prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Exporten av handelsstålökade däremot sannolikt som följd av den minskade efterfrågan frånhemmamarknaden. Härigenom steg den svenska andelen av de nordiska ländernasimport. Denna minskade emellertid kraftigt och medförde likväl en nedgång avden svenska exporten dit. Likaså föll exporten till och fortsatte falla . Däremot ökadeutförseln till i samband med den successivt höjdaproduktionen i . Uppgången av exporten till råvaruländerna fårdelvis ses som en följd av den svaga efterfrågeutvecklingen i . Priserna som sjönk något mot slutet av1970 fortsatte falla . drogsig emellertid exportpriserna ånyo uppåt. Medan priserna på specialstål främst på rostfria produkter föll mycket kraftigt från den exceptionellthöga nivån i mitten av 1970, hölls priserna på handelsstål relativt väl uppe.Delta får ses mot bakgrund av produktionsbegränsningarna inom EEC:s stålindustri.De svenska exportpriserna synes ha sjunkit 1970 1971. Till grund för bedömningen avexportutvecklingen ligger en av 1971 utfördexportenkät för järn- och stålverk, vilken företagits /november.Jämfört med augustienkäten har järn- och stålverken justerat ned sina planeroch förväntningar . räknar företagen nu med en ökning avexportvärdet med 8 1/. har järn- och stålverken höjt uppsina beräkningar för exporten till , och . Man harsamtidigt justerat ned sina prognoser för exporten till de övriga nordiskaländerna, och råvaruländerna. Den mer optimistiska synen påexportmöjligheterna till är svår att förklara. Inför denföregående konjunktursvackan i var företagens prognossäkerhetmycket låg och det kan vara fråga om en liknande felbedömning av effektema avkonjunkturutvecklingen . I föregående kapitel förutses en fortsatt nedgångav efterfrågelillväxten i speciellt . Omman jämför prognoserna för exporten av järn och stål till under1972 mellan augustienkäten, då företagen ännu inte kände till importavgiften,och novemberenkäten förefaller företagen inte ha räknat med några störreeffekter av importavgiften på den svenska stålexporten. man med en exportvärdeökning 19711972 med knappt 11 1/, medan man inovemberenkäten räknar med en ökning . Järn- och stålverken har dragitned prognosen för exporten tiUråvaruländerna betydligt och prognosen förefaller såtiUvida ligga mer ilinje med exportmöjligheterna än . På gmnd av att järn- och stålverkeni novemberenkäten synes ha en 1 Preliminär nationalbudget 85 något mer optimistisk uppfattning omefterfrågeutvecklingen änvad som framgår av föregående kapitel, har den sedvanliga uppjusteringen avenkätprognoserna på två och tre halvårs sikt inte företagits. Exporten av jämoch stål beräknas alltså öka med 8 1/i värde 19711972. Priserna tordekomma att i stort sett ligga kvar på andra halvårets 1971 nivå för att dra sig något uppåt . Med dennaprognos skuUe exportpriserna blioförändrade mellan genomsnitten 1971 och 1972 och volymökningen kanberäknas tUl 81/. För gmppen övriga metaller har den iförhållande till utbudet svaga efterfrågan medfört en stark prispress. Denkraftiga kapacitetsutbyggnaden som i ägde rum under högkonjunkturen19681970 har lett till alt kapacitetsutnyttjandet med betydligtsvagare efterfrågan har sjunkit till en mycket låg nivå. Aluminiumverken tycksha drabbats hårdast med betydande produktionsinskränkningar som följd. Densvaga konjunkturen har medfört att länder som var storimportörer avövriga metaller börjat exportera. Detta gäller framför allt Japan.Priserna på () har fortsattatt faUa och några tecken tUl vändning kanännu ej skönjas. För den svenskaexporten av övriga metaller har utvecklingen på världsmarknaden medfört att prisema legat upp tUl16 o/o års nivå. I volym har dock exporten 1971 varit drygt 8 o/ohögre än 1970. Framför allt har aluminium i obearbetad form utförts i betydligt högre kvantitet. Även blyexporten harökat markant, medan kopparexporten står för en betydligt lägre ökning.Förklaringen till den kvantitativa ökningen av exporten står till en del attfinna i att den inhemska efterfrågan varit matt. Dessutom skedde även i Sverigekapacitetsutvidgningar framför allt på aluminiumsidan i slutet av 60-talel. har kalkylerats med ettkonjunkturomslag under loppet av året. Detta skulle medföra en ökad inhemskefterfrågan som de internationella priserna stabUiseras och sedansliger. Marginalerna mellan ett utbudsöverskott och etl efterfrågeöverskolt påvärldsmarknaden är emellertid mycket små. De nuvarande låga priserna har medförtdriftsinskränkningar i flera av världens metallverk och på gmnd därav är detmöjligt att jämvikt kan uppnås , speciellt vid en återhämtning i denamerikanska ekonomin. För den svenska exporten bar kalkyleratsmed en ökning i volym med 2 1/2 o/o och ipris med 2 o/o. Aluminiumpriserna har kalkylerats fortsätta falla ännulångt in på 1972, medan kopparpriserna åter skulle börjastiga. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram UI: 1. Volym- och prisutvecklingenför exporten, totalt och uppdelat på varugrupper 19661972 Index:1959 = 100. 280 260 240 220, 200 180 260 240 220 200 180 160 280 260 240 220 200 180 200 180 160 140 120 380 360 340 320 300 280 260 240 220 200 180 160 140 120 240 220 200 180 -Volym -Pris : Verkstadsprodukter, exkl. far -''' 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 total export, exkl. fartyg ,'-' _.,.--" Papper, papp och 380 360 340 320 300 280 260 240 220 200 180 120l A....:.. ...,-«.. _00i*~ 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Källor: ochkonjunkturinstitutet. 1 Preliminär nationalbudget 87 Verkstadsprodukter Exporten av verksladsprodukter ökade kraftigt under loppet av 1969 och1970 efter en mycket snabb ökning av exportorderingången som avspeglade den ökade investeringsaktiviteten i utlandet. fortsatte exportleveranserna att stiga men i betyd ligt lägre takt än . Härtill bidrog de mycket stora leveran serna av flygplan, speciellt till . Exportorderingången som sy nes ha fallit hölls uppe på en relativt hög nivå som exportorderstockarna fortfarande vid utgången av 1970 var mycket stora. Den markant minskade hemmaefterfrågan synes också ha bidragit till att hålla exporten uppe trots försvagningen av efterfrågan utomlands. Så ökade exporten av personbilar mycket kraf tigt en ökning som i något lägre takt synes ha fortsatt . Den totala exporten av verkstadsproduktersynes emellertid ha minskat från första tUl andra halvåret 1971.Exporlorderingången föll kraftigt i samband med enmarkant nedgång i investeringsaktiviteten utomlands och exportorderstockarnasjönk. 1970 till1971 synes exporten av verksladsprodukter ha ökat med 171/2 o/o i värde. Exportpriserna steg emellertid mycket kraftigt, 9 1/2 o/o, och exportvolymen beräknas ha ökat med 7 1/2 o/o. Också för verkstäder har statistiskacentralbyrån 1971 utfört en exportenkät även /november.Denna ligger till grund för prognosen för exporten av verksladprodukter under1972. Liksom i enkäten som utfördes är verkstadsföretagen relativt pessimistiska vad gällerexportutvecklingen . Enkäten visar en ökning 19711972 med 6o/o i värde. Man räknar med en förhållandevis svag tillväxt av exporten lillVästeuropa, vilket bl. a. förklaras av en minskning av exporten till av exporten till får ses mot bakgrund av de stora leveransernaav flygplan och den införda importavgiften somslår särskilt hårt på exporten av verkstadsprodukter. Däremot förutserverkstadsföretagen liksom jäm- och stålverken en ganska kraftig ökning avexporten till . Som framgår avföregående kapitel väntas investeringsverksamheten i förhållandetill 1971 utvecklas svagt särskilt i och förutsättningarna för enkraftigt ökad svensk export av verkstadsprodukter till tordedärför vara begränsade även om den svenska konkurrensförmågan gentemotVästtyskland synes komma att öka. varverkstadsföretagen ännu inte medvetna om den amerikanska importavgiften ochupphävandet av dollarns konvertibilitet mot guldet. har mantvärtemot vad som kunde väntas dragit upp sina prognoser för exporten tillFörenta Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 88 staternaunder 1972 jämfört med augustienkäten. räknar verkstadsföretagen meden exportökning med 6 o/o i värde. Med hänsyn till uppgången i den amerikanskaefterfrågan och alt den svenskaexporten till tUl största delen utgörs av personbUartorde dock denna ökning vara rimlig. Företagen har också justerat upp sinaplaner och förväntningar för exporten lill råvaruländerna kraftigt sedanaugusti 1971. Man räknar med alt kunna öka exporten tiU råvaruländerna med 10o/o i värde 19711972. Med hänsyn till att leveranskapacitelen sannolikt kommeratt vara förhållandevis stor under åtminstone första hälften av 1972 till följd av en svag exportutveckling påVästeuropa och en fortsatt låg tillväxt av den inhemska efterfrågantorde det vara möjligt att öka exporten till råvaruländerna relativt kraftigt19711972. Mot bakgmnd av den av företagenförutsedda kraftiga uppgången av exporten lill och att mångaföretag sannolikt inte kunnat ta i beräkning effekterna av den danskaimportavgiften har den uppjustering av företagens prognoser på två och trehalvårs sikt som eljest brukar vidtas inte gjorts . Exporten avverkstads-produkter skulle därmed öka med 6 o/qi värde 19711972. Exportprisindex torde med hänsyn till den svagaefterfrågeutveckling som förutses komma att stiga betydligt långsammare under1972 än och uppgången kalkyleras bli 4 o/o, vUket ger en volymökningmed 2 o/o. I enkäten räknar företagen med en mycketsvag utveckling av exporten . Under andra halvåretskulle exporten ånyo öka relativt snabbt. Denna bild stämmer i stort sett medden som ges i föregående kapitel och exporten av verkstadsprodukter beräknasöka med 1 o/o i volym ochskulle därmed fortfarande ligga lägre än exporten under första halvåret 1971.Från första tiU skulle exporten stiga med 6 o/o i volym. Den svenska exporten av livsmedel steg19701971 med ca 35 o/o i volym. Den kraftiga ökningen har sin förklaring i attbåde 1970 och skördar var till såväl kvalitet som kvantitet betydligtbättre än normalt. Spannmålsexporten består tUl stor del av fodersäd, dvs. Även utförseln av kött och fläsk ökade, men låg långt under denexceptionellt stora exporten det år som framför andrakännetecknades av stora utslaktningar av nötboskap. Utförseln avicke-reglerade livsmedel har fortsatt öka kraftigt. Största ökningen står härfodermedel och tobaksvaror för. Av1971 års skördeöverskoll faller omkring hälften av exporten på 1 Preliminär nationalbudget 89 Under förutsättning av en normal skörd 1972 tordespannmålsexporten gå kraftigt tillbaka jämfört med . Exporten avkött och fläsk beräknas ligga kvar nivå. Medan köttexporten minskarberäknas fläskexporlen öka. För exporten av icke-reglerade livsmedel förutsesen något lägre tUlväxt än under de två föregående åren. Totalalivsmedelsexporten beräknas därmed minska med ca 8 o/o i volym. Priserna påframför allt spannmål förutses sjunka något och skulle för hela gruppen kommaatt ligga ungefär 1 o/o års nivå. Exporten av övriga varor synes haåterhämtat sig betydligt efter alt i det närmaste hastagnerat . TUl en del förefaller den kraftiga uppgångenfrån första ha varit en följd av en stark ökning avexporten av bränslen. Tillväxten förgruppen övriga varor 19701971 med 7 o/o är dock inte mer än drygthälften av tillväxten under de två föregående åren och är avhängig den allmännaefterfrågeförsvagningen speciellt i de viktiga avnämarländerna ochFinland. Tillväxten kunde dock hållas uppe genom höga ökningar till länder somlegat sent i konjunkturen i synnerhet , , och Österrike.Exporten till synes ha ökat kraftigt till följd av en markantuppgång . Exporten av kemiska produkter, somnormalt uppvisar en ökningstakt med 15 o/o i volym synes ha ökat mycket svagtunder 1971. Å andra sidan visade textilexporten liksom exporten av möbler,kläder och vetenskapliga instrument en tillfredsställande utveckling. En myckethög export av vapen verkade också uppdragande på tillväxten . Under åtminstone första halvåret 1972väntas tillväxten av efterfrågan i utlandet verka hämmande på exporten avövriga varor. Framför allt torde exporten till öka myckel måttligtdels lill följd av importavgiften, som drabbar stora delar av exporten avövriga varor, dels som effekt av den svaga konsumtions- och produktionsutvecklingeni . Vid den föregående konjunktursvackan reagerade exportenav övriga varor till mycket kraftigtoch minskade såväl 1966 som 1967 med 6 o/o vardera året. För 1972förutses en svag tillväxt av efterfrågan i och några av dessgrannstater, vilket beräknas medföra en endast svag ökning av exporten avövriga varor lill EEC-länderna. Exporten förutses komma att hållas uppe av enbetydande ökning av exporten till där man väntar sig enaccelererad ekonomisk tillväxt . Exportenav övriga varor beräknas mot denna bakgrund öka med 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 90 6o/o i volym 19711972. som efterfrågan förutses bli fortsatt svag i fleraviktiga avnämarländer väntas exporten av vapen och bränslen bU lägre under 1972än . I samband med alt tillväxten avefterfrågan i utlandet väntas tillta under loppet av 1972 beräknas exporten avövriga varor varor öka betydligt snabbare än under första. Exportpriserna beräknas ha ökat med ca 31/2 o/o 19701971. I samband med att efterfrågan förutses bli något ytterligareförsvagad kan priserna väntas stiga något långsammare än under 1971.Här är beräknat en prisuppgång med ca 2 o/o. Enligt preliminära beräkningar uppgickden totala exporten av fartyg lill 1,9miljarder kr. , vilket jämfört med innebär en värdemässigökning på 4 o/o. Exporten av nybyggda fartyg ökade härvid med 17 o/o medanutförseln av begagnade fartyg, som var exceptionellt stor , minskademed ca 40 o/o. Av de nybyggda fartygens totala leveransvärde avsåg ca 80 o/obeställare i och . Exporten av nybyggda fartyg under 1972har beräknats utifrån den av utfördavarvsenkäten. Enligt denna uppgår varvens totala inneliggande orderstockavseende leveranser 1972 och senare till , vilket jämfört medrekordnoteringen i marsenkäten avseende leveranserandra och senare innebär en ökning av stocken med 300milj. Exporten av nybyggda fartyg har utifrån enkäten beräknats till knappt1,, en minskning med 7 o/o i värde jämfört med 1971.De nybyggda fartygen kommer huvudsakligen alt levereras tUl redare i ,och . Exporten av begagnade fartyg under 1972är bl. a. beroende av priserna på fraklmarknaden och därför mycket svårbedömd.I exportberäkningarna har emellertid kalkylerats med ett oförändrat exportvärdejämfört med . Detta innebär att den totala exporten av fartyg beräknasminska med 6 1/2 o/o i värde 19711972. Importen 1971 och 1972 Enligt preliminära beräkningar som ihuvudsak baserats på utvecklingen januarioktober 1971 blev importvärdet 1971i det närmaste oförändrat jämfört med . Importvolymen minskade med omkring5 o/o 19701972, medan imporlprisindex ökade med ca 5 o/o under Tabell lU: 2. Importutvecklingenför olika varugrupper 19701972 Importvärde, mili. Procentuella förändringar från föregående år -0,5 -0,2 -5,5 Import, exkl. fartyg. Fartyg, flygplan, vapen -12,5 Anm. 1970 årsimportvärden enligt den definitiva statistiken. Uppgifterna ärbaserade på den faktiska importutvecklingen under årets tio första månader.Samtliga uppgifter för avser prognoser. Värdeuppgifterna är avrundadelill närmaste hela 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Den volymmässiga utvecklingen avimporten, som var starkt expansiv, vände nedåt , då nedgången belöpte sig tUl närmare 6 o/o jämfört med . Från första torde importvolymen haökat med omkring 1 1/2 o/o. Den kraftiga nedgångenunder synes till största delen vara avhängig av dels detkraftiga omslaget i industrins lagerinvesteringar av råvaror och halvfabrikat,dels den lägre tillväxttakten i industriproduktionen samt dels den negativautvecklingen av vamkon-sumtionen. Importvolymens uppgång under senare delen av1971 får ses mot bakgrund av en återhämtning av den privata konsumtionen,vilken ledde till en kraftig imporlökning av varaktiga konsumtionsvaror, främstpersonbUar. Importen avverkstadsprodukter fortsatte alt falla efter att hasjunkit något . Nedgången blev närmare 4 o/o.Minskningen drabbade samtiiga verkstads- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 92 produkterutom insatsvaror, vilka trots lagerreduceringar inom verkstadsindustrin ökadeom än i mycket svag takt. Minskningen var framför allt hänförlig tUl en kraftig nedgång i importen av varaktiga konsumtionsvaror,bl. a. personbilar. ökade åter importen avverkstadsprodukter något, främst beroende på en kraftig återhämtning avimporten av varaktiga konsumtionsvaror speciellt personbUar. Den mattainvesteringsaktivitelen inom industrin medförde däremot en fortsatt nedgång inpå i importen av investeringsvarorom än i avtagande takt. Härtill bidrog en nedgång av importandelen förinvesteringsvaror, vilket berodde på det lättande kapacitetsläget inomverkstadsindustrin. Sannolikt torde förbrukningen av järn ochstål ha minskat till följd av den låga byggnadsaktiviteten och denavtagande tillväxten inom verkstadsindustrin. Framför allt beroende påomslaget i utvecklingen avverkstadsindustrins lager av järn och stål minskade järn-ochstålimporten i starkare takt än under andra halvåret1970. har takten i importnedgången minskat. Importen av övriga insalsvaror änverksladsprodukter och järn och stål visade en nedgång under första halvåretsom en följd av lagerneddragningar inom industrin. har takteni import-volymnedgången avtagit betydligt. Textilimporten, som började fallaredan andra halvåret 1970, fortsatte att sjunka även under första halvåret1971. Framför allt skedde en kraftig volymminskning i importen av konsumtionsvaror, vilket får ses mot bakgrundav den svaga konsumlionsulvecklingen för beklädnadsvaror. Mellan halvåren 1971ökade importen jämsides med konsumtionsökningen för beklädnadsvaror. Bränsleimporten föll tillbaka från den mycket höga nivån under andra halvåret 1970.Nedgången förklaras tUl stor del av en låg förbmkningsökning inom landet. Sombidragande orsaker härlUl kan nämnas dennormalisering av vattenmagasinens fyllnadsgrad som ägt rum liksomäven industrins mattare produktionstillväxt, saml den milda väderleken ibörjan av året. Lagren av bränslen synes ha nått upp tillmycket höga nivåer och en viss reducering av dessa torde ha ägt rum under 1971.Den mUda torde ha bidragit till att importen föll tillbaka någotäven . Den snabba importprisslegring, sombörjade och fortsatte , dämpades måttiigtunder 1971. Importpriserna beräknas hastigit med 5 o/o 19701971 mot 8 o/o 19691970. Medan rå- ochinsalsvaror (exkl. bränslen) svarade för de kraftigaste prisstegringarna varuppgången till stor del en följd av en fortsatt snabb prisuppgångför verkstadsprodukter samt en avsevärd höjning av importpriserna för bränslen. 1 Preliminär nationalbudget 93 Bakom uppgången av importpriserna förverkstadsprodukter med drygt 16 0/0 synes ligga de starkt stigandeinsatsvarupriserna främst järn och stålunder 1969 och 1970, de västtyska revalveringama och våren1971 samt de kraftigt höjda lönekostnaderna i exportländerna under de senasteåren. Mest framträdande har prisuppgången för investeringsvaror varit. Den betydande stegringen av bränsle- ochråoljepriserna får delvis ses isamband med resultaten av förhandlingarna mellan olje-länderna ocholjebolagen. som dessa förhandlingar pågick steg frakterna underandra mycket kraftigt och en viss brist på flytande bränslenförelåg i industrUänderna. föll frakterna markant och i samband medkonjunkturförsvagningen i industrUänderna och under1971 förbyttes brislen i ett överskott.Detta torde ha legat bakom det fall i bränsleim-portpriserna somregistrerades . Priserna på andra rå- och insatsvaror harstigit betydligt långsammare än . Så t. ex. beräknaspriserna på järn och stål ha sjunkit meddrygt 3 «/o 19701971 mot en uppgång med 25 0/0 19691970. Ett markant omslag ilagerutvecklingen, speciellt i EEC-länderna, torde vara orsaken tUl densjunkande prisnivån. Likaså skedde ettomslag i prisutvecklingen för övriga metaller. Omslaget ägde rum redan ibörjan av 1970 och torde delvis vara ett uttryck för den minskade efterfrågani . Även priserna på konsumtionsråvaror synes ha sjunkit någotfrån 1970 till 1971, framför allt återspeglar detta ett prisfaU på kaffe. Den inhemskaefterfrågan beräknas öka påtagligt 1972. a. prognoseras varukonsumtionen stiga förhållandeviskraftigt i förhållande till 1971 samtidigtsom en viss tillväxt i industriproduktionen beräknas ske efterstagnationen . Mot denna bakgrund beräknas den totala imporlvolymen komma att öka med omkring 51/2 0/0. ImporllUlväxten exklusive fartyg, flygplan och vapen förutsesstanna vid ca 5 0/0, då fartygsimporten 19711972 väntas bli betydande.Imporlökningen är framför allt hänförlig till en kraftig tillväxt i importen avkonsumtionsvaror. Importen av verksladsprodukter beräknasutvecklas relativt svagt , medan en mer markeradtillväxt förutses äga rum . Mot bakgrund av den underloppet av 1972 högre produktionstillväxten torde man kunna räkna med en vissökning av importen av insatsvaror.Importökningen av investeringsvaror är helt hänförlig till en beräknadkraftig införselökning av datamaskiner, medan importen av övrigainvesteringsvaror väntas ligga kvar nivå. Importen av varaktigakonsumtionsvaror beräknas öka kraftigt Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 94 Den prognoserade ökningen av antaletnybilsregislreringar väntas medföra att personbUsimporten ökar med drygt 4 o/oefter alt ha minskat . En förväntad ökning av hemmamarknadsefterfråganav järn och stål, dels på grund av en beräknad förbrukningsökning, dels pågrund av ett förväntat lageromslag i förbrukarledet väntas medföraatt importen av järn och stål ökar med närmare 7 o/o. Importen av övriga insatsvaror väntas till följd av deninhemska produktionens tillväxt samt ett prognoserat omslag i industrinslager av råvaror och halvfabrikat komma att öka i måttiig takt under loppet av1972. Importen av textila konsumtionsvarorväntas öka kraftigt beroende på en ökning av konsumtionen avbeklädnadsvaror men även som följd av att. en ökad utslagning av inhemskaproduktionsenheter synes ha ägt mm . Detta medför emellertid enfortsatt nedgång i importen av textila konsumlionsråvaror. Den trendmässiga konsumtionsökningen avkaffe synes ha kommit ned i en lägre takt. Kaffeimporten1972 fömtses därför visa en måttlig ökning. Importen av övriga konsumtionsråvarorväntas öka relativt kraftigt. Bränsleimporten beräknas öka itakt med förbrukningstillväxten eller med 4 o/o. Prisutvecklingen1972 kommer givetvis att påverkas av ändrade valutapariteter. En förväntad relativt svagefterfrågeutveckling i industriländerna antas medföra att imporlprisernakommer att stiga förhållandevis måttligt. För verkstadsprodukter har här antagitsen svagare prisindexuppgång än . Efterfrågan påinvesteringsvaror väntas bli svag och de prishöjande effekterna av denvästtyska valutans uppvärdering torde bU betydligt svagare än 1970 och 1971. Prisema på järn och stål kan beräknasfortsätta falla en bil in på 1972 lill följd av att efterfrågan i Västeuropablir dämpad. Kapacilelsutnytt-jandet inom EEC:s stålindustri var dessutom långtnedraget och någon påtaglig förbättring förutses inte förränunder senare delen av 1972. För övriga metaller antas det uppsving som väntas iFörenta staterna medföra en ökad efterfrågan på metaller, vilket beräknas geen uppgång i främst kopparpriserna. Den nedgång i bränslepriserna somregistrerades väntas komma att fortsätta underförsta delen av 1972. Vid årsskiftet1971/72 höjdes emellertid oljebolagens råvamkostnader enligt avtaletmed oljeländerna och med en successivt stigande efterfrågan på bränslen iindustriländerna beräknas även importpriserna på bränslen stiga under loppet av1972. För genomsnitten 1971 och 1972 torde dock imporlpriserna på bränslen blii stort sett oförändrade. Prisernaför den totala importen beräknas stiga med ungefär 2 1/2 o/o. 1 Preliminär nationalbudget 95 19711972, vilket innebär en halvering av stegringstakten19701971. Med den prognoserade volymökningen på ca 5 1/2 o/o skulle importvärdet 19711972 härigenom öka med uppåt 8o/o.