prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Främst när det gäller det direktautvecklingssamarbetet är det nödvändigt att fastlägga vissa minimiramar förden fortsatta planeringen. Dessa ramarbygger på beslut om att den fortsatta årliga anslagsökningeni absoluta tal skall bli minst lika stor som under del löpande budgetåret. Av de 4 500 milj. kr. som utgör densamlade planeringsramen för de tre budgetåren 1972/731974/75 beräknas ca 1 600milj. ställas direkt till internationella organisationers förfogande,medan ca 2 700 milj. kr. skulle utgöraplaneringsram för de direkta insatserna, inkl. mul-tibibistånd. , utbildning, rekrytering och information beräknas 49 milj.kr. för /73, 57 milj. kr. för /74 och 65 milj.kr. för /75. Planeringsramar för budgetåren 1972/731974/75 Förvaltning, utbildning. mation m. m.i 1 Fr. o. /73 inkluderas medel för förinternationellt utvecklingssamarbete samt vissa tjänster vid beskickningar i mottagarländer. Anslagsförslagetför /73 hksom de redovisade planeringsramarna för därpå följande år innebär att detbilaterala programmet får öka något snabbare än de multilaterala bidragen.Detta hänger Prop.1972:1 Bilaga 5 23 bl.a. samman med att bidragen till Internationella utvecklingsfonden () liggerfast för budgetåren 1972/73 och 1973/74 inom ramen för den internationella överenskommelse som träffades . Som anfördesi förra årets statsverksproposition är emellertid planeringsramarna alt betraktasom indikativa. Förskjutningar i den ena eller andra riktningen mellanandelarna för multilateralt resp. bilateralt bistånd kan alltså ske på grund avomständigheter som inte kan förutses. Vidare är del viktigt att framhållaalt flera insatser som redovisas på det bilaterala anslaget har multilateralkaraktär t. ex. bidraget till () eller sker inära samarbete med internationella organisationer. Bland de senare kan nämnasstödet till flyktingarna på den saml samfinansieringarna medvärldsbanksgruppen och olika multibiinsaiser. Bidrag till internationella biståndsprogram 1970/71 Utgift 1308 084 458 Reservation 48 050 234 1971/72 Anslag 395 920 000 1972/73 Förslag 455 850 000 ' Från anslaget för bilateralt utveckUngssamarbete haröverförts . FN:sgeneralförsamling antog, som utförligt redovisats i prop. 1971: 1 (bil. 1416samt 7596), en global utvecklingsstrategi för 1970-talet. Strategin innehållermålsättningar och åtaganden för det internationella utvecklingssamarbetetavseende såväl u- som i-länder. Det är lätt alt konstatera alt den faktiskautvecklingen , som jag redan berört, inte gått i den riktning somanvisas av strategin. Delta faktum bör dock inte undanskymma att strategin imånga hänseenden utgör en betydelsefull programförklaring för det fortsatta utvecklingssamarbetet, vilket bl. a. betonas avu-länderna i del antagna Lima-programmet. Det viktiga arbete som förestår kansägas innebära försök att gå från ord till handling. Om strategin skall bli merän ett löfte fordras nämligen att den blirföremål för systematisk uppföljning. Strategin innehåller också beslut omuppföljning på såväl nationell och regional som global nivå. I anslutninghärtill har generalförsamlingen beslutat upprätta ettuppföljningsmaskineri, vars kärna blir FN:s ekonomiska och sociala råd(ECOSOC). Utvecklingsländernas egna planer ochförutsättningar måste utgöra en grundval för utvecklingssamarbetet. Dennaprincip har kommit att framstå som grundläggande förutvecklingssamarbetet. För svensk del fastslogs den redan i prop. 1962: 100.Samtidigt har de Prop.1972:1 BUaga 5 24 problemsom samordningen av de olika biståndsinsatserna kan skapa för det enskildamottagarlandet uppmärksammats. De flesta erhåller bistånd från ettantal multilaterala organisationer och enskilda i-länder. Mottagarländemas oftabegränsade administrativa kapacitet utgör härvid ett problem som riskerarurholka principen om att mottagarländernas egna planer skall utgöra grundvalenför samarbetet. En effektiv samordning avbiståndsinsatserna i syfte att underlätta u-landets planering är såledesönskvärd för att stödja mottagarländernas egnasträvanden mot ekonomisk och social utveckling och utjämning. Samordningenfår inte utnyttjas för alt styra ländernas ekonomiska och politiskamålsättningar och prioriteringar. Det är angeläget att mottagarländerna spelaren ledande roll i samordningsarbetet. F. n. äger visssamordning rum av de olika i-ländernas finansiella bistånd inom ett antal konsortier ochkonsultativa gmpper, i huvudsak underledning av . Dessa grupper är emellertid i minst lika storutsträckning inriktade på alt tillgodose de biståndsgivande ländernas behovav information och samordning som på de mottagande ländernas behov. Visssamordning av såväl tekniskt som finansiellt bistånd äger vidare rum i lokalakoordinalionsgrupper i de enskilda . harbeslutat att bistå med alt utifrån deras egna utvecklingsplaner ochprioriteringar samordna samtiiga FN-insatser i länderprogram. Förutsatt attdet nya UNDP-systemet visar sig effektivt kan FN komma att spela en mer centralroll för samordningen av biståndsinsatserna. ser FN:s ställningstagande ikolonialfrågan som ett viktigt moraliskt stöd för de pågåendefrigörelseslrävandena i den tredje världen. De i FN-beslulen ingåendeuppmaningarna till moraliskt och materielltstöd till befrielserörelserna i de portugisiska områdena i saml iSydrhodesia, och riktar sig såväl till enskilda länder somtill fackorganen inom FN-syslemel. Stöd till befrielserörelserna isödra är en direkt hjälp lill politiskt oberoende och en angelägenuppgift för FN:s olika organ. I vissa befriade områden pågår en aktivuppbyggnad av social infrastruktur. har endast förutbildning, vetenskap och kultur () samt FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO) inlett åtgärder för att hörsammaFN-resolulionerna. Humanitär hjälp och utbildningshjälp till befriade områdenbör även kunna lämnas av andra FN-organ. Regeringen avser all aktivt verka föralt FN-resolulionerna om stöd lill befrielserörelserna förverkligas i vidareomfattning. Det är väsentligt att det svenska uppträdandeti de många internationella organisationer som behandlar u-landsproblem grundaspå enhetliga riktlinjer. En av huvuduppgifterna för utrikesdepartementetsavdel- 1972:1 Bilaga 5 25 ning för internationellt utvecklingssamarbete äratt svara för alt denna samordning mellan samtliga berörda instanser kommertill stånd. Ett led i denna strävan är upprättandet av den sedan ett årverksamma samrådsgruppen för multilaterala bislåndsfrågor, vari ingårtjänstemän från berörda departement och verk, däribland SIDA. De stora och växandemultilaterala bidragen liksom det växande samarbetet med de internationellabiståndsorganen ökar vikten av ett aktivt och väl förberett deltagande frånsvensk sida. En viktig uppgift för är därför att med hjälpav utrikesrepresentalionen och exekutivdirektörerna i t. ex. /IDAkontinuerligt följa verksamheten. Detta är en förutsättning för att kunna välförbereda svenska insatser vid de olika organisationernas möten. Riksdagenskrav på större insyn från svensk sida i de multilaterala organisationerna (UU1971: 2 s. 4243, rskr 1971: 73) stryker under behovet av att tillräckligaresurser avsätts för dessa ändamål. De svenskabidragsulfäslelserna gentemot flera internationella biståndsorgan har gjorts idollar. Vid medelsberäkningen i del följande har jag utgått från den nya s. k.riktkurs för kronan som fastställdes . UNDP:s verksamhet syftartill alt genom tekniskt bistånd och förinvesteringsverksamhet påskyndau-ländernas utveckling. Detta sker genom projekt som finansieras av UNDP ochifrågavarande mottagarland gemensamt. Insatserna verkställs av FN:s fackorganoch andra institutioner. Ländernas bidrag till UNDP är frivilliga och anmälsvid årliga bidragskonferenser. För uppgick bidragen till239 milj. dollar eller . Härav svarade för ca 10o/o. UNDP gör påtagligaansträngningar för alt genomföra del reformprogram som beslutats i anslutninglill den s. k. kapacilelsulredningen. En administrativ omstrukturering hargenomförts. Styrelsen har antagit ett program för länderfördelningen av denärmaste årens resurser och ett fyrtiotal kommer att övergåtill del nya länderpro-grammeringssyslemet. Enligt sekretariatets bedömning harUNDP:s kapacitet, vars fördubbling fram till mitten av årtiondet varutgångspunkten för nyssnämnda utredning, ökat väsentligt.Fortfarande återstår dock att genomföra viktiga reformer där hörnstenen utgörsav en förbättring av personalrekryteringen till sekretariatet och den operativaverksamheten. Den allvarligaste överbelastningen ligger nu hos deprojeklverkställande organen, vilket bl. a. begränsar möjligheterna för dessaorgan alt verkstäUa multibiprojekl. har i likhet med de andra storabidragsgivarländerna godkänt Prop.1972:1 Bilaga 5 26 en årlig ökning av programmets planeringssiffra med 9,6o/o. har vidare, omockså med vissa reservationer, i anslutit sig lill en resolution vari UNDP-styrelsenuppmanas pröva möjligheten alt höja den beslutade planeringssiffran föratt uppnå den nämnda fördubblingen av programmet . för , vUken ägde rum , tillkännagav regeringen med förbehåll förriksdagens godkännande att man mot bakgrund av nämnda förhållanden och UNDP:sförbättrade förmåga att förvalta ökade bidrag avsåg höja det svenska bidragetför (/73) till 26 milj. dollar, dvs. med 13 o/o. Vidare hänvisades till UNDP:s särskildaansvar för de minst utveckladeu-ländema och de svenska kraven att detta mer konkret skall återspeglas ifördelningen av programmets resurser. Lima-programmet innehåller ocksåen särskild punkt som framhäver detta ansvar. Även övriga i-länder, med undanlag av och , vilka ej anmälde några bidragsutfäslelservid detta tillfälle, höjde kraftigt sina bidrag. UNDP har på grundval avbidragskonferensen ansett sig kunna räkna med all få minst 260 milj. dollar förår 1972, vilket skulle innebära en ökning med ca 9 o/o jämfört med . Maj:t bör således begärariksdagens godkännande av den gjorda utfästelsenför och inhämta bemyndigande att, om den fortsattautvecklingen motiverar detta, vid bidragskonferensen göra utfästelser för verksamhetsåren 1973 och 1974 (budgetåren 1973/74och 1974/75) med motvärdet av 29 resp. 32 milj. dollar. Verksamheten i är inriktadpå insatser för mödrar och barn i den fatliga världen i form avsjukdomsbekämpning och hälsokontroll samt grundläggande teoretisk och praktiskutbildning. Vidare förbereds växande insatser på familjeplaneringens område.UNICEF :s verksamhet har hittiUshuvudsakligen varit inriktad på insatser på lands bygden men skall iframtiden i lika stor utsträckning inriktas på barn inom sladsområden. verksamhetfinansieras huvudsakligen genom frivilliga bidrag från medlemsregeringarna. Dessa bidrag utgjorde år 1970drygt 70 o/o av inkomsterna medannationalkommittéer och andra privata bidragsgivare svarade föråterstoden av det totala bidragsflödet detta år, vilket utgjorde 59,4 milj. doUar. fastställde samma årenhälUgt etl nytt bidragsmål om totalt 100 milj. dollar att uppnås år1975. De svenska statliga bidragen har under desenaste tre åren ökats från 15 milj. kr. år1969 till 20 milj. kr. och 30 milj. kr. har därutöverlämnat särskUda bidrag för insatser på familjeplaneringens område. Härigenomhar blivit den näst största bidragsgivaren och svarar nu för 9o/o av de totala statliga bidragen. Prop.1972:1 Bilaga 5 27 I enlighet medriksdagens beslut har utfästelser gjorts all de svenska bidragen under verksamhetsåren 1972 och1973 (budgetåren 1972/73 och 1973/74) skaUuppgå tiU 40 resp. 45 milj. kr. För /73 beräknar jagsåledes ett medelsbehov av 40 milj. kr. Jag förordar vidare all Kungl. Maj:tinhämtar bemyndigande att avge utfästelse för verksamhetsåret 1974med 50 milj. kr. Världsbanksgruppen, vari ingårVärldsbanken (), Internationellautvecklingsfonden () och Internationella finansieringsbolaget (IFC), svaradeunder /71 för en utiåning om sammanlagt ca 12,7miljarder kr. Dessa organisationer är därmed den största källan för obundeninternationell kreditgivning till . I vad avservärldsbanksgruppen kanaliseras svenska biståndsmedel uteslutande genom . IDA:s medeltillhandahålls genom bidrag från i första hand de industrialiserademedlemsländerna, de s. k. IDA:s långivning ärkoncentrerad till de fattigaste ländema och avser i första handinfrastrukturella investeringar. En växande del av utlåningen avser socialt betydelsefulla projekt inom t. ex.utbildning, landsbygdsutveckling och urbanisering. IDA:s utlåning skerpå synnerligen mjuka villkor lånen har en löptid , varav äramorteringsfria, och löper utan ränta men med en administrations-avgift på 3/4o/o. Världsbanksgruppens centrala roll på detmultilaterala biståndspolitiska fältet motiverar alt dess åtgärder följssärskUt noggrant. Inom harfrån svensk sida eftersträvats alt verksamheten, i enlighet med FN:sutvecklingsstrategi, i ökad utsträckning skall präglas av en vidare syn påutveckUngsproblemen samt att organisationen skall basera sin verksamhet på de låntagande ländernas egna ekonomiska ochutvecklingspolitiska målsättningar och prioriteringar. Från svensk sidaeftersträvas vidare att röstfördelningen inom skall förändras till u-ländernasförmån. IDA:s karaktär av internationellt samarbetsorgan skulle härigenomstärkas. Detta önskemål har ännu ej vunnit tUlräcklig anslutning i . Frågan kommer dock att resas på nytt vid nästa påfyllnadsförhandling. Jag har tidigare berört delatinamerikanska staternas kritik av världsbanksgruppensrestriktiva lånepolitik visavi länder som genomför natio-liseringar avutländska företag. har aktualiserat denna fråga i och begärt att organisationens regler i dettahänseende skall tas upp till diskussion. Det borde inte finnas anledningför , vars verksamhet baseras påstatliga bidrag, att göra sin kreditgivning avhängig av ersättningar förnationaliserad egendom till privata företag i enskilda i-länder. Denna fråga,som kan väntas växa i betydelse , bör föras vidare isamråd med . 1972:1 Bilaga 5 28 Som redovisats i prop. 1971: 1 (bU. 5 s.25) innebar överenskommelsen om en tredje påfyllnad av IDA:s resurser att länderna aste sig att fördubbla sina årliga bidrag från till 800 milj. för treårsperioden 197173. IDA:s årliga kreditgivning beräknadesdärmed kunna öka från ca 600 milj. dollar till drygt 900 mUj., om drygt 100 milj. doUar i vinslöverföringar frånVärldsbanken till utnyttjades. anslutning till överenskommelsenom den tredje påfyllnaden av IDA:s resurser har godkänts av (prop.1971: 1 bU. 5 s. 25, UU 1971:2, rskr 1971:73). bidrag liU uppgår ienlighet härmed till 34 milj. dollar 73. Somnärmare redovisats i prop. 1971: 128 kunde överenskommelsen på grund avdröjsmål med den amerikanska kongressens godkännande ej träda i krafl vidavsedd lidpunkt. IDA:s verksamhet riskerade därför all bromsas upp. Med hänsynhärtill vädjade IDA:s ledning tUl Part I-länderna att frivUligt inbetala sinabidrag trots att påfyllnads-överenskommelsenej trätt i kraft. Genom dylika frivilliga bidrag från , ,, , , , , Västtysklandsaml , , , och har verksamheten kunnattryggas i planerad omfattning fram till januarifebruari 1972. Inbetalning avSveriges första årliga bidrag inom ramen för den tredje påfyllnaden ägde rumunder sedan godkänt förslag härom (prop. 1971: 128, UU1971: 15, rskr 1971: 300). Den amerikanska senaten har godkäntIDA-överenskommelsen. Även om representanthusets godkännande liksom kongressensbevUjande av nödvändiga resurser fortfarande återstår, synes det inte uteslutetatt överenskommelsen träder i kraft . En ytterligareförsening kan framtvinga en allvarlig inskränkning av IDA:s kreditgivning. Det svenska bidraget under budgetåret1972/73 uppgår som tidigare nämnts enligtöverenskommelsen om den tredje påfyUnaden av IDA:s resurser tiU motvärdet av 34milj. I enlighet med tidigare nämnda bemyndigandekan Kungl. Maj:t inbetala detta bidrag även omöverenskommelsen inte trätt i kraft. Utfästelserna tiU är enligtpåfyllnadsöverenskommelsen uttryckta i US-dollarns guldparitet den 1 januari1960. I samband med de tidigare nämnda växelkursändringarna steg guldpriset isvenska kronor . Medelsbehovet för IDA-bi-dragen ökade härigenom påmotsvarande sätt och utgör 177,7 milj. kr. 1971: 1 (bU. 5 s. 28) omnämndesalt förhandlingar påbörjats om att upprätta en till Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) knuten multilateral fond () förlångivning på mjuka 1972:1 Bilaga 5 29 villkor.Förhandlingarna har nått så långt att goda förutsättningar synes föreliggaatt fonden kan upprättas och dess verksamhet påbörjas underförsta hälften av . Fonden, som huvudsakligenskall finansieras genom frivilliga bidrag från de rika länderna, beräknasomfatta 6075 milj. dollar . Svenska medel fördetta ändamål, motsvarande 3 milj. dollar, anvisades under /70.Reserverade medel skulle således täcka eventuella medelsbehov för ett förstasvenskt bidrag under /73. Förhandlingar om en påfyllnad avAsiatiska (AsDB)resurser resulterade i ett beslut om ölcning av det ordinariekapitalel från tiU 2,75 miljarder. Enligt beslutet skall 20 o/o av kapitalökningeninbetalas kontant eller i form av skuldsedlar. Någon allmänöverenskommelse om ökning av bidragen lill bankens olika specialfonder har ännuej träffats. Vid en bedömning från svensk sida avbankens verksamhet måste man beakta att den hittUls endast i begränsadomfattning tagit hänsyn till den syn påutvecklingsproblemen som redovisas i . a. med hänsynhärtill bör inte nu delta i resurspå-fyllnader inom AsDB. Det bör docktilläggas alt detta ställningstagande, som har meddelats banken underpåfyllnadsförhandlingarna, baserats på bankens nuvarande verksamhet ochkaraktär. Från svensk sida bör man som medlem fortsätta att nära följa AsDB:sutveckling, inte minst med hänsyn till den betydelse banken kan få sominstrument för de regionala samarbelsslrävandena mellan medlemsländerna. Inom denInteramerikanska () har man diskuterat olika institutionellaformer för ökat finansiellt stöd från , och . Förslag omen aUmän utvidgning av bankens medlemskrets har dock avvisats framför allt frånlatinamerikanskt håll. Diskussionerna synes f. n. koncentreras till enmultilateral fond knuten lill banken. Svåra frågor, framför allt rörande IDB:sframtida upphandlingsregler, kvarstår emellertid att lösa innan förhandlmgarom utanförstående länders anknytning kan tas upp. Någon påfyllnad av den svenska utvecklingsfondenför , som administreras av IDB, har ej skett, främst medhänsyn till bankens restriktivaupphandlingsregler. En mindre förändring av upphandlingspolitiken ägdemm . En ytterligare uppmjukning kaneventuellt förväntas som ett resultat av pågående omprövning av icke-medlemsländersställning i banken. Del finns anledning att följa IDB:sutveckling från svensk sida. Detta gällerinte minst med hänsyn tUl bankens roU i förhållande till de strävandentill sociala och strukturella reformer, som gör sig gällande på olika håll iLatinamerika. Med hänsyn till bl. a. den rådande osäkerheten om bankensframtida verksamhet, förhållandet till icke-medlems- Prop.1972:1 Bilaga 5 30 ländersamt upphandlingsreglema är det emellertid f. n. inte aktuellt med någotsvenskt bidrag tUl banken. Jag återkommer senare till frågan om eventuell samverkan med IDB som ett led iutbyggnaden av bilaterala utvecklingsinsatser i . Konventionernaom livsmedelshjälp saml Internationella livsmedelsprogrammet konventionom livsmedelshjälp, som tillkom i anslutning lill Kennedy-ronden inomdet aUmänna tuU- och handelsavtalet (), upphörde att gälla i och med . Förhandlingarom en ny konvention hölls i anslutning lill i februari1971 och resulterade konvention om livsmedelshjälp (Food AidConvention, FAC). EnUgt denna konvention skall de deltagande länderna årligenunder perioden /721973/74 leverera ca 4 milj. ton spannmål eller motvärdeti kontanter till behövande . Detta innebären minskning med drygt jämfört med den tidigare konventionen,vilket bl. a. sammanhänger med alt , och beslutatalt ej delta. Från svensk sida eftersträvades att dennya livsmedelshjälpskonventionen skulleutformas som en del av det internationella utvecklingssamarbetet i störreutsträckning än som varit fallet tidigare. sökte i första handuppnå att en större del av bidragen skulle förmedlas av det Internationella livsmedelsprogrammet (WFP), varigenom en ökad multilateralisering av livsmedelsbiståndet skulleerhållas och utvecklingseffektensannolikt ökas. Vidare föreslogs alt de bidragsgivande länderna skulleförplikta sig att täcka de fraktkostnader som är förknippade medspannmålsleveranserna. Inget av dessa önskemål, vilka stöddes av u-ländernasrepresentanter, vann emellertid gehör hos flertalet övriga bidragsgivandeländer. Med hänsyn till de önskemål om fortsattabidrag som framförts av u-ländernasrepresentanter beslöt regeringen att under fömtsättning avriksdagens godkännande likväl skulle biträda den nya konventionen. Det svenska bidraget fastställdes lill vete /721973/74, vilket innebären minskning med jämförtmed den tidigare konventionen. Dessutom har åtagit sig att täckafrakt- och administrationskostnaderna för de svenskaspannmålsleveranserna, vUka liksom tidigare kanaliseras genom WFP. Detsamlade medelsbehovet uppgår därför tUl högst 16,5 milj. kr. mottidigare 22 milj. kr. I enlighet med beslut (UU 1971: 2, rskr 1971: 73) har del svenska bidragettUl WFP höjts i motsvarande mån, dvs. med 1 milj. dollar. IntemationeUa livsmedelsprogrammet (WFP)lämnar bistånd i form av livsmedel lill utvecklingsprojekt och lillkataslrofdrabbade områden. 1972:1 Bilaga 5 31 För bidragsperioden 197172, för vUken målet är300 milj. dollar, uppgår bidragsutfästelserna hittUls endast lill . För den nya bidragsperioden har ECOSOC och FAO fastställt enhöjning av bidragsmålet från 300 till 340 milj. dollar. bidragsutfästelseför perioden 197172 uppgick ursprungligen lill sammanlagt 8 milj. dollar menhar sedermera, såsom redan nämnts, höjts med 1 milj. dollar. a. den s. k.gröna revolutionen har livsmedelsproduktion ökat under senare år.Denna expansion är dock inte jämnt spridd bland och har lill störstadelen berört endast spannmålsproduktionen. a. på grund avbefolkningsökningen har försörjningsläget inte på något avgörande sättförbättrats. Flertalet är därför alltjämt beroende av import av isynnerhet proteinrika livsmedel för sin försörjning. Behov av fortsattlivsmedelsbistånd föreligger således fortfarande. Det är dock angeläget attdetta lämnas i former som stödjer ansträngningar att öka sin egenlivsmedelsproduktion och ges en varusammansättning som motsvarar u-ländernasbehov. Det bistånd som förmedlas genom WFP synes tdl stor del uppfylla dessaönskemål. Med hänsyn tillu-ländernas önskemål om väsentligt ökade bidrag lill WFP vill jag förorda enökning av de svenska bidragen från 5 milj. till 7 milj. dollar underbidragsperioden 197374. I syfte att underlätta att bidragsmålet uppnås underden nu löpande bidragsperioden förordar jag alt bidragen /73 ökas med 2 milj. dollar. Medelsbehovet för WFP skulle i såfall komma att uppgå till 34,5 mUj. för /73 och det samlademedels-behovet för livsmedelsbistånd till 51 milj. kr. () har lill uppgift alt ge internationellt skydd åt flyktingar, attmedverka lUl friviUig repatriering saml att underlätta flyktingars bosättningoch integrering i asyllandet. Kommissariatet samarbetar med mottagarländernasregeringar saml med frivilliga organisationer. Flyklingkommissariensprogram, som helt finansieras med frivilliga bidrag, har f. n. en årligomfattning om ca 8 milj. dollar. har lämnat en treårig utfästelse lUlUNHCR. Vid förra årets styrelsemöte utlovades i enlighet med riksdagensbemyndigande svenska bidrag med 1,1, 1,2 resp. 1,3 milj. doUar avseende åren1972, 1973 och 1974 (budgetåren 1971/721973/74). I samband med den i prop.1971: 1 (bU. 5 s. 22) angivna sammanläggningen av samtliga statiiga bidrag tiUUNHCR under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram har behovuppstått att göra en budgettekniskt motiverad engångsuppräkning med 0,7 milj.kr. Prop.1972:1 Bilaga 5 32 igenommöjliggörs att hela det svenska bidraget utbetalas under första hälften av kommissariatets verksamhetsår, vilketär angeläget mot bakgrund av programmets ansträngda likviditet underden delen av året.