prop · FV0348 · 1972-12-31 00:00:00 — Inom ramen för det svenska sondraketprogram-niethar 16 uppskjutningar genomförts vid . ESR.ANGE är tekniskt välutrustad. Efterhand har en alltmeromfattande utrustning byggts upp för de funktioner vUka erfordras vid sondraketförsök.Bland de viktigare tekniska systemen märks anläggningarna för klargöring och avfyringav sondraketerna, olika system för inmätning av flygbanor och nedslagspunkter,elektroniska system för överföring av mätdata från sondraketerna till markenför registrering och bearbetning, vetenskaplig apparatur för mätningar frånmarken samt vindmätutrustning. Härtill kommer omfattande transmissions-,kommunikations- och indikeringssystem för styrning av de olika funktionernavid försök. På finns byggnader och utrustning föradministration och för underhåll. Raketernas nedslagsområde ligger norr ombasområdet. Fast bebyggelse förekommer endast i ringa omfattning inom detta område.ESRO har där uppfört skyddsrum, avsedda att i samband med raketskjutningaranvändas av renskötande samer och tillfälhga besökare. Huvuddelen av utrustningen finns i olika byggnader.Flertalet kontrollfunktioner är placerade i en huvudbyggnad som omfattar ca970 1972: 48 13 Ca från huvudbyggnaden ligger raketklargörings-områdetmed speciellt utformade byggnader. På en höjd belägen frånhuvudbyggnaden, men inom basområdet, ligger en radarstation. Ca frånbasområdet, ungefär mitt i nedslagsområdet, ligger en observationsstation medomfattande vetenskaplig registrer-utrustning. ESRO:sfasta personalstyrka uppgick tUl ca 95 man. Under försök måste i regelden som använder försöksplatsen dessutom sätta in egen personal, bl. a. för attomhänderha utrustning som användaren temporärt för med sig för att kompletterabefintlig utrustning. Vid försök uppgår därför den operationella personalen iregel till drygt hundra personer. ESRO:s investeringar på uppgår till sammanlagtdrygt 50 milj. kr., varav omkring 30 milj. kr. i teknisk utrustning. Störredelen av dessa investeringar gjordes . Förhandlingarna om ESRO:s fortsatta vetenskapliga programvisade att flertalet medlemsstater önskade att ESRO:s program i fortsättningenskulle koncentreras till satellitprojekt. Den administrativa rutinen inom ESROansågs vara alltför tungrodd för att motivera dess användning vid organisationav forskarsamarbete i gemensamma sondraketexperi-ment. Sådana experiment ansågsligga inom medlemsländernas egen förmåga att genomföra och finansiera och någrastordriftsfördelar stod inte att vinna genom att använda ESRO. Underdiskussionerna härom stod det allt klarare, att ESRO inteönskade behålla ansvaret för . Mot dennabakgrund inleddes förhandlingar mellan , ESRO och ESRO:smedlemsstater samt i ett senare skede även med norska myndigheter. Med hänsyntill bl. a. fördelaktiga läge och de investeringar som gjortsförklarade man sig därvid från svensk sida beredd att driva försöksplatsen isvensk regi, om finansiella bidrag kunde garanteras från de övriga länder vUkasforskare använder försöksplatsen. Förhandlingarna ledde framtill en överenskommelse, vilken omfattar dels ett avtal i form av ett protokollmellan och om upphörande, dels ett garantiavtal mellanESRO, vissa av ESRO:s medlemsländer och om fortsatt drift av . Kungl.Maj:t har beslutat att skall underteckna nämndaprotokoll och avtal med förbehåll för godkännande. I stort innebärde två avtalen följande. ESRO:sansvar för upphör . upphör också det hittillslöpande mellan och att gälla. Den 1 juli 1972övertar ansvaret för 1972: 48 14 ochden fortsatta driften av försöksplatsen. övertar enligt protokolletäganderätten tiU de fasta anläggningarna på och tiU större delen av utmstningendär. Härför skall betala ESRO 5 000 AU. Återstående utrustning på ,främst fordon och kontorsmaskiner inköpta efter , har Sverigerätt att köpa i den mån ESRO inte vill behåUa denna utmstning helt eller delvis.Priset för hela denna utrustning är 42 000 AU. Sverigeåtar sig enligt garantiavtalet att mot ersättning hålla försöksplatsenoperationell. Det sätt på vUket försöksplatsen skall drivas och den utrustningmed vars hjälp detta skall kunna ske har inte definierats närmare igarantiavtalet. Av avtalet följer dock att kommer att göra väsentligaändringar i utrustning och driftsätt. Verksamhetenvid kommer att regleras främst av garanti-avtalet, som i detta avseendetorde komma att omfatta ESRO och vissa av ESRO:s medlemsstater, nämligenBelgien, , , , ochFörbundsrepubliken . gäller för av ochkan förlängas genom överenskommelse meUan parterna. Enligt avtalet skallverksamheten på fortfarande bedrivas inom ESRO:s ram i form av ett s.k. specialprojekt enligt artikel VIII i ESRO:s konvention. Deltagarna iprojektet kommer att upprätta en rådgivande programkommitté med främst vissasamordnande uppgifter och med ett sekretariat vid ESRO:s huvudkontor i . Detvisade sig under de förhandlingar som ledde fram till avtalen att övriga ESRO-ländersvillighet ati garantera användning av och därigenom deras bidrag föratt täcka kostnaderna kunde väntas öka om garantiavtalet omfattade såväl ESRANGEsom den norska försöksplatsen på Andöya, vilken drivs av Norgesteknisk-naturvetenskapliga forskningsråd. Överläggningar mellan berörda svenskaoch norska expertorgan visade att förutsättningar härför fanns och att ettsamarbete skulle kunna göra ömsesidiga rationaliseringar möjliga. Andöya inkluderadesdärför i garantiavtalet varjämte man kom överens om att ett särskiltsvensk-norskt avtal skulle ingås. DeESRO-länder som deltar i specialprojektet har för den femårsperiod som börjarden garanterat vissa fasta bidrag till kostnaderna för , Andöyaoch den rådgivande kommittén vid ESRO:s huvudkontor. Dessa bidrag kommerårligen att uppgå till totalt 860 000 AU (priser). Varje land somgaranterar ett visst belopp har rätt att använda eller Andöya ett visstantal veckor som står i proportion till det garanterade beloppet. Då ett landpå denna grund nyttjar något av fälten skall det betala 5 000 AU somersättning för rörliga kostnader. Om något annat land önskar använda fältenskall priset därför bestämmas efter särskilda 1972: 48 15 grunder.De fasta bidragen om 860 000 AU fördelas så att högst 30 000 AU avser bidragtill ESRO för den rådgivande kommittén, 580 000 AU bidrag tUl och 250000 AU bidrag tUl Andöya. Desvenska och norska bidragen till de båda skjutfälten ingår inte i de nu angivnabeloppen. skall enligt garantiavtalet lämna ett århgt bidrag till ESRANGEom 240 000 AU. skall dessutom på göra investeringar om högst400 000 AU under den femåriga avtalsperioden. har å sin sida garanteratett årligt tillskott till driftkostnaderna på Andöya om 210 000 AU. Detsvensk-norska avtal som fömtsätts i garantiavtalet skall på norsk sida ingås avNorges teknisk-naturvetenskapliga forskningsråd. Avtalet föreligger i ettutkast, varom enighet i sak råder. Av detta utkast framgår bl. a. att vidfördelningen av sondraketförsök mellan de två försöksplatserna hänsyn skalltas till användarnas behov och önskemål, varjämte ett rationellt utnyttjande avde båda försöksplatserna skall eftersträvas. För att förbilliga driften skallvidare, såvitt möjligt, personal och utrustning kunna flyttas mellanförsöksplatserna. En särskild samarbetskommitté med uppgift att avgerekommendationer i syfte att samordna verksamheten vid försöksplatsernaföreslås även bli upprättad. Svenskarymdforskare har haft möjligheter att bedrivaexperimentell rymdforskning med hjälp av raketer och satelliter inom ESRO:ssatellit- och sondraketprogram, det nationella sondraketprogrammet och genomatt deltaga i andra internationella samarbetsprojekt. Kostnadernaför verksamheten har täckts genom det svenska bidraget tUl ESRO och genom desärskilda medel som forskningsrådens rymdnämnd genom anslag från främst NFR ochSTU haft ansvaret för. Den sammanlagda medelsanvisningen till vad somväsentligen har varit det totala svenska rymdforskningsprogrammet har desenaste budgetåren uppgått till (i milj. 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 SvenskESRO-utgift 13,0 12,5 15,3 18,2 Rymdnämndensprogram 5,6 6,3 6,1 6,1 Summa 18,6 18,8 21,4 23,3 Rymdnämndenhar haft frihet att utforma ett program inom ramen för de medel som ställts tiUdess förfogande av NFR och STU samt i viss utsträckning även av FOA och MFR.Den ekonomiska ramen och bidragens ursprung framgår av följandetabell (i milj. Från NFR STU Övriga Rymdnämndenhar i syfte att öka det totala utbytet strävat efter att föra samman forskarnasolika experiment i ett samplanerat försöksprogram. Genom nämndensplaneringsinsatser har efterhand det nationella sondraketprogrammet blivit dendominerande nationella verksamhetsformen. har genom årligabeställningar till den s. k. rymdtekniska gruppen, för vilken en redogörelselämnas i det följande, uppdragit åt denna att svara för de tekniska ochorganisatoriska uppgifterna vid genomförandet av programmet. Rymdnämndensprogram har kostnadsmässigt fördelats på å ena sidan det nationella sondraketprogrammetoch å andra sidan svenska forskares utnyttjande av experimenttUlfällen inomramen för ESRO:s program. Programmens ekonomiska omfattning framgår av följandetabell (i milj. 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 1,0 0,6 1,1 1,2 1,0 0,8 0,4 0,2 2,2 3,5 3,2 3,3 Gemensammakostnader 1,4 1,4 1,4 1,4 Summa 5,6 6,3 6,1 6,1 Blandde organ som verkar inom rymdområdet i är det tre som intar eller harintagit en särställning. De tre organen är svenska ,forskningsrådens rymdnämnd och den s. k. rymdtekniska gruppen. är en kommitté inom . Den tillsattes isamband med att blev medlem av ESRO och har till uppgift attvara kontaktorgan med ESRO. Detta innebär att kommittén har ansvaret för delsden svenska representationen i ESRO och samordningen inom av olikafrågors handläggning inom ESRO-organen, dels vissa frågor i samband med verksamhetenvid . Till en del anlitar kommittén den rymdtekniska gruppen för vissauppgifter enligt uppdrag som regleras i årliga beställningar. Ledamöterna i berörda departement, aktiva rymdforskare och industrin. verksamhet en redogörelse lämnats i det föregående,inrättades genom en överenskommelse mellan NFR, dåvarande statenstekniska forskningsråd, numera STU samt MFR och FOA. Ledamöterna i nämnden harföreträtt de aktiva 1972: 48 17 forskarna,, industrin samt . ledamöterställde sina platser till förfogande. NFR och STU beviljadeemellertid anslag för avveckling av nämndens sondraketprogram under budgetåret1971/72 och tUlsatte en interimistisk ledningsgrupp för rymdfrågor. Rymdtekniskagruppen bildades av den tillsatta statliga rymdkommittén.Gruppens arbetsuppgifter dominerades fram av de s. k. Kronogårdsförsöken.Gruppen hölls personellt och funktionellt intakt vid rymdkommitténs avgång ochplacerades vid AB Teleplan (dåvarande )som en fristående avdelning. Gruppens verksamhet regleras f. n. av ett avtal meUanrymdnämnden och svenska . Gruppens verksamhet har en årligomslutning av ca 3,5 milj. kr., huvudsakligen genom årliga beställningar frånfrämst rymdnämnden, men även svenska . Gmppens viktigasteuppgifter är bl. a. planering och genomförande av rymdnämndens nationella sondraketprogrami samarbete med forskare och med hjälp av svensk industri, viss tekniskutvecklingsverksamhet samt tUlhandahållande av expertis i rymdfrågor åtdepartement och myndigheter. Departementspromemorian(Ds I 1972: 1) Organisation och finansiering av rymdverksamhet har, som jaginledningsvis redovisade, utarbetats mot bakgrund av Sverigesställningstaganden till det fortsatta europeiska rymdsamarbetet. 1 promemorianföreslås riktiinjer för organisation och finansiering av hela den svenskarymdverksamheten. Idet följande redovisas kortfattat de i promemorian framlagda förslagen och dehuvudsakliga överväganden som ligger till gmnd för dessa. 3.2 Rymdverksamhetensmotiv och intressenter Rymdverksamhetensmotiv och därmed dess intressenter är enligt promemorian knutna både tUlrymdverksamheten som medel att nå mål och tUl själva målen. Ettmotiv hänger samman med rymdverksamhetens olika tillämpningar och de mål somhärigenom kan nås. Ett annat motiv ligger i det teknologiska värdet avrymdteknisk utveckling och förhållandet att utvecklingen inom vissa teknikområdenunder sextiotalet ofta till en del har skett i rymdtekniska tillämpningar. Etttredje motiv hänger samman med att rymdverksamheten ofta initieras och bedrivsi internationellt samarbete. Internationella organisationer och samarbete av del- 2 1972.1 saml. Prop.1972: 48 18 visnytt slag har upprättats för olika syften. Som exempel härpå nämns ipromemorian det europeiska industrisamarbete som vuxit upp kring ESRO:s programoch som tillmäts stor betydelse genom att det öppnar annars svårframkomliga samarbetsvägarför svensk industri. Detre tillämpningsområden som är mest aktuella för svensk del genom ESRO:stillämpningsprogram är av direkt intresse för vissa myndigheter. Televerketoch i vissa avseenden även är självklara intressenter i frågoromtelekommunikation via satelliter. berörs av de rymdtekniska tUlämpningarsom syftar till att etablera system för flygtrafikkontroll. I framtidautvecklingar av dessa satellitsystem kan navigationsfunktionen leda till attsjöfartsverket får en liknande roll. är som ansvarig för vädertjänstenhuvudintressent för de meteorologiska rymdtUlämpningarna. Forskningsråden,främst det naturvetenskapliga men även det medicinska, samt vissainstitutioner vid universitet och högskolor är intressenter till följd avrymdverksamhetens vetenskapliga innehåll och till följd av intresset för internationelltforskningssamarbete. NFR har haft och har tillsammans med STU en huvudrollbland de organisationer hos vilka ansvaret för rymdverksamheten hittiUs legat.STU:s intresse följer dels av rymdverksamhetens teknologiska innehåll, dels av STU:sintresse för sådan utveckling inom vissa samhällssektorer där rymdtekniken kankomma att spela en betydelsefull roll. Ett tredje skäl för STU:s intresse ärrymdteknikens tekniskt/industriella konsekvenser. har intresse av att arbeta med rymdteknik eller att åtminstonefölja den internationella rymdtekniska utvecklingen. Detta intresse är en följdav rymdverksamhetens teknologiska innehåll, den ökande marknaden för avanceradeprodukter som rymdtillämpningarna ger upphov till och det internationellaindustrisamarbete som vuxit upp kring rymdverksamheten. Det är i första handfråga om företag som har kompetens, resurser och erfarenhet från militärtekniskutveckling, som i tekniskt hänseende är likartad den rymdtekniska. En gruppföretag har sammanslutit sig i en intresseorganisation, Gmppen Rymdteknikinom . Medlemmarna är följande: , , AB , Axel ,, , , ,, PhUips, , TelefonAB , . av svensk rymdverksamhet kan och bör enligt promemorian ske, dåförutsättningar numera finns för en långsiktig bedömning av det internationella rymdsamarbetets utveckling. 1972: 48 19 Verksamheteninom ESRO kan förväntas stabilisera sig efter de i det föregående redovisaderiktlinjerna. Förutsättningama för den svenska rymdverksamheten har därigenomförändrats väsentligt. Rymdverksamhetens betydelse för svensk industri har,framhålls i promemorian, kunnat verifieras genom överläggningar med vissaberörda företag. En omorganisation motiveras även av forskningsrådensrymdnämnds avgång och de framstäUningar som NFR och STU har gjort i anledninghärav. 1 framställningarna hemställdes om en översyn av den svenska rymdverksamhetensorganisation. Utgångspunktenför det organisationsförslag som läggs fram i promemorian är en analys avprogramstrukturen. Den rymdverksamhet som är av intresse för samhället kanenligt promemorian indelas i två grupper efter verksamhetens mål. Målet ärantingen vetenskapligt motiverat eller förknippat med en utveckling av enekonomiskt/teknologiskt motiverad tillämpning av rymdtekniken. Alla nu aktuellastatliga rymdaktiviteter kan grupperas under endera av de två huvudrubrikernarymdforskning och rymdtillämpningar. Denna indelning rättfärdigas, enligtpromemorian, av att de båda aktivitetstyperna har skild intressentstmktur och avatt utvecklingstendenserna för dem är fundamentalt olika. Mellan de bådagrupperna finns emellertid även beröringspunkter, främst genom att samma tekniki stora delar används och genom att den industri som deltar är densamma. Utifrån dessa slutsatserkonstateras i promemorian att en omorganisation av svensk rymdverksamhet börgöras, vilken tar hänsyn till såväl olikhetema som likheterna mellanrymdforskning och rymdtillämpningar. Därvid är en statlig rymdorganisation attföredra framför nuvarande ordning. Största möjliga integration bör eftersträvasvid genomförande av de program som kräver likartade tekniska och personellaresurser. En klar distinktion mellan programutformning å ena sidan och genomförandeav de integrerade programmen under resursansvar å den andra blir härmednödvändig. Två ansvarsmässigt åtskilda men väl samarbetande organ, som fullgörvar sin av dessa funktioner är den organisatoriska principlösning, somförordats i promemorian. Omprincipen att inrätta en organisation för rymdverksamheten i stället förexisterande organ accepteras, uppkommer enligt promemorian frågan om dennaorganisations relation till de övriga statiiga organ, som på olika sätt harfunktioner inom rymdområdet. Dessa organ är dels de myndigheter som ärintresserade av rymdtillämpningarnas mål, dels de vetenskapliga institutionersom bedriver rymdforskning. Alla dessa organ har intresse av att vararepresenterade och är främst intresserade av att organisationen genomför sinaprogram så effektivt som möjligt. För STU och NFR är situationen enligtpromemorian mera mångfasetterad. Särskild hänsyn måste tas härtill dårymdorganisationen utformas. Ipromemorian konstateras att NFR:s huvuduppgift är att efter be- 1972: 48 20 dömningge anslag till forskningsprojekt inom det naturvetenskapliga området, bl. a.för experimentell verksamhet. NFR:s apparat för administration av anslag ärväl utvecklad. En dubblering av denna funktion är inte önskvärd. Ett samarbetebör därför, enligt promemorian, etableras mellan rymdorganisationen och NFRinnebärande att NFR formellt ger anslag sedan rymdorganisationen anvisatförsöksmöjligheter i sitt rymdforskningsprogram och fastställt en totalram föranslag till forskningsprojekt. Avvägningen mellan NFR:s och rymdorganisationensarbete bör vara sådan att NFR inte behöver ett särskilt beredande organ förrymdfrågor, utan löser sin uppgift inom ramen för sina ordinarie arbetsformer. STU:srymdintressen anges i promemorian vara av flera slag. För vissarymdtillämpningar uppträder STU som ställföreträdande avnämare. Detta gäller idet fall då den samhällssektor inom vilken tillämpningar faller inte harresurser för att ta ansvaret för den långsiktiga tekniska utvecklingen försektorn i fråga. STU har också intresse för rymdverksamhet av teknologiskamotiv och för dess tekniskt-industriella betydelse. STU:s funktion somställföreträdande avnämare för rymdtill-lämpningar föreslås i promemorian bliövertagen av en rymddelegation, som bör ha denna funktion som en av sinahuvuduppgifter. STU är även intressent på grund av rymdteknikens tekniskt-industriellapotential. STU är härvid den myndighet som anger kriterierna för statiigt utvecklingsstödåt teknologiska och industriella utvecklingsprojekt och bör fortsätta att utövadenna funktion även för nya projekt inom rymdområdet. och dela på uppgiften på så sätt att STU, i regel efter ansökan från industrin,på sedvanligt sätt prövar möjligheterna att bidraga tUl finansieringen avutvecklingsprojekt inom rymdområdet. STU:s uppföljande och övervakande funktionvid projektens genomförande bör emellertid kunna utövas av rymdorganisationen.Genom ett arrangemang av detta slag kommer, enligt promemorian, en prövning attske av eventuella nya nationella rymdtekniska projekt i konkurrens med projektinom andra områden. verksamhetsform konstateras i promemorian att varkenrymdverksamhetens omfattning eller den säkerhet varmed utvecklingen kanöverblickas motiverar att ett permanent organ för rymdverksamhet etableras.Inte heller är det, med hänsyn till verksamhetens särart och dess särskildaintressentstruktur, lämpligt att ge ett befintligt organ programfunktionen inomrymdområdet. Däremot är det enligt promemorian lämpligt att tills vidareinrätta en statens delegation för rymdverksamhet. En lösning av detta slag har,enligt promemorian, den interimistiska karaktär som svarar motrymdverksamhetens situa- 1972: 48 21 tion.Lösningen bör emellertid inte betraktas som extremt kortsiktig. I promemorianbedöms en sådan delegation kunna ta ansvaret för rymdverksamheten underåtminstone en femårsperiod. Delegationen föreslås bli inrättad den 1 juli 1972.Ledamöterna föreslås bli utsedda av Kungl. De bör representera berördadepartement samt forsknings-, av-nämar- och industriintressen. Med tanke på deresurser som delegationen bör förfoga över, den verksamhet för vilken denkommer att ansvara och verksamhetens tekniska komplexitet görs i promemorianden bedömningen att de verkställande uppgifterna inte kan styras av enbart ettsekretariat vid delegationen. Ett särskilt bolag, som nära samarbetar meddelegationen är den lösning som förordas. Ettaktiebolag föreslås bli bildat och börja sin verksamhet den 1 juli 1972.Bolaget förutses i promemorian få fyra huvuduppgifter, nämligen att verkställadet nationella sondraketprogrammet i huvudsaklig överensstämmelse mednuvarande former, att svara för driften av , att fullgöra sekretariats-och utredningsuppgifter åt bl. a. rymddelegationen samt att inom ramen fördelegationens program för rymdtillämpningar och i överensstämmelse medöverenskommelser mellan staten och industrin vidta sådana åtgärder som främjaruppbyggnad och internationell maknadsföring av svensk rymdteknisk kompetensvid företag och statliga institutioner. Detbeslut, som innebär att nu föreslås delta i hela det expanderade ESRO-programmet,föregicks av överläggningar med industrin, särskilt de företag som hittillshaft det huvudsakliga utbytet av medlemskap i , nämligen och LM . Syftet med dessa överläggningar var att dels utröna företagensegen värdering av rymdverksamheten, dels finna sådana former för samverkan mellanstaten och berörd industri att ett gemensamt utbyte av rymdverksamheten och dåsärskilt ESRO-medlemskap skulle kunna garanteras. De förhandlingar somsålunda inleddes och för vilkas förutsättningar en redogörelse lämnas ipromemorian var inte avslutade då promemorian lades fram. Delegationensverksamhet har i promemorian delats in efter program-budgetprinciper i trehuvudprogram, nämligen rymdforsning, rymdtill-lämpningar ochmyndighetsuppgifter. Programmetrymdforskning avses till större delen bli finansierat över åttonde huvudtiteln.I övrigt beräknas finansieringen ske över trettonde huvudtiteln. De medel somförutses komma att ställas till delegationens förfogande över statsbudgetenberäknas för /73 bli ca 18 milj. kr. över åttonde huvudtitelnoch ca 15 milj. kr. över trettonde huvudtiteln. 1972: 48 22 Eftersomdelegationen kommer att ha vissa intäkter bör anslagen till delegationen enligtförslaget beräknas efter nettoredovisningsprincip. De medel, som övrigamedlemsstater inom ramen för garantiavtalet om tillskjuter för drift avförsöksplatsen, bör av delegationen behandlas som en intäkt under programmetrymdforskning. Sådana medel som industrin efter överenskommelse med statentillskjuter för svensk rymdverksamhet bör av delegationen behandlas som enintäkt under programmet rymdtillämpningar. Bolagetsverksamhet förutses i promemorian bli finansierad huvudsakligen genomperiodiska, företrädesvis årliga, beställningar från rymddelegationen. Bolagetkan väntas få vissa intäkter utöver beställningarna från delegationen men ianslutning till dessa uppgifter. Bland dessa märks sådana driftsintäkter för ,som inte faller inom ramen för överenskommelsen om . Intäkterna i övrigtblir beroende av utformningen av eventuella kommersiella funktioner förbolaget. Direkta kostnader, som bolaget får för marknadsföring av andraföretags och institutioners kompetens, bör ej belasta bolaget utan dem, förvilkas räkning verksamheten bedrivs.