prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — 22:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet samt och primärkommunernasinvesteringsbehov. Primärkommunernas investeringsbehov har fördelats påhuvudtitlar enhgt K-planen. I sammanstähningen ingår inte samtliga kommunalainvesteringsområden. Vidare ingår endast investeringsprojekt som harkostnadsberäknats thl . Totalt för kommunblockslänet uppgårde primärkommunala investeringsbehoven för den nämnda perioden tUl 832 mUj.kr. och de landstingskommunala tUl 404 mUj. Bostadsbyggnadsbehovet angestih 16 597 lägenheter. Huvuddelen eller av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och frUuftsUv), 5 (industrieUverksamhet) och 6 (undervisning och annan kulturell verksamhet). Huvudtitlarnasandelar av det totala Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. mvesteringsbehovet varierar mellan olika kommuner. Under huvudtitel 3 har exempelvisAnge kommun redovisat av investeringsbehovet, medan motsvarande andel förHärnösands kommun är . Av planeradeinvesteringar faller på Sundsvallsblocket, varav huvuddelen avserdet planerade storsjukhuset i . Ett antalremissinstanser framhåller att eventueU statlig påverkan på kommunernasinvesteringsverksamhet är mindre önskvärd. värdesätter ett flertalremissinstanser den långsiktiga planeringen för att den leder till bl. a.bättre samordning och utnyttjande av samhällets resurser. Länsorganen och, i de fah sådanasaknas, kommunerna har vid den sektoriella prioriteringen följtprioritetsregeln att tUl prioritetsgrupperna I, II och III hänföra resp. 60, 20 och avinvesteringsbehoven. Länsorganens bedömningar har utförts med hänsyn tihlänsbostadsnämndens prioritering av bebyggelseområdena enhgt kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för . TUl grund för länsstyrelsensregionalpolitiska prioritering har legat dels de sektorieUa prioriteringarna,dels målsättningen i länsplanering 1967. Den regionalpolitiska prioriteringensuppgift har varit att bl. a. samordna investeringarna meUan sektorerna samt attavstämma kommunernas planeringsnivå mot målsättningen enhgt länsplanermg 1967.Några omprioriteringar har dock inte gjorts på grund av olikaplaneringsnivåer. anser att omkommunernas investeringsbehov har dimensionerats rätt i förhåhande tillplaneringsnivån - vilket inte har varit möjligt att kontrollera - bordesamtliga projekt vara nödvändiga för att uppfyhaplaneringsnivån. Detta innebär enligt att samthga projekt börföras tUl prioritetsgrupp I. påpekar att samtligabebyggelseområden i de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen harprioriterats. Vid prioriteringen av investeringarsom har samband med bostadsbyggandet har de prioriterats i enhghet medprioriteringen av bostadsbyggnadsbehovet. Detta har dock enligt länsstyrelsenvarit förenat med vissa svårigheter bl. a. som en följd av att sambandet mellande kommunala investeringarna och bostadsbyggandet i vissa fall har varitmindre uttalat. Det gäher i synnerhet de mindre bebyggelseområdena. Vid prioriteringen avbostadsbyggandet har till prioritetsgrupp 1 fört av detredovisade behovet. Detta har medfört vissa omprioriteringar avföljdinvesteringarna till bostadsbyggandet. Utfahet av länsstyrelsensregionalpolitiska prioritering åskådliggörs i form av cirkeldiagram i figurernaB. 22:1 och B. Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisadebostadsbyggnads- resp. investermgsbe-hoven. Bihang B Sammanfattningav länsprogram 1970 295 kommunblock framhålleratt samtliga bebyggelseområden bör detaljstuderas vid prioriteringen avbostäder eftersom bostadssektorn är styrande för huvuddelen av den övrigainvesteringsverksamheten. och läns handelskammareanser att en totalekonomisk ram för länet måste upprättas för attprioriteringen av de offentliga investeringarna skah fylla någon praktiskfunktion. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. O O O O UO o oo UO ft t -H O r UO vo 0 r- o 00 o rn vo 00 (N VO O vo t fsj (N H r UO O OO Tf (N ro vo o UO rovo ( ( H \o rs (N r* UO O ro O Tj- ro Tj- O UO Tf [ 1 I I I I i UO -H O O vo O to UO UO 0\ OO O o fO 00 *o UO fN r vo r--m UO ro ov UO r UO (NO o p Ov vor- o vo H CTvvo (N 00 m UO UO r-- fI o o ro rrs a\ Tj- Ov rs ON -H O I~ 1 1 VO -H rt CN lO Ov lo O - t fn - O f O m p H av vo H rs H o rvj (N ov o vo [ vo 00 lO rt Tt fs OO W-) o av o < lO (N -H o CN o t 00 m loo ov m t' o o I o lO lO o >! l« oCfl lO U- J a> -o »H c t « M C P S « = C 3 3 .3 :ra M O 11 "< un H ÄU! SS e n. ing, rätts- och samhä Itning och bostadsföi planväsen, gatu- och lunikationer och näri irvaltn sförva ;- och komrr :0 rt j-' entralf astlghe yggnad ämnar U u. coK 1 o (N m Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 22:1 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 22:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas Investeringsbehov för , . Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 299 23.1 Utgångspunkter för programformuleringen anför att prognos 2 ilänsplanering 1967 anger för länet en stark nedgång i antal sysselsatta ochfolkmängd. Med hänsyn härtill anser att en primärmålsättning för planeringen måste vara att tillgodose att befolkningen i olikadelar av länet erbjuds en tillfredsställande service samt får del av denallmänna standardhöjningen till rimliga kostnader. Av länets orter kan endastÖstersund erbjuda en kvalificerad service. Betingelserna för den kvalificeradeservicen avtar dock med minskande befolkning i länet. Kan inte länets folkmängdbära upp denna service måste den sökas på andra håll utanför länet, vilket ärliktydigt med att den blir oåtkomlig för större delen av länets befolkning. En naturlig ambition är att ökalänets folkmängd. Som rimlig ökning anger en utveckling sominnebär ett fullt tillvaratagande av länets egna arbetskraftstillgångar. Dennautveckling uppfattas som maxi-mimål för planeringen i länet och motsvarar ca144 000 invånare . Detta altemativ har också antagits som riktmärke förplaneringen. Målsättningen stäher krav på drygt13 000 nya arbetstillfällen. Lokaliseringen av dessa kan i princip ske var somhelst inom länet men omräknat till folkmängd i bemärkelsen konsumtionsunderlagfår de större betydelse för servicens upprätthållande ju närmare deförläggs. Denna koncentrationssyn omfattar även resursfördelningen på lägreregionala nivåer. En central fråga för planeringen äri vilken utsträckning den prognoserade befolkningsutvecklingen för de ohkakommunblocken kan tänkas ge upphov till bristande serviceförsörjning.Frågeställningen har prövats på grundval av erforderligt elevunderlag förhögstadieskola. Denna norm anses även vara representativ för de underlagskravden kommersiella servicen ställer. Beräkningarna ger vid handen att entillfredsställande servicenivå kan erbjudas inom ramen för den prognoseradebefolkningsutvecklingen i samtliga kommunblock utom , Svenstavikoch . 1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogramm. Hittillsvarandebefolkningsutveckling samt prognoser och målsättning enhgt länsplanering 1967framgår av följande tabell. ' (474 pers. 1970)som genom beslut överfördes från kommun tih kommunblockhar här tiUförts kommun för att jämförbarhet skall erhållas medangivna prognos- och målsättningssiffror. Ett flertalkommuner/kommunblock framför krav på högre planeringsnivå för egen del.Landstinget och ett par kommuner/kommunblock framhåller nödvändigheten av attstatsmakterna tar ställning tih målsättningen i länsprogrammet eftersom det ären förutsättning för att kommunerna ska kunna bedriva en meningsfull planering. kommentar tillremissyttrande n a. En omprövning av planeringsmålen bör anstå och göras pågrundval av det riksomfattande regionala handhngsprogrammet. Den främsta utgångspunkten vidmålsättningsdiskussionen har varit strävan att åstadkomma en i olika avseendentillfredsställande serviceförsörjning för länets befolkning och länsstyrelsenbedömer det möjligt att fylla detta grundläggande krav inom de planeringsmålsom uppställts. Andra utgångspunkter för programformuleringen Nedgången inom jord- och skogsbrukförefaller enligt I ä n s s t y r e 1 -s e n att efter 1965 ha gått i raskaretakt än prognosen antyder och har i huvudsak neutraliserat effekterna avstödåtgärderna inom industrin. Det betyder att det behov på ca 5 000 nyaarbetstUlfäUen inom basnäringar som länsplanering 1967 redovisade fortfarandestår kvar. En så stor del som möjligt av dessaarbetstillfällen bör tillskapas i börian av planeringsperioden. Samhälletdokumenterar då sina strävanden vUket anses vara en förutsättning för attpåverka den privata investeringsviljan i länet. Vid tillskapandet av nyaarbetstillfällen bör även den kvalitativa sysselsättningsaspekten beaktas.Vidare bör man eftersträva att samlokalisera verksamheter som funktioneUt hörsamman. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 301 Redan i länsplanering 1967konstaterade att starka skäl talar för en koncentration av deresurser i form av arbetstillfällen m. m. som länet kan tillföras till ettbegränsat antal orter. gjorde av detta skäl en bedömning av vilkalokaliseringsorter i länet som framstod som de vUctigaste alternativen tillden enligt primära lokaliseringsorten . Som lokaliseringsalternativ tillÖstersund utpekades därvid , , , , ochSvenstavUc med följande angelägenhetsordning av orterna: Grupp 1 Östersundmed omgivande orter förslag till ortsklassificering harföljande utformning. Regionala tillväxtcentra , , , SvenstavUc Serviceorter , , , är länets viktigastelokaliseringsort och enligt mening ett klartstorstadsalternativ. Denna mening delades av delegationen för lokalisering avstatlig verksamhet. anser sig också i regeringens förslag omutlokalisering av statlig verksamhet ha fått ytterligare stöd för sinuppfattning. anses ligga en nivå överövriga regionala tillväxtcentra. Detta tUl följd av de förutsättningar ortenanses ha att fungera som serviceort på en nivå mellan läns- ochkommunblocksnivån och sålunda vara centrum i en större region än det egnakommunblocket. Vid valet av serviceorter harlänsstyrelsen ställt kraven att orterna bör väljas så att man utifrån demtäcker så stora delar av de dåligt försörjda områdena som möjligt, att orternaidag bör ha en relativt god service samt att de bör ha en så stor egen kraftsom möjligt att upprätthålla denna service. Mot länsstyrelsensställningstagande i avseende på en ändring av ortsklassificeringen förSvenstavik och i förhållande till den preliminära klassificeringendär nämnda orter klassificerats som serviceorter, reserverar sig ordföranden,föredraganden samt en ledamot av . Reservanterna anser inte att detfinns stöd, vare sig i de planeringsmål som uttryckts i länsplanering 1967 ochsom i arbetet med förehggande program haft att utgå ifrån eller iden diskussion som förts i länsprogrammet i övrigt för att ändra den i detpreliminära länsprogram- Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. met föreslagna klassificeringen av och som serviceorter i glesbygdsområden. anseratt en ortsklassificering utgör ett nödvändigt inslag i en målinriktad regionalplaneringochanser att den föreslagna ortsklassificeringen är realistisk och välavvägd. Även kommun, Krokom- och Järpenblocket ansluter sig tiU länsstyrelsensförslag. kommunblock föreslår med hänsyn till resurstUldelningenatt endast och ges en särställning bland länetscentralorter. Svegs kommunblock anser att bör jämställas med Strömsund.Enligt kommun bör i varje kommunblock finnas minst ett regionalttillväxtcentra som en logisk följd av kommunreformen. Ett antal kommunerframför krav på att fler orter skall utpekas som serviceorter. I länsprogrammet framhålls att av arbetskraftsundersökningen() , vUken bör tolkas med viss försiktighet, framgår att mellan1965 och ökade sysselsättningen i länet med ca I 700 personer. Trots dettaminskade länets befolkning med 4 800 invånare. Denna skillnad mellanbefolknings- och sysselsättningsutveckling måste innebära att yrkesverksamheteni länet ökat och då främst för kvinnorna. I fråga om näringsgrensutvecklingenantyder en nedgång inom jord- och skogsbruk med 5 000 sysselsatta enminskning raskare än vad som förutsågs i länsplanering 1967. Det innebär att deareella näringarnas andel av totalantalet sysselsatta i länet har reduceratsfrän tih 19 %år 1969. Avvecklingen av jordbruket harfrämst drabbat de mindre jordbruksenheterna. Antalet brukningsenheter under 10ha har minskat medan antalet därutöver har ökat. I fråga om skogsbruket beräknasawerkningsvolymen ha varit oförändrad . Sysselsättningen hardock successivt minskat och en markerad övergång till helårssysselsättning harregistrerats. anger enökning av antalet industrisysselsatta i länet med 2 400 personer.Industristatistiken som belyser utvecklingen inom företag med mer än 4anställda redovisar för perioden 1968 en uppgång med ungefär 650 nya arbetstUlfäUen.Enhgt industri-statistiken har sysselsättningen ökat i samtliga branscher utommassa-, papper- och wallboardindustri. Den största expansionen uppvisarmetall-och verkstadsindustrin, träindustrin samt livsmedelsindustrin. Statligt lokaliseringsstöd beräknasha medverkat till att skapa drygt 1 100 nya sysselsättningstiUfällen inomindustrin . BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 303 a. förbättrade kommunikationer inom länet, ändring av SJ:s ochteleverkets taxepohtUc, ökade resurser tUl företagareföreningen,universitetsfilial till länet, vidgade exportmöjligheter över , extraskattetihskott till kommuner med minskande folkmängd, stöd tUl jordbruket,långsiktigare personalpolitik inom skogsbruket, lokalisering av basindustriertUl Östersundsregionen och att turistnäringen bör jämställas med industrieUverksamhet vad gäller lokaliseringsstöd. förslag till handlingsprogram. Med hänsyn tUljordbrukets betydelse för länets arbetsmarknad och befolkningsutveckling anserlänsstyrelsen det synnerligen angeläget att den nuvarande nedläggningstaktendämpas. Det särskilda stödet thl jordbruket i norra bör verksamt kunnabidraga till detta. På grundval av utredningen om stödtUl jordbruket i norra uttrycker viss osäkerhet i frågaom framtidsutsikterna för länets livsmedelsindustri. Är 1968 var enligtindustristatistiken ca 1 000 personer sysselsatta inom denna bransch. Sysselsättningsfrågorna inomglesbygdsområdena och de sociala problem som följer med omställningen inomjordbruket måste till stor del lösas med kombinationssysselsättning. Vidbedömning av stöd till upprustning av jordbruksföretag med begränsadeutvecklingsmöjligheter bör hänsyn även tas tih andra förtjänstmöjligheter såsomskogsbruk, turism och hemarbete. Även landskapsvårdande skäl talarför ett bibehållande av mindre jordbruk. I detta syfte föreslås avtal medenskilda jordbrukare om betesdrift. En arbetsgrupp inomnaturvårdsverket har föreslagit att staten ska ansvara för landskapsvårdandeprojekt av riks- och länskaraktär medan primär- och sekundärkommunerna antassvara för lokala och regionala projekt. Kommer denna modell tUl användningförutsätter att statsbidrag utgår tiU de senare projekten. I länet bedrivs en omfattandeträdgårdsodling av jordgubbar och svarta vinbär, som enligt lantbruksnämndenhar goda möjligheter att utvidgas. En förutsättning för en ökad produktion ärdock förbättrade lagringsmöjligheter och då i första hand ett . Den statligarådgivningsverksamheten om det särskilda stödet till jordbruket i norra utökas. Länets skogsbruk börenligt främjas genom en fortsatt rationahsering som gerett robust skogsbruk. De krav som den ökade mekaniseringen ställer på godatransportvägar, grova dimensioner och hög avkastning per hektar måsteunderlättas. Strävan att öka sysselsättningen inom skogsbruket sammanhänger meden höjning av awerkningsvolymen i länet. I en av norrländska skogsindustrin framlagd utredning, därberäknade Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. virkesbalanser för och i industriområde I(SundsvaU och norrut) pekar på stigande brist på råvara, yrkar skogsindustrinpå ökat bidrag till skogsbruket. De föreslagna åtgärderna beräknas kosta 75miljoner kr och motsvara ca 3 900 nyaårsarbetare, därav ca 700 tih . Statsbidraget uppskattas tih avkostnaderna. bedömer det angeläget att projektet kommer tih ståndoch att det omfattar hela länet. Arbetsbelastningen inom skogsbruketunder sommarhalvåret bör dämpas genom ökad användning av skogsmaskiner. Fördetta krävs statliga insatser för utvecklandet av nya maskiner. Det skogliga inlandsstödet föräldre ortsbunden arbetskraft tiUmäts stor betydelse för länets skogsbruk. Ökad upplysningsverksamhet börbedrivas till det privata skogsbruket. Vidare bör områdesvisaskogsplanläggningar fortsätta. Fördelningen av väganslagen enligtVägplan 70 tillsammans med den beslutade fordonsskatteändringen bedömsåterverka negativt på skogsbruket och skogsindustrin. Det är därför angelägetatt länets sekundära vägnät rustas upp och byggs ut. Vad gällerlokaliseringsstödsverksamheten konstateras bl. a. att av den realiseradesysselsättningseffekten inoni stödföretagen för hela stödområdet härrör frånnyetablering. Motsvarande andel för är . Det förhållandet attlänets industri har haft mindre inverkan på stödresultatet än som gäller förövriga stödområdet anser bero på brister i den industriellamiljön. Åtgärder bör i första hand inriktas på att avhjälpa detta. Enligt uppfattningär lokaliseringsstöd inte tiUräckligt för att skapa en sådan industriellexpansion i länet som planeringen ställer krav på. Stor betydelse för den industriellamiljön tillmäts företagens möjligheter att köpa tjänster utifrån (industriellservice) och tihgången på välutbildad arbetskraft. förutserfortsatt expansion inom den mekaniska verkstadsindustrin. Från branschhåll harbehovet av verktygstillverkare inom länet påtalats. 1 samarbete medföretagareföreningen försöker att tillskapa en verktygsindustri. 1 syfte att ta till varaexpansionsmöjligheterna i länets industrier har ochföretagareföreningen påbörjat en inventering av utvecklingsbara företag.Enligt företagareföreningens bedömningar finns flera sådana företag. Behövligautredningsresurser härför bör ställas till företagareföreningens förfogande.Denna verksamhet anses vara ett väsentligt komplement tUllokaliseringsstödverksamheten. Även för uppföljning avstödverksamheten bör företagareföreningen förstärkas. Vidare bör föreningentilldelas resurser för köp av konsulttjänster. förmedlingsverksamhet avlegoarbeten som bedrevs i Centers regi visade på ett stort behov.Flera företag i länet är beredda att satsa kapacitet förutsatt att de får säkralegoarbeten. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 305 att sprida kännedom härom håller i samarbetemed länsarbetsnämnden och företagareföreningen på att lägga upp ettföretagsregister med uppgifter om företagens maskinpark och produktionsområde.En mera aktiv förmedlingsverksamhet skulle kunna byggas upp. Norrlandsfondens förslag attetablera ett industriellt utveckhngscen-trum i länet bör komma tih stånd. Frågan om etablering av industricentrabör undersökas även för och . Möjligheterna tih ytterligarefihaletableringar i länet med stöd av investeringsfonderna bör utnytrias. bör lokaliseras till länet. Vid nylokalisering av företag börtillses att länet tillförs kvalificerade verksamheter och beslutsfunktioner.Vidare bör hänsyn tas tiU inpass-ningen av nya verksamheter i den existerandeföretagsstrukturen i syfte att få lämpliga kombinationer av verksamheten. Turism sombasnäring är förknippad med vissa speciella förhållanden såsom säsongbundenverksamhet, ringa helårssysselsättning och med en stor del av de tillfälligtsysselsatta från andra delar av landet. Trots dessa karakteristika bedömsturistnäringen såväl direkt som indirekt ge ett sådant marginaltillskott i denlokala befolkningens inkomstbUdning att kvarboende möjliggörs. TUl de indirektaeffekterna räknas möjlighet tih stuguthyrning, tomtförsäljning m. m. Turism påverkar ocksåserviceapparatens dimensionering vilket även kommer den lokala befolkningen tiUgodo. En undersökning av omsättningsutvecklingen inom livsmedelshandeln visadeatt av omsättningen i de mest utpräglade turistorternahärrörde från turism. Turistnäringen kan endast ibegränsad omfattning fungera som bas för helårssysselsättning och måste därförkombineras med annan verksamhet, främst jord- och skogsbruk. De areellanäringarnas framtidsutsikter i turistområdena gör dock att insatser som syftartill att förbättra turistnäringens möjligheter att fungera som ensam basnäringi ett område framstår som angelägna. Åtgärderna bör inriktas på att förlänga turistsäsongengenom - nyaattraktioner för att bredda kundunderlaget - konferenser,kurser o. d., inte minst statliga, förläggs till turistanläggningar i det inrestödområdet - förläggning avmotions- och rehabiliterande verksamhet med inslag av sjukvård En breddning av kundunderlagetkräver investeringar i olika slag av gemensamhetsanläggningar. Denna sida avturistverksamheten är eftersatt och anses sammanhänga med att statligtlokahseringsstöd endast i begränsad utsträckning utgår för dessa ändamål. Förnärvarande utgår stödet i huvudsak tiU inkvarteringsanläggningar. Länsstyrelsenanser att även gemensamhetsanläggningar i fortsättningen bör omfattas avstödet. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Som ett tungt vägande skäl för bidrag till sådanaanläggningar anförs det betydande realkapital som redan finns nedlagt främst iboendeanläggningar. 1 syfte att ge den lokalabefolkningen ökat tillträde till olika arbetsuppgifter och öka derasintresse för näringen bör turistinriktad utbildning initieras. Försöksverksamheten med hemarbete iglesbygdsområdena bör med fördel kunna läggas ut i turistområdena som ettkomplement till turistarbete. För att åstadkomma eftersträvansvärdayrkeskombinationer erfordras en målmedveten skolning av den lokalaarbetskraften. Åtgärderna inom turistnäringenmåste koncentreras till ett fåtal regioner. Fem primära turistområden utpekas Vemdalen-Klövsjöområdet i ochÖvre Ljungadalens kommun Bydalen i Hallens kommun Storlienområdet i Åre kommun Som s. k. utvecklingsområden har devästra delarna av och Övre Ljungadalens kommun utsetts. ÄvenHammarstrandsområdet förordas för investeringar i turistverksamheten. Vidareframhålls betydelse för länets turistnäring. Hälso- och sjukvård. Ett antal s.k. rikssjukvårdsinrättningar finns redan lokaliserade till ochlänsstyrelsen bedömer det realistiskt att planera för ytterligare utbyggnad avsådana verksamheter. Utbyggnaden bör bl. a. inriktas på preoperativ träning,postoperativ konvalecens, träning efter infarkt, vård och rehabilitering avhandikappade samt diabetikervård. Diskussioner att förlägga enrehabiliteringsanläggning till pågår. Även turistanläggningarna bör kunnaanvändas i hälsovårdande syfte. De anses vara lämpliga för förebyggandeaktiviteter som motion och träning. anser att samhälletbör stödja investeringarna i förebyggande vårdformer bl. a. som ett led isträvandena att hålla tillbaka ökningen av sjukvårdskostnaderna. Offentlig förvaltning.Länsstyrelsen anser det angeläget att ytteriigare utlokalisering av statligförvaltning kommer till stånd. Även möjligheterna att delegera arbetsuppgifterfrån central till regional nivå bör beaktas. Länets grundtUldelning avbostäder måste höjas. Det nuvarande systemet med uppvaktningar för att fåytterligare tihdelning anser ohållbart. Enhgt grundtilldelningen inte tUlräcklig hänsyn tagits tUl Östersundspositiva utveckling. I arbetet medlänsprogram 1970 har kunnat konstatera att den kommunalaplaneringen i många faU inte fyller särskilt högt ställda krav. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 307 menar att om berättigadekrav ska kunna ställas på statliga insatser måste kommunerna vara i stånd attta emot dem. Kommunerna bör ägnadenna fråga ökad uppmärksamhet bl. a. med hänsyn till dess samband med den kvinnligayrkesverksamheten. Den statliga bidragsgivningen bör höjas för att stimulerafram ökat byggande.