prop · FV0364 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Majtts proposition angående statligt stöd för tidsbegränsad fortsatt drift vidnedläggningshotade företag; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokoUet överinrikesärenden föreslå att bifaUa det förslag om vars avlåtande tUlriksdagen föredragande departementschefen hemstäUt. Ipropositionen föreslås åtgärder från samhäUets sida för att i vissa fall beredaerforderligt rådrum för omplacering av de anstäUda vid hot om nedläggning avföretag eUer för överväganden om fortsatt drift av nedläggningshotat företag.Stödet skaU utgå i form av bidrag för tidsbegränsad drift av företag som harträtt i likvidation eller gått i konkurs. Verksamheten skaU handläggas avarbetsmarknadsverket och bedrivas på försök . Kostnadernahar uppskattats tiU 5 milj. kr. för /73, vilket beräknasmöjliggöra sysselsättning av ca 1 000 personer . Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om statligt stöd förtidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag och anför. Desenaste årens tekniska och ekonomiska utveckling har tillsammans med denhårdnande intemationella konkurrensen lett till att stmkturomvandlingen inäringslivet och därmed på arbetsmarknaden har påskyndats. Detta har bl. a.medfört en omfördelning i ökad takt av resurser mellan olika branscher ochregioner med åtföljande ändrade fömtsättningar för sysselsättningen. Genomden successiva utbyggnaden och differentieringen av arbetsmarknadspolitikenfinns numera en rik arsenal av medel som i skUda situationer kan vara deenskilda människorna tiU hjälp vid nödvändiga byten av yrke eUer arbetsplats ien fortgående stmkturrationlisering. I vissa fall kan emeUertid nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel inte anses vara helt tUhäckliga. Det gällerframför allt när särskilda åtgärder kan bedömas vara nödvändiga i syfte atthålla driften vid ett nedläggningshotat företag i gång tiUs frågan omföretagets framtid hinner klarläggas och åtgärder eventueUt vidtas för attsäkra fortsatt verksamhet vid företaget. Det kan ocksä vara fråga om ettuppskov med nedläggningen för att ge rådmm för förmedling av nya arbeten ellerinsatser av annat slag för de anstäUda. Mot denna bakgrund har inominrikesdepartementet upprättats en dagtecknad promemoria (Ds In1972: 2) med förslag till statligt stöd för tidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotadeföretag. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av kommerskollegium, efterhörande av ett antal företagareföreningar, (), (), länsstyrelserna 1972: 64 3 iÖstergötlands, , , , , , ochVästernorrlands län, delegationen för de mindre och medelstora företagen, konkurslagskommittén,utredningen rörande ökad anställningstrygghet och vidgad behörighet förarbetsdomstolen, Ackordscentralen i , i (LO), , (), , , , Sverigesakademikers centralorganisation (), hantverks- och industriorganisation(SHIO), och (). Medelför långsiktiga lösningar av de anställdas sysselsättning vid nedläggningeller driftinskränkning Denförsta försvarslinjen vid alla omställningar på arbetsmarknaden representerasav arbetsförmedlingen. Dess primära uppgift är att hjälpa de arbetssökande attfinna nytt arbete som fyUer de anspråk som den sökande har rätt att ställa.Förmedlingen förfogar över en rad hjälpmedel för att underlätta sädan arbetsplacering.Genom flyttningsbidrag kan den ekonomiska bördan minskas för den som avarbetsmarknadsskäl tvingas söka sin utkomst på annan ort. Genom ersättning förresekostnader, starthjälp och i vissa fall även utmstningsbidrag kan de ekonomiskasvårigheterna under den första anstäUningstiden avhjälpas. Borta-vistelsebidrageller hyrestillskott under en övergångstid kan kompensera de extrakostnaderför bl. a. dubbla hushåll som en flyttning till annan ort ofta medför. Statenkan medverka även med inlösen av egnahem eller bostadsrättslägenheter när densökandes tidigare bostad inte utan stor förlust kan försäljas eller överlåtaspå vanligt sätt. Genomarbetsmarknadsutbildning kan arbetskraftsutbudet bringas i bättreöverensstämmelse med efterfrågan och den arbetssökande få möjlighet att sökasig tiU en tryggare och i övrigt bättre anstäUning . Utbildning iform av omskolning och fortbildning har därför fått allt större betydelse som arbetsmarknadspolitisktmedel. Medolika åtgärder - aktivering av ej sysselsatta, arbetsvårdsinsatser för äldreoch handikappade, undanröjande av hinder för bl. a. deltidsarbete - sökersamhället underlätta för skilda grupper av arbetssökande att göra sig gällandepå arbetsmarknaden. Oavsett konjunkturläge kan samhäUet tvuigas vidta åtgärderför att skapa sysselsättning. Bakgrund tiU detta kan vara strukturellaförändringar i sysselsättningen på en ort, strävan att bereda arbete förhandikappad eller eljest svårplacerad arbetskraft, ett dokumenterat allmäntbehov av att stärka sysselsättningen i ett område etc. TiU de selektivaåtgärder arbetsmarknadspolitiken arbetar med i sådana situationer höroffentliga arbeten av skilda slag, 1*1972. 1972: 64 4 (allmännaberedskapsarbeten, särskilda beredskapsarbeten, industrieUa beredskapsarbetenoch industribeställningar). Hit får också hänföras insatser förindustrilokalisering. AnpassadeUer skyddad sysselsättning för att ta tillvara den arbetsförmåga som finns hospersoner med skilda handikapp har blivit en aUtmer utbyggd och differentieradverksamhet inom den sektor för sysselsättningsskapande åtgärder som samhälletanordnar för arbetskraft som har begränsade möjligheter att konkurrera omarbetstillfällena på den öppna marknaden. Skyddade arbeten bedrivs antingen vids. k. skyddade verkstäder eller i form av olika utearbeten. I stor utsträckningbedrivs arbetena i eller landstingskommunal regi. En specieUform av skyddat arbete är s. k. arkivarbeten, som anordnas vid statliga,allmännyttiga eller ideella institutioner, varvid staten f. n. betalar helalönekostnaden. Arkivarbeten kan också anordnas av kommun, varvid visst bidragutgår av statsmedel. Slutligen skall nämnas, att näringshjälp kan utgå tUlhandikappad för start av egen rörelse. som i särskild ordninganställer person med nedsatt arbetsförmåga i s. k. halvskyddad sysselsättningkan bidrag också utgå liksom tUl sådana särskilda anordningar på arbetsplatsensom är nödvändiga för att den handikappade skall kunna utföra sitt arbeteeller för att arbetsplatsen skall bli tUlgänglig för denne. Arbetsmarknadspolitiskainsatser initieras inte endast när arbetslöshet hotar. Sysselsättningspolitikenoch de medel den arbetar med anpassas ständigt till de växlande förhåUandensom arbetsmarknaden upp»-visar under påverkan av konjunkturella ochstrukturella förändringar. Samhällets insatser i samband med den stmkturellaomvandlingen inriktas inte ensidigt på att underlätta omställningen för denarbetskraft som hotas av friställning. I samband med rekonstruktioner, fusioneringoch sammanslagning av företagsenheter söker staten förstärka redan etableradföretagsamhet genom att ställa finansiell hjälp till förfogande för sådanaföretag eller företagsgmpperingar som bedöms ha långsiktiga möjHgheter tilllönsam verksamhet och därmed tryggad sysselsättning för de anställda. I dettasammanhang kan hänvisas tiU bl. a. prop. 1972: 46 som har avlämnatstill och vari föreslås statiigt stöd för att underlätta stmkturomvandlingeninom vissa branscher. Nuvarandemedel att få ökat rådrum för att åstadkomma långsiktiga lösningar Varselsystemet.Sedan år 1952 har mellan arbetsmarknadens parter funnits en överenskommelse omvarsel vid personalinskränkningar. gäUande överenskommelse mellan å enasidan AMS och å andra sidan SAF, , LO och TCO tillkomår 1968. I anslutning tiU denna överenskommelse har Hknande uppgörelserträffats mel- 1972: 64 5 lanAMS och en rad mindre arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Överenskommelsernasyftar tUl att ge rådrum för såväl de anstäUda som för samhället att övervägade skilda altemativ som kan finnas för att bereda de anställda ny och tryggareanställning. Enligt överenskommelsemaskall om det är fråga om uppsägning eller permittering än tvåveckor varslet lämnas innan åtgärden sätts i kraft. Gälleruppsägningarna fler än 50 anstäUda är varseltiden , och omdriftsenhet med fler än 100 anställda skall läggas ned skall varslet lämnasminst avvecklingen börjar. Frågan om lagstadgad varselskyldighethar motionsvägen behandlats av vid upprepade tillfällen. Krav på lagstadgadvarseltid fördes sålunda fram i en motion tUl riksdag. Ävensenare, , har frågan varit föremål för behandling. Isamtliga fall har motionerna avslagits med motiveringen att man bör fortsättamed nuvarande ordning, dvs. Enarbetsgmpp med företrädare för , , , LO och TCOhar tillsatts med uppgift att ställa samman erfarenheterna av gällandeöverenskommelse om varsel vid driftinskränkningar och överväga behovet aveventuella ändringar. Föratt förhindra friställning av anstäUda vid företag som har varslat om temporärdriftinskränkning eller för att uppskjuta friställning vid företag som varslatom nedläggning får AMS lägga ut industribestäUningar. Den årliga ramen för dessas. k. rådrumsbeställningar har normalt varit begränsad tUl 5-10 mUj. Vidmer betydande konjunkturav-mattningar med åtföljande sysselsättningsproblem harstatiiga och kommunala industribeställningar tidigarelagts i störreomfattning. De internationella förplUctelserSverige har inom EFTA begränsar möjlighetema att stödja sysselsättningen medhjälp av offentlig upphandling. På vissa områden är förpliktelserna dockmindre omfattande. I första hand gäller detta upphandling för totalförsvaretsbehov av varor av strategisk betydelse. Eftersom totalförsvaret svarar för enmycket betydande del av den statiiga upphandlingen kan företag som producerarkrigsmateriel eller andra för totalförsvaret betydelsefulla produktei: och somhotas av sysselsättningsproblem i vissa fall stödjas genom statliga beställningar. Även om sålunda offentiigupphandling i form av s. k. rådmmsbeställ-ningar, tidigareläggning av bestäUningareller sysselsättningspolitiskt betingade beställningar i andra former medhänsyn tUl vad som här har sagts kan få endast begränsad omfattning ärverksamheten i vissa faU ett värdefullt komplement tUl andra stödformer inomarbetsmarknadspolitiken. Eftersom det i huvudsak är fråga endast om tidigareläggningav 1972: 64 6 inköpär kostnaderna för dessa former av stöd förhållandevis låga. /67 bedrivs försöksverksamhet med s.k. industriella beredskapsarbeten. Syftet med dessa är främst att göratemporära insatser för anstäUda som friställs i samband med företagsnedläggningareUer andra former av omstäUning på arbetsmarknaden. Iregel anordnas de industrieUa beredskapsarbetena i lokaler som AMS hyr. I någotspeciellt fall har AMS bedrivit arbetena i den nedläggningshotade industrinför att därigenom förlänga avvecklingstiden. Företagsarrende.Formen med ett statiigt arrendeförhållande i syfte att uppskjuta en beslutadavveckling prövades i fråga om tvåföretag båda försatta i konkurs, AB Flygsfors Glasbmk och AB Glasbruk. Ettav skälen tUl att staten genom AMS arrenderade de båda företagen och genom särskUdadministratör svarade för driften under en i avtalet mellan staten ochkonkursförvaltaren fixerad tid var att konkurs-förvaltningen med hänsyn till denekonomiska utvecklingen i konkursboet inte kunde iaktta gäUande tid för varselom friställning av de anstäUda. TUlräckligt rådrum saknades därför för attgenomföra nödvändiga omställningar för arbetskraften. VidAMS tUlträde av arrendet erbjöds samtiiga vid varseltUlfället anställdaarbetstagare sysselsättning i resp. företag. fannsviss dag särskild arbetsförmedlingsexpedition inrättad säväl iFlygsfors som i för att lämna service åt dem som sökte annansysselsättning eller önskade komma i fråga för annan arbetsmarknadsåtgärd. GenomsamhäUets engagemang skapades erforderligt tidsutrymme försysselsättningspolitiska insatser. Genom rådrummet blev det även möjligt förkonkursförvaltaren att finna köpare tUl företagen. Närföretagen efter arrendetidens utgång övergick till resp. köpare anställdes ca115 av de omkring 250 personer som berördes av varslen. Genom andraarbetsmarknadsåtgärder kunde den direkta arbetslösheten hållas nere. Denomfattade vid köptUlfället ca 35 personer, varav flertalet var kvirmor bundna tUlorten. Dagsverkskostnadenper anstäUd AMS drev företagen har beräknats till 66: 50 kr.Avräknas från detta belopp vad som inbetalades i källskatt för de anställda uppgickdagsverkskostnaden till 35r . Som jämförelse kan nämnas attdagsverkskostnaden (AMS' andel) vid andra industriella beredskapsarbetenberäknas uppgå tUl i genomsnitt . Vidskogsvårdsarbeten är den genomsnittiiga dagsverkskostnaden (AMS' andel) 118kr., vid natur- och landskapsvård . och vid arbeten inom kultur- och fornminnesvården130 kr. Prop.1972: 64 7 denvid beredskapsarbete förekommer vid byggande av aUmänna vägar som allmännaberedskapsarbeten. Kostnaden har uppgått tiU genomsnittligt ca . Det bördock beaktas att dessa senare dagsverkskostnader utgör den totala kostnadenutan avdrag för värdet av vad som produceras. 1promemorian konstateras att det rådrum som kan skapas med nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel i aUmänhet har visat sig vara tUlräckligt för deomställningsproblem som kan uppkomma vid fristäUning av arbetskraft i sambandmed nedläggning av företag etc. Erfarenhetsmässigt gäUer detta emeUertid intenär friställningen av arbetskraft är mycket omfattande eller när företaget ärlokaliserat tiU en mindre ort och där dominerar den lokala arbetsmarknaden.Inte heller torde det gälla när företagets finansiella ställning är såundergrävd att drastiska åtgärder är nödvändiga för att snabbt genomföranedläggningen eUer när den aviserade nedläggningen eller personalreduktionensker vid en från konjunktursynpunkt särskilt olämplig tidpunkt. Allmänt gäUer attnuvarande medel i sådan situationer kan visa sig vara otiUräckliga eller ivissa fall orimligt kostsamma i förhåUande tiU sysselsättningseffekten. Särskilttorde detta gälla vid fristäUning av arbetskraft i mer betydande omfattningunder lågkonjunktur med svag ekonomisk aktivitet och ringa efterfrågan påarbetskraft. En fördröjning av enbeslutad avveckling är i mänga faU motiverad även för att möjliggöraundersökningar humvida företaget kan re-konstmeras med eUer utan statiigainsatser. Visserligen erbjuder nuvarande arbetsmarknadspolitiska medel vissamöjligheter att skapa rådrum också i dessa situationer genom t. ex.industribeställningar eller industrieUa beredskapsarbeten. Inte sällan tar detemellertid så att påverka eller starta produktionen att åtgärdema gereffekt först efter den tidsperiod då effekten hade behövts. Nuvarande arbetsmarknadspohtiskamedel kan därför i dessa speciella nedläggningssituationer bedömas vara otUlräckligaför att driften vid företaget temporärt skall kunna upprätthållas i avvaktan påatt de anställdas sysselsättningsproblem kan lösas eUer frågan om fortsattverksamhet vid företaget i ur-spmnglig eUer annan omfattning kan utredas. Sådanutredning kan avse fömtsättningarna för företagets rekonstruktion, försäljningalternativt fusionering eller sammanslagning med annat företag samt övergångtill annan företagsform. Detvå situationer då särskilda åtgärder från samhällets sida, utöver dem som f. n.står till buds, främst kan behövas för att i erforderlig omfattning uppskjutaen varslad nedläggning av ett företags hela verk- 2*1972. 1972: 64 8 samheteUer del därav är enligt promemorian dels då företag har trätt i hkvidation eUerförsatts i konkurs och dels då företag har varslat om nedläggning av hela eUeren del av sin verksamhet för att undvika ytterligare förluster. Idet sistnämnda fallet kan situationen vara den att företaget antingen stårinför en nära förestående likvidation eller att dess ekonomi är belastad meninte hotad av den verksamhet som avses läggas ned. Vanligtvis torde i härberörda situationer så stå till arbetsmarknadsverkets förfogande attden omstäUning, som beslut om nedläggning innebär för de anstäUda, frånsamhällets sida kan med nuvarande arbetsmarknadspolitiska medel. Somnämnts i det föregående behövs emellertid i vissa fall - bl. a. när en varsladnedläggning är särskilt omfattande och sker på ort med ensidigt näringsliv -för att de anställdas problem skall få en tiUfredsstäUande lösning. SärskUtviktigt är detta i situationer när en rekonstmktion av företaget framstår somett realistiskt alternativ tiU nedläggning eller när andra former för fortsattverksamhet kan övervägas. Som huvudregel gäller enhgt vad som framhåUs i promemorianatt det mest akuta behovet av temporära åtgärder uppstår i samband med att ettföretag träder i likvidation enligt bestämmelsema i 142 § lagen (1944r 705) omaktiebolag eUer försätts i konkurs. SkälettUl att awecklingsförloppet vanligen blir mera dramatiskt vid likvidations- eUerkonkursförfarande än i andra fall är att vissa fömtsättningar enligtaktiebolagslagen och konkurslagen skall uppfyllas. Sålunda får driften avrörelsen efter beslut om likvidation eller konkurs fortsättas endast i denutsträckning det är nödvändigt för en ändamåls-eiUig avveckling. handhas inte längre av den tidigare företagsledningen utan av hkvidatorereller konkursförvaltare. Eftersom samma möjligheterbehövs för att skapa rådmm vare sig det är fråga om skyldighet att träda ilikvidation eller konkurs behandlas i promemorian endast konkursläget, därhandlingsutrymmet vid avvecklingen är starkast begränsat. Konkursförvaltarenskall efter konkursens början upprätta bouppteckning och en skriftligberättelse över boets tUlstånd. Visar det sig att fortsatt drift ökar skuldernaoch förvärrar obeståndet skaU verksamheten läggas ned och konkursen avslutasså snart som möjUgt. I denna situation kan konkursförvaltaren inte alltidiaktta varselöverenskommelsens tidsfrister. Konkursförvaltaren skaU däremotbl. a. ta hänsyn tiU gällande kollektivavtal, andra avtal eUer kontrakt somreglerar förhållandet meUan företaget och de anställda samt bestämmelserna ilagen (1971r 199) om anställningsskydd för vissa arbetare. Arbetstagares lönefordrani en konkurs är skyddad genom lagen (1970:741) om statiig lönegarantivid konkurs. Prop.1972: 64 9 Ensnabb nedläggning av ett konkursdrabbat företag i en besvärlig konjunktursituationeller när arbetsmarknadsförhåUandena eljest är ogynnsamma aktualiserar medsärskild styrka ett statiigt ingripande för att till de anställdas skydd skapa rådmmför en till arbetsmarknadssituationen anpassad avveckling eller förundersökningar eUer överläggningar om möjligheterna till fortsatt drift vidföretaget efter rekonstruktion, försäljning eller hknande. Som fömt har sagtsär nuvarande medel för att få tUl stånd ett sådant rådrum inte alltidtillräckliga. Det ytterligare medel som enligt promemorian i första hand börövervägas för detta ändamål är t. ex. att staten under viss begränsad tidbetalar företaget (konkursboet) ekonomiska bidrag som är relaterade tillarbetskraftens lön enligt gäUande avtal. Omstaten betalar driftbidrag under en kortare awecklingsperiod åtar sig stateninte något formeUt företagaransvar. Bedömningen av om det är möjligt att drivaföretaget under en sådan avvecklingstid åvilar konkursboet. Samhällets insatsinskränker sig tiU att staten ekonomiskt stöder en till arbetsmarknadslägetbättre relaterad avveckling eller skapar rådrum för överväganden om rekonstmktioneller annan förändring av verksamhetens drift. Inträderstaten däremot som arrendator av ett företag övertar staten också formeUt företagaransvaretunder arrendeperioden. Det innebär bl. a. att staten tar på sig alla utgifterför rörelsens drift och tar alla inkomster av driften under arrendeperioden.Vidare åvilar det sociala ansvaret för de anstäUda staten som arbetsgivareunder arrendetiden. Varesig staten genom bidrag medverkar tiU att fördröja avvecklingen vid ett företageller, som i det följande berörs, undantagsvis arrenderar en i konkurs försattrörelse bör åtgärden så långt möjligt vara så utformad att den inte mbbar konkurrensförhåUandenainom den bransch där det aktuella företaget arbetar. Ett statiigtengagemang i form av ett lönerelaterat driftbidrag - och särskilt ett arrendeav konkursdrabbat företag - rymmer vissa svårbedömbara ansvarsfrågor och ärfrån strikt konkurrenssynpunkt inte invändningsfritt. Med hänsyn främst tUl deanställdas intressen kan emellertid starka skäl åberopas för att det allmännai särskUda situationer ändå ingriper med åtgärder som kompletterar ochförstärker andra arbetsmarknadspohtiska insatser. Ett uppskov kan vara avstort värde också för att ge Ökade möjligheter tiU överläggningar och kontakteri avsikt att skapa ny sysselsättning på orten. Från statsfinansiell synpunktkan det vidare vara fördelaktigare med stöd tiU fortsatt drift under begränsadtid än en omedelbar nedläggning. Av betydelse är dessutom att möjligheternaatt få nya mdustrier tiU orten torde vara större om de anställda vid företagetinte snabbt skingras. Pågrundval av vad som har sagts i det föregående föreslås att som försöksverksamhetett driftbidrag skaU kunna utgå tiU nedläggningshotade företag. Sådant bidragbör kurma utgå endast tiU företag som är i lUcvidation enligt 142 § lagen (1944r705) om aktiebolag eller i konkurs. 1972: 64 10 Bidragföreslås kunna utgå . Iundantagsfall bör om särskUda skäl föreligger bidrag kunna utgå . Beslut om förlängd tid, utöver , bör fattas av Kungl. Majrt.Bidraget bör utgå för det antal anstäUda vid det konkursdrabbade företaget somAMS och konkursboet kommer överens om. Bidragetbör avvägas så att det i sig inte ökar företagets tillgångar. Bidragetföreslås få uppgå till högst en tredjedel av den lön inkl. sociala kostnadersom betalas till arbetskraften. I undantagsfaU, om risk föreligger förbetydande samhäUssociala problem och det nedläggningshotade företaget inte kanupprätthålla sin verksamhet utan att högre bidrag utgår, föreslås möjlighetatt under samma fömtsättningar i övrigt tiUerkänna företaget bidrag med högst50 % av lönesumman inkl. sociala kostnader. Av praktiska skäl bör bidragetberäknas på grundval av den samlade månatliga lönesumman inkl. socialaavgifter för de anställda hos företaget vilka omfattas av överenskommelsen ombidrag. Dock bör det bidragsgmndande beloppet inte inkludera lön tiU enskUd iden mån den överstiger ATP-gmndande inkomst. För månad innebär det att högstalönesumma för enskild som får inräknas inte får överstiga 1/12 av 7 1/2 gångervid varje tiUfälle gällande basbelopp. Bidragsbelopp som avser socialakostnader för de anställda (ATP-avgifter, semesterersättning, m. bör inteutbetalas direkt tiU företaget utan förvaltas över särskilt konto. Syftetmed driftbidrag är som nämnts att förmå konkursboet att driva företagetsverksamhet ytterligare någon tid. Bidraget avses sålunda täcka det underskottsom driften annars skulle ge. Däremot är det givetvis inte meningen attbidraget skall medverka tiU att den fortsatta verksamheten gervinst till företagets borgenärer eller ägare. Bidragsnivån bör bestämmas medhänsyn härtiU. Bidragets storlek bör omprövas allt efter somerfarenheter vinns av driftresultatet. Då omständighetema i det enskilda falletgör sådant förfarande lämpligt bör bidraget lämnas på vUlkor att helt eUerdelvis kunna reaktiveras i form av lån med återbetalningsskyldighet. Beslutom driftbidrag bör i konkurs- och likvidationssituationer under försöksverksamhetenankomma på AMS. Utbetalning och uppföljning av den verksamhet som bidrag utgårtill bör handhas av länsarbetsnämnden i det län, där verksamheten bedrivs.Utbetalning av bidraget bör ske till företaget sedan länsarbetsnämnden fåttbestyrkt uppgift om beloppet av utbetald lön för varje anstäUd för denlöneperiod företaget normalt tillämpar. Avdrag för preliminär skatt görs avkonkursboet för hela lönen. Med den inskränkning som angetts i det föregåendebör utbetalningen kunna gmndas på summan av utbetalda löner.