prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — - att frågan omny personstation och ändrad hnjesträckning i löses, - att på bandelenYstadMalmö såväl person- som godstrafik bibehålls samt att i avvaktan pålänsstyrelsens planerade trafikutredning trafiken på bandelarna ochLandskrona-Kävhnge-Lomma-Ar-löv bibehåhs, Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. - attkommunblockscentra får snabba persontransporter till regioncentra vidstambanorna, - attjärnvägsnedläggningar i sydvästra planeringsområde inte sker förränplaneringen för den koUektiva trafiken inom planeringsområdet är klar och - attvagnslasttrafikens terminalbangårdar i samtliga regioncentra bibehålls och attinte terminalbangårdar i kommunblockscentra nedläggs utan att mycket starkaskäl talar därför. En tågfärieled mehan ochPolen skuUe vidare bh ett önskvärt komplement tiU den färietrafik som redanfinns mellan och Swinoujscie. anför i fråga omtelekommunikationerna att förutsättningarna prövas för en teleplanering på fyracentralortsnivåer. Denna skulle bl. a. medföra förlängda markeringsintervallerför teletrafiken mehan sydöstra och /, mellan / ochHelsingborg/, mellan /och samt mellan ochSimrishamn. Taxorna för den internationella teletrafiken behöver granskas.Malmöhus län som hgger vid en nationsgräns med en ökande telefontrafik övergränsen drabbas förutom av de högsta nationella avståndsklasserna ifjärrtrafiken också av höga taxor till den danska delen av . En ledamot ilänsstyrelsen anför i särskht yttrande att länsprogrammet inte tillräckligtbehandlat möjligheterna till regionalpolitiska åtgärder inom Ystadsregionensamt att länsgränserna bör slopas och en länsstyrelse bildas för hela . Fleraremissinstanser betonar behovet av bättre lokaliseringspolitiska medel ochåtgärder, bl. a. att företag i sydöstra bör medgivas rätt att användainvesteringsfondsmedel, att områden där lokaliseringspohtiskt stöd kan utgåutvidgas och att företagareföreningen får ökade resurser. FCO accepterar inteatt en stor del av arbetskraftsbehovet tillgodoses genom inflyttning avarbetskraft från utlandet. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Hörbykommunblock och kommun föreslår att skyddad verkstad inrättas i resp.orter. anser att samhället i första hand bör medverkatih arbetstillfähen inom det ordinarie näringslivet och endast i andra handgenom den skyddade verksamheten. Antalet skyddade arbetsplatser i länet behöveremeUertid öka från 2 000 tih 8 000. Som mål för bör enhgtlänsstyrelsens mening eftersträvas 4 000 platser. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 147 Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen Länet har ett tätt nät avserviceorter på olika serviceutrustningsnivåer. målsättning förbebyggelsens gruppering bygger på detta mönster av serviceorter. För attlänsplanens regionala system skah kunna fungera på ett tillfredsställande sättär det nödvändigt att människorna lätt kan nå sina serviceorter på olika nivåermed såväl enskilda som kollektiva trafikmedel. Detta stäUer stora krav på såvälvägnätet som den kollektiva trafikens utformning. Länet har ett omfattandekohektivt trafiknät. Ca 11 300 invånare eher av länets befolkning har över25 minuters bilresa till regioncentrum. Detta gäher huvudsakhgen befolkningeni ett område i nordöstra delen av och östra delen av . Förutom åtgärder för att underlättaför människorna att nå sina serviceorter måste enligt meningockså ohka slags socialpo-htiska åtgärder sättas in för att förbättraserviceförsörjningen och bryta den sociala isolering som ofta förekommer intebara i glesbygden utan också i tätorterna. Kommunernaredovisar i sina investeringsprogram betydande utbyggnader avserviceverksamheten i de expansiva orterna. Ett utredningsarbete pågår i flerakommunblock bl. a. för att utröna vilka tätorter som är utvecklingsbara pålängre sikt och vilken service dessa bör ha. Flera samarbetsnämnder ochkommunstyrelser betonar i sina yttranden över länsprogrammet betydelsen av attåtgärder vidtas för att upprätthålla serviceverksamheten även i orter med vikandebefolkningsunderlag. Några konkreta förslag till åtgärder för att hindranedläggningar redovisas inte. Om länsprogrammets intentioner skah kunna förverkhgas är detangeläget att de små avstånden i länet inte leder till en onödigt långtgåendekoncentration av serviceanläggningarna. Risken är annars stor att ävenbefolkning och näringsliv koncentreras mer än som är nödvändigt. De ohkaorterna bör få den serviceutrustning de har underlag för. Servicebehovet i deexpansiva områdena kan inte eftersättas eftersom det då förehgger risk förförslumning och en otillfredsställande social och kulturell nivå. Serviceanläggningar som befolkningoch näringsliv ofta behöver ha kontakt med bör lokaliseras till centrum i denregion de är avsedda att betjäna. Speciell uppmärksamhet bör ägnasföljande områden och orter på de olika servicenivåerna med hänsyn till derasutveckling och tih deras läge i förhållande till andra serviceorter påmotsvarande nivå. Regioncentra och samt i viss mån Treheborg och Kommunblockscentra , och Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Beträffande lokalcentra är detviktigt att de kan bibehåha sin service. Serviceproblemen på bör särskUtbeaktas. Samhället måste i ökad omfattning svara för att ett tillfredsstäUandekollektivt trafiknät upprätthålls. En utbyggnad av den kollektiva trafiken ärockså nödvändig för att komma till rätta med trafikstockningar, brister påparkeringsplatser och de mhjömässiga problem i form av buher och avgaser somgör sig alltmer gäUande i större regioncentra. Kommunerna bör söka lösa dessaproblem även genom andra åtgärder såsom trafikledsplanering, trafikregleringoch differentiering av trafikslagen. En omfattande trafikförsörjningsplaneringutförs av kommuner, kommunblock och planeringsförbund. Enligt länsstyrelsensmening är det angeläget att samordna denna planering för hela länet. Ansvaretför denna planering bör fördelas så - att kommunerna(kommunblocken) svarar för planeringen av trafiken i kommunen (kommunblocket)tih kommunblockscentrum och lokalcentra i kommunen, - attplaneringsförbunden svarar för plarieringen av den regionala trafiken dvs.trafiken tih och mellan region- och blockcentra i planerings-förbundsområdetoch för samordning av den kommunala och regionala trafiken och - attlänsstyrelsen svarar för planeringen av den interregionala trafiken i länet ochför samordning av den regionala och interregionala trafiken i samarbete medkommittén för samarbete mehan länsstyrelse och planeringsförbund. Åldringarnas geografiska ochsociala isolering som brukar sammankopplas med glesbygden men som i fleraavseenden också finns i tätorterna berörs också av , som är bereddatt i samarbete med kommunerna verka för - utbyggnad avden uppsökande sociala verksamheten, - distribution avfärdiglagad mat, - bättre möjligheter för budsändning och förbättrad samordning av kommunernas åldringsvård ochlandstingets vård av långvarigt sjuka åldringar. 12.S Investeringarnas regionala fördelning TiU grund för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/kommunblockens investeringsplaner för perioden1971 1975 ligger i huvudsak KELP 70. påpekar att denlångsiktiga investeringsplaneringen ännu utgör en försöksverksamhet ochframhåller att de redovisade investeringsplanerna endast utgör riktlinjer förfortsatt verksamhet och inte kommer att hgga tih grund för åtgärder. Enligtlänsstyrelsen är det önskvärt att en BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 149 årlig aktualisering av investeringsavsnittet ilänsprogrammet kommer till stånd. 12:1 innehåller isammandrag bostadsbyggnadsbehovet enhgt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammenoch den del av samt primärkommunernas investeringsbehov som harprioriterats av . Primärkommunernas investeringar har fördelats påhuvudtitlar enligt K-planen. I redovisningen ingår endast vissa kommunalainvesteringsområden. Exempelvis innefattas inte bostadsbyggandetsexploateringsinvesteringar i sammanstäUningen. Vidare har endast tagits medprojekt som har kostnadsberäknats tih . För den aktuella perioden uppgår deangivna primärkommunala investeringsbehoven i länet, exkl. kommunssjukvårdsinvesteringar, totalt till ca . varav ca 1,7miljarder kr. omfattas av prioritering. och Malmökommuns investeringar för sjukvård m. m. uppgår thl ca 1 miljard kronor.Kommunerna i länet anger att de för behöver färdigställa 59212 lägenheter. Det av beräknade och prioriterade bostadsbyggnadsbehovetför länet uppgår tih 60 400 lägenheter (figur B. Drygt hälften eller av de primärkommunala investeringsbehoven som har prioriterats faller påhuvudtitlarna 3 (byggnads- och planväsen, gatu- och parkförvaltning, sport ochfriluftshv) och 5 (industriell verksamhet). Huvudtitlarnas omfattning varierarmellan kommunerna/kommunblocken. Räknat på endast de prioriteradeinvesteringarna faller exempelvis av kommuns investeringsbehov påhuvudritel 5 (industrieh verksamhet) och på huvudtitel 6 (undervisning ochannan kultureU verksamhet), medan motsvarande andelar för kommun är 3 %resp. Av investeringar (inkl. kommuns i sjukvård)faller på de tre kommunerna/kommunblocken , och . Ett flertalremissinstanser påpekar att grundmaterialet är bristfälligt och inte kan liggatill grund för beslut. framhåller att en totalekonomiskplanering och finansiering bör eftersträvas för nya bostadsområden, så atteftersläpning i fråga om service på gmnd av brist på kapital inte behöveruppstå. Länsorganen har i de sektoriellaprioriteringar i huvudsak tihämpat regeln att tiU resp. prioritetsgrupper I, Iloch 111 hänföra 60, 20 och av investeringsbehoven. Vid prioriteringen avbostadbyggnadsbehovet har den beräknade hushållsökningen varit riktgivande vidfördelningen mellan kommunblocken. Behovet av modernisering av bostäder harkommit i andra hand. Den sektoriella prioriteringenligger till grund för den regionalpohtiska prioriteringen. Vid denna har iprincip tillämpats samma regler som vid den sektorieUa. har vidden regionalpohtiska prioriteringen Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. a. beaktat att målsättningarna i länsprogrammet harföljts. framhåller att länetbefinner sig i en besvärlig situation när det gäller resursfördelningen. Störredelen av länet är starkt expansivt. Stora investeringar är nödvändiga för atttillgodose den växande befolkningens behov av bostäder och service. Etteftersättande av dessa mvesteringar skulle leda till aUvarhga problem i form avförsämrad miljö för befolkningen. förehgger behov av investeringarför att förbättra lokahseringsförutsättningarna i de mindre expansiva ellertillbakagående delarna av länet och därigenom förverkliga länsprogrammetsintentioner om en spridning av expansionen. Fackorganen och länsstyrelsenställs därför inför svåra avvägningsproblem när det gäller prioriteringen. Detär enhgt mening angeläget att statsmakterna vid fördelningen avstathga resurser och ramar på län ger länet de resurser som behövs för attmiljöförhållandena och lokaliseringsbetingelserna skah bli tillfredsställande ialla delar av länet. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B. 12:1 och B. 12:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. Fleraremissinstanser anser bl. a. att prioriteringen saknar betydelse då en totalekonomiskram saknas för länet. och sydvästra påpekar att eftersom investeringarnas genomförande helt vilarpå kommunerna förefaller prioriteringen meningslös. Lunds kommunen anför attMalmö/Lund- och Helsingborgsregionerna bör få de resurser som svarar mot derasfaktiska utveckhng. Höörs kommun menar att det inte kan vara realistiskt attden dominerande delen av de statliga investeringarna skall ligga i sydvästraSkåne. Ett antal remissinstanser, däribland , kommunförbundetslänsavdelning, nordvästra och handelskammaren, ärkritiska mot det rådande ramfördelningssystemet för bostäder. Bihang B Sammanfattningav länsprogram 1970 ouo loosoo |rO(N ir-ovouooo roo osor- Ttooo osuouoo-uo"0 osi(U0-- souor ©"(NOO fS uou-- uoTtTt TfOsOosrj r-Tt ooo (M (S fS ro O ro vo (S UO so UO Os »o \£) r C\ -H vo a O, bo -H o a o 00 O UO ro fN O o UO Tt »sD 00 Os u so ro0uos0uo00000''OstSuoO TtOfSoorouot'isoooor-rorosr- »-lOroruovo-r-iONuoi-HOoO (SrofSuorOTtrotsrJpsouoruo-ooro 'OrO00Tt (S I I I I I I I I I I I 1 I I -uoOTtOuoTtuoOuoOOOTTrSuoO uoHOsroosOOO\000'P-uoTtOOs»-irOOir-so-TtTtrssOfNuo»100 "ftioroosrssouor-r-uooO(N hos-uo inooorsooosOvp-rOuououoO ONOt-OOSOr-OOuoPOS Op-sooosoo roOsOOOTt'OsOsa>OOsrootSro (N Tt *-HU0O\(N (N Tt(NoO'-'uorO'Ttr-puoooooooootssooooop-rooop-ro O UO p TtH ro so '>». I i I I f I ro O On I P- UO (N 1 00 (N ro -H 00 OO"iOP*OOssouofSuovr>OsuoOrooOosoorocrofSrouoroosrsr-tO't roioOr-sortssop-sDvO-ro UO 00 r 1< O O O 00 O 00 UO O t O P* UO I 00 wo O 00 O I P 1 I 1 I I :« 00 3 C :§ :§ -o i 1 3 -S -o c/3 U I S > :ra 3 o C3 .y t .iö wJ ;ii " =0 :0 c n 3i2 c ~ c " .i, :0 id 00 tä -g :« D c rt c :|x I I c o t < B, '=' u c S3 x; c _ E "o CO Ä O °rt (3 (n > Ä o JS-" > g o = c -o j: O) S >a o 'S £ > ? 3 "O 's .2 M C/ X fs ro UO so p- 00 Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Figur B.12:1 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 12:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas Investeringsbehov för , . Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 13.1 U tgångspunkter för programformuleringen anför att Hallandslän är beläget inom en av mest expansiva zoner som sträcker sigfrån i norr, via , thl Malmö- ochKöpenhamnsområdet i söder. En fjärdedel av befolkning eUer drygt 5milj. människor bor inom detta område. Om inga regionalpolitiska åtgärdervidtas kommer utvecklingen inom denna s. k. Skandinavaxel att präglas av enfortgående storstadskoncentration, i synnerhet i den södra delen eftertillkomsten av broförbindelsen över . Om ett av huvudsyftena med densvenska regionalpohtiken skall kunna uppnås en dämpning av storstadsområdenasexpansion måste därför statsmakterna med en samordnad regionaipolitiskplanermg stimulera utbyggnaden av ett antal storstadsalternativ. Deregionalpohtiska insatserna kan härvid inte enbart begränsas till att dämpathlväxten i . Även i sydvästra erfordras alternativför att balansera storstadskoncentrationen i Göteborgs- resp.Malmö/Köpenhamnsregionen. framhåller attHallands län har genomgått en positiv befolknings- ochnäringslivsutveckhng. Folkmängden ökade i blocklänetmed 25 000 personer, varav 17 000 . Enligt prognos 2 i länsplanering1967 förutsågs folkmängden i kommunblockslänet ökamed 27 600 personer. 1 målsättningen för länet angavs ett befolkningstal för år1980 som med drygt 5 000 personer.överstiger prognosvärdet. Den faktiska foUcmängdsökningenfram har varit större än som angavs i prognos 2. SärskUt stor äravvikelsen i Kungsbackablocket, där den faktiska foUcökningen översteg denprognoserade med 3 000 personer. I Halmstadsblocket har däremot folkökningenvarit lägre än som förutsades i prognosen. Planeringsnivån för de två nämndablocken har bestämts på så sätt att den beräknade befoUcningsökningen under1970-talet enligt prognos 2 adderats till den faktiska folkmängden . Förövriga block ansluter sig planeringsnivån till prognos 2. Tih följd avuppskrivningen av befolkningstalet för Kungsbackablocket överstigerplaneringsnivån 1980 med ca 2 000 personer folkmängdenenligt prognos 2 BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 I SS Kommunblock Faktiskfolkmängd Planeringsnivå Prognos 2 1965 1970 1975 1980 1980 Andra utgångspunkter för programformuleringen framför vissaprincipieUa synpunkter på regionalpohtiken, vilka tjänat som allmännautgångspunkter vid arbete med länsprogram 1970. understryker vUctenav att en mer genereU regionalpolitik, som omfattar hela landet, kommer tihstånd. Härvid bör tyngdpunkten inte enbart hgga på det statligalokaliseringsstödet. Svagheten med det statliga stödet är att det hitthls harbegränsats tih arbetslöshets-och avfolkningsområden varför det mte nämnvärt harbidragit till att dämpa storstadsregionernas expansion. Under den femårigaförsöksperioden med statligt lokaliseringsstöd har tvärtom de trestorstadsregionernas tUlväxt accelererat. Stödområdet har i stort sett intefungerat som ett alternativ thl storstäderna. framhåller atttidsanvändningen är en vUctig faktor som bör beaktas när man diskuterar vUkastads- och regionstorlekar som ger ett optimalt ekonomiskt utbyte för såvälsamhället som den enskUde. I storstadsområdena synes den vinst i levnadsstandardsom sker genom arbetstidsförkortningen ätas upp genom ökande restider meUanbostad och arbetsplats. I glesbygdsområden sker en motsvarande förlust genomatt resorna mehan bostäder och serviceutbud förlängs. De meUanstora regionernager en fördel i dessa avseenden genom att de kan erbjuda ett rikhaltigt utbudav bostäder, arbetsplatser, service och fritidsmUjöer och rimhgapendlingsavstånd dem emehan. Enligt mening harHalmstadsregionen gynnsamma förutsättningar att utvecklas till ettstorstadsalternativ i . Invånarantalet inom 30 minutersrestidsavstånd är f. n. drygt 100 000 och ökar kraftigt. Regionen har ett gottkommunikationsläge och erbjuder en attraktiv mUjö både ur boende-, fritids- ochnäringslivssynpunkt. Efter E 6:ans utbyggnad thl motorväg genom hela länetskapas förutsättningar för en flerkärnig region tillsammans medFalkenberg och . föreslår därför somstorstadsalternativ. och klassificeras som regionala 1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m.m. 156 TiU kategorin övriga orter förs ochKungsbacka. FörslagettiUstyrkes av remissinstanserna med undantag av kommunblock, somhävdar att blocket, med hänsyn till anknytningen tih , börhänföras thl kategorin storstadsområden. och kommunerinrar om att i länsplanering 1967 ansågs den trekärniga regionenHalmstad-Falkenberg-Varberg utgöra ett storstadsalternativ. synpunkter.Länsstyrelsen anför att med hänsyn tiU ovissheten om hur avgränsnuigen avstorstadsregionerna kommer att bh i det regionalpolitiska riksprogrammet avstården ifrån att föreslå även och som storstadsalternativ.Beträffande Kungsbackablocket anser att blockets möjlighet attvidmakthålla en god självförsöriningsgrad bäst thlvaratas om blocket räknassom självständig enhet och inte inlemmas i storstadsområdet. B.13.2 Sysselsättningspolitiska åtgärder Bakgrund Av länsprogrammet framgår attlänets näringsliv har ett relativt starkt inslag av jordbruk. svaradejordbruket för av de förvärvsarbetande i länet mot i hela rUcet.Störst var jordbrukets andel i Lahobnsblocket och lägst iHalmstadsblocket . Industrins andel var i länet mot irUcsgenomsnitt, medan servicenäringarnas andel i länet med åtta procentenheterundersteg riksnivån. ökadeantalet sysselsatta inom industrin i länet med nära 3 000 personer och antaletindustriföretag med 21. Störst var ökningen i med ca 1 200, varefterföljde med 600, med 400, med 350 och Lahohn mednära 300 sysselsatta. Jämfört med industrinsrUcsgenomsnitt har länet mindre sysselsättningsandelar för metall-, trä-,massa- och kemisk industri och större andelar för textU- ochbeklädnadsindustri, sko-, läder- och gummhndustri samt livsmedelsindustri. De mindre och medelstora företagensvarar för huvuddelen av industrms produktion i länet. Av industriföretagenbestår av företag med upp till 50 anstähda, vilka har omkring entredjedel av samtliga industrisysselsatta. Fyra företag med över 500 anställdasvarar för av sysselsättnmgen. fästeruppmärksamheten på riskerna för en regional segregation av sysselsättningen.Den pågående koncentrationen av befatt-nuigshavare inom företagensadministrativa delar tUl storstadsregionerna och inte minst till Stockholmsregioneninnebär försämrade möjligheter för övriga delar av landet att kunna erbjuda endifferentierad arbetsmarknad. Enligt mening bör denadministrativa verksamheten i möjhgaste mån förläggas i anslutning tih dentillverkande enheten och/eher i vart fall till något storstadsalternativ. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 157 att en förstärkning av länetsföretagareförening sker så att den i större utsträckning kan informera ochhandha rådgivande ekonomisk och teknisk verksamhet, att ett utvidgat samarbete genomett permanent kontaktorgan kommer tih stånd mehan statliga och kommunala organsamt näringslivets organisationer, att kommunerna analyserar ochinventerar mark, vatten och recipient-resurser samt lokaler för näringslivetsbehov, att de mindre och medelstoraföretagens problem rörande kapitalförsörjning, marknadsföring, tekniskutveckhng, utbildning och administration inventeras och analyseras, att områden med ensidigsammansättning på näringslivet får en mer differentierad arbetsmarknad, att sysselsättningsstrukturen inomfrämst industrin bevakas så att man inte enbart får tiUverkande enheter utanäven arbetstUlfäUen inom administration och koncernledning, produktutvecklingoch marknadsföring m.m., att den administrativa verksamheteni möjligaste mån förläggs i anslutning till den tUlverkande enheten eller tillnågot av de storstads-alternativ som statsmaktema framledes kommer att ange. Bland övriga åtgärder för ökadsysselsättning i länet framhåhs särskilt åtgärder för att förbättra kvinnornasarbetsmöjligheter, exempelvis utökat daghemsbyggande, fler arbetsmöjhgheter förkvinnorna inom metallindustrin samt bättre möjligheter tilldeltidsanställningar. Halmstadskommun föreslår bl. a. att olika former av eftergymnasial och annan utbUdningförläggs till , att hamnen i samt E 6 byggs ut samt att ökadsatsning sker på olika turistanläggningar. förslag till handlingsprogram. föreslås somlokaliseringsort för olika former av eftergymnasial utbildning och centralstatlig förvaltning. Infrastrukturen bör förbättras genom utbyggnad av denkvalificerade servicen så att förutsättnuigar att fungera somstorstadsalternativ ytterligare förbättras. kommunblock har det störstabehovet av sysselsättningsskapande åtgärder. bedömer förutsättningarnavara goda för etablering av bl. a. livsmedelsindustri samt utveckling avsmåindustri och hantverk. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. styrelsen prövar företagares vUlighet att etablera sig iLaholm i samband med förhandlingar om utlokaliseringar frånstorstadsregionerna, samt att vid etablering av större industrier i Halmstadmöjligheterna diskuteras att förlägga underleveranser eller fUialer tih Laholm.Möjligheterna tih specialodlingar och specialiserad animalieproduktion iblocket bör undersökas. Vidare bör vid planering av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder beaktas den äldre arbetskraftens problem samt att kvinnornas arbetsmöjligheterförbättras. föreslås somlokaliseringsort för centralförvaltningen vid Vin- och spritcentralen ochSystembolaget . föreslår vidare lokalisering av metallindustritUl kommunen, samt att en försöks-Utbildning i automatisk databehandhngförläggs thl . Därjämte bör UUareds tätort bli lokaliseringsort förnya industrier och service-anordningar så orten kan utvecklas till ett centrumför de inre delarna av kommunen. Beträffande kommunframhåller att industristrukturen bör differentieras. Vidare börkommunikationsmöjligheterna mehan inlandet och arbetsplatserna iVarbergVäröområdet förbättras. Sysselsättningsplaneringen förbyggnadsarbetskraften i och för motorvägsbygget på börsamordnas. Motorvägsbygget norr om bör tidigareläggas med hänsyn tilltransporterna tiU . Etablering av småindustrier i börunderlättas så att samhället kan fungera som lokal serviceort för kommunensöstligaste delar. För Kungsbackablocket föreslårlänsstyrelsen en mer medveten industri- och serviceplanering än , såatt redan färdigbyggda bostadsområden förses med nödvändiga komplement. Vidaremåste företagsetablering underlättas så att företag i , som efterfrågarökade markresurser, finner det fördelaktigt med en utflyttning tillKungsbackaområdet. Självförsöqningsgraden bör ökas och blocket utvecklas relativt självständig arbetsmarknadsmässig enhet. Den kvinnligaarbetskraftens sysselsättningsbehov bör därvid beaktas. Remissinstansernaansluter sig i huvudsak tih förslag.