åfartyg, som befinner sig i främmande farvatten, av jäv hindrad att utöva honom tUlkom-mandebestraffningsrätt och finnes ej där högre bestraffningsberättigad chef, måbestraffningsrätten i stället utövas av närmast lägre å fartyget tjänstgörandeförman där denne är av minst kaptens grad eller tjänsteklass. Är chef åfartyg, som befinner sig i främmande farvatten, av jäv hindrad att utöva honom tUlkom-mandebestraffningsrätt och finnes ej där högre bestraffningsberättigad chef, måbestraffningsrätten i StäUet utövas av närmast lägre å fartyget tjänstgörandeförman där denne är av minst örlogskaptens grad eller tjänsteklass. Konungenäger, i den män förhållandena därtUl föranleda, förordna attbefattningshavare som har lägst underofficers grad eller tjänsteklass skallunder bered-skapstillständ och dä riket är i krig äga bestraffningsrätt idisciplinmål över underlydande personal, ändå att sådan rätt icke eljest tUlkommerhonom. Konungenäger, i den mån förhållandena därtill föranleda, förordna att befattningshvaresom har lägst fänriks grad eller tjänsteklass skall under beredskaps-tUlståndoch då riket är i krig äga bestraffningsrätt i disciphnmål över underlydandepersonal, ändå att sådan rätt icke eljest tiUkommer honom. Rätt att ålägga tillrättavisning enligt 14 § lagen omdisciplinstraff för krigsmän tUlkommer de befattningshavare som äga bestraffningsrätti 2 Senaste lydelse 1968:330. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse disciplinmål, envar i fråga om den personal över vilken han har sådan rätt. Tillrättavisningsrättmot underlydande tUlkommer även den som, utan att äga bestraffningsrätt i disciplinmål,innehar ovan i 13 § första stycket omförmäld befattning och har lägstunderofficers grad eller tjänsteklass, så ock chef för bataljon eller däremotsvarande avdelning. Såvittangår underlydande underbefäl och meniga må tillrättavisning ock åläggas avchef för kompani eller däremot svarande avdelning, chef för utbildningsanstalt,sekond å fartyg vars chef innehar lägst regementsofficers grad och i de fallKonungen bestämmer annan befattningshavare vid krigsmakten. Vad i detta styckestadgas skall icke äga tillämpning å hemvärnet. Tillrättavisningsrätt mot underlydande tUlkommer även densom, utan att äga bestraffningsrätt i disciplinmål, innehar ovan i 13 § förstastycket omförmäld befattning och har lägst fänriks grad eller tjänsteklass, såock chef för bataljon eller däremot svarande avdelning. Såvitt angår underlydande gruppbefäl och meniga må tillrättavisningock åläggas av chef för kompani eller däremot svarande avdelning, chef för utbUdningsanstalt,sekond å fartyg vars chef innehar lägst kommendörkaptens grad och i de fallKonungen bestämmer annan befattningshavare vid krigsmakten. Vad i detta styckestadgas skall icke äga tillämpning å hemvärnet. Krigsrätt består av en lagfaren krigsdomare såsomordförande samt nämnd. 1 nämnden skola sitta tre, därav två civila och enmilitär. Den mUitäre krigsrättsnämndemannen skall hava lägst regementsofficersgrad. Inrättas krigsrätt vid avskild avdelning och finnes ej påorten lämplig person som kan tjänstgöra såsom civil nämndeman, må i stället tUlnämndeman förordnas någon som fullgör mUitärtjänstgö-ring, dock ej den som annorledesän i reserven är fast anställd vid krigsmakten. Kan vid sådan krigsrättbefattningen som mUitär nämndeman ej besättas med offi- Krigsrättbestår av en lagfaren krigsdomare såsom ordförande samt nämnd. 1 nämnden skolasitta tre, därav två civila och en militär. Den militäre krigsrättsnämndemannenskall hava lägst överstelöjtnants eller kommendörkaptens grad. Inrättaskrigsrätt vid avskild avdelning och finnes ej på orten lämplig person som kantjänstgöra såsom civil nämndeman, må i stället till nämndeman förordnas någonsom fullgör militärtjänstgöring, dock ej den som annoriedes än i reserven ärfast anställd vid krigsmakten. Kan vid sådan krigsrätt befattningen som militärnämndeman ej besättas meAnågon 3 Senaste lydelse 1969:262. Nuvarande lydelse cer av lägst regementsofficers grad, må i stället till befattningen utses officer av kaptens grad. Föreslagen lydelse som innehar lägst överstelöjtnantseller kommendörkaptens grad, må i stället tUl befattningen utses den som är avmajors eller örlogskaptens grad. Krigsrätt är doinför med krigsdomaren ensam ide fall, då tingsrätt vid handläggning av militärt mål är domför med enlagfaren domare. 98 § Krigsdomare förordnas av Konungen. Därså anses erforderligt förordnar Konungen vice krigsdomare att vid förhinder förkrigsdomaren träda i hans ställe. Konungen meddelar ock närmare bestämmelser ombeviljande av ledighet och förordnande av vikarie för krigsdomare. Är nämndeman hindrad att tjänstgöra eller uteblir han från rättens sammanträde, må rättens ordförande kalla annan behörig person att tjänstgöra i hans ställe. Krigsrättsnämndemännenutses av Konungen eller den myndighet bestämmer. Krigsrätts-nämndemanmå endast den vara som är valbar till nämndeman vid allmän domstol. Är officereller underofficer svarande i militärt mål, må ej såsom militär krigsrättsnämndemantjänstgöra någon som tillhör samma regemente eller samma därmed likställdaförband, såvida ej fråga är om krigsrätt vid avskUd avdelning, där ingen annanfinnes som kan fullgöra uppdraget. Krigsrättsnämndemännenutses av Konungen eller den myndighet bestämmer. Krigsrättsnämndemanmå endast den vara som är valbar tUl nämndeman vid allmän domstol. Är svarandei militärt mål av lägst fänriks grad, må ej såsom mUitär krigsrättsnämndemantjänstgöra någon som tillhör samma regemente eller samma därmed likstäUdaförband, såvida ej fråga är om krigsrätt vid avskUd avdelning, där ingen annanfinnes som kan fullgöra uppdraget. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 1949:364. Lag om ändring i lagen (1949:165) angående beslag å vissaskrifter Härigenomförordnas, att 1 § lagen (1949:165) angående beslag å vissa skrifter skaU hanedan angivna lydelse. Anträffasvid avdelning av krigsmakten skrift, som mångfaldigats på annat sätt än genomtryckpress, och innefattar dess spridande uppenbart sådan enligt lagstraffbar uppvigling att krigsman därigenom kan förledas åsidosätta sintjänsteplikt, må skriften, efter beslut av befattningshavare som enligt lag harbestraffningsrätt över personal vid avdelningen, tagas i beslag. Är fara idröjsmål, må även utan sådant beslut åtgärd som sagts vidtagas av annanbefattningshavare av officers eller underofficers grad. Anmälan därom skaUdock skyndsamt göras hos befattningshavare som först sagts; denne har attgenast pröva, om beslaget skall bestå. Anträffasvid avdelning av krigsmakten skrift, som mångfaldigats på annat sätt än genomtryckpress, och innefattar dess spridande uppenbart sådan enligt lagstraffbar uppvigling att krigsman därigenom kan förledas åsidosätta sintjänsteplikt, må skriften, efter beslut av befattningshavare som enligt lag harbestraffningsrätt över personal vid avdelningen, tagas i beslag. Är fara idröjsmål, må även utan sådant beslut åtgärd som sagts vidtagas av annanbefattningshavare av lägst fänriks grad. Anmälan därom skall dock skyndsamtgöras hos befattningshavare som först sagts; denne har att genast pröva, ombeslaget skaU bestå. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i militäretsättningsförordningen (1950:261) Härigenomförordnas, att 1 § 2 mom. militärersättningsförordningen (1950:261) skall hanedan angivna lydelse. 2 mom.Ersättning utgives jämväl i anledning av skada eller sjukdom, som någon undertid, då riket icke befinner sig i krig, ådrager sig vidinskrivningsförrättning eller prövning för antagning som officers- eller reservofficersaspi-rantvid krigsmakten eUer vid färd tUl eUer från sådan förrättning eller prövningeller under omständigheter, som enligt Konungens förordnande jämstäUas därmed. 2 mom.Ersättning utgives jämväl i anledning av skada eller sjukdom, som någon undertid, då riket icke befinner sig i krig, ådrager sig vidinskrivningsförrättning eller prövning för antagning som regementsofficers- eUerreservoffi-cersaspirant vid krigsmakten eller vid färd tUl eUer från sådan förrättningeUer prövning eller under omständigheter, som enligt Konungens förordnandejämställas därmed. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1972. 1 Senaste lydelse 1970:311. Utdrag av statsrådsprotokoUet över försvarsärenden, håUetinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , . Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i värnpliktslagen (1941:967), m. m. och anför. Inom krigsmakten används ett särskUt systemsom anger personalens tjänsteställning, dvs. inbördes turordning i tjänsten.Tjänsteställningssystemet är ett hjälpmedel för att bestämma rätten ochskyldigheten att ta befäl i ofömtsedda situationer. harockså viss psykologisk betydelse för mindre mtinerade chefer inom krigsmakten. 1 dethittillsvarande tjänstestäUningssystemet finns allvarliga brister.