prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den redovisade utvecklingen anserjag det därför angelägel att pröva om man genom en omläggning avbidragssystemet kan öka såväl företagens som de fackliga organisationernasintresse för verksamheten. Enligt min mening bör bidragsgivningen få sådanform alt den innebär en reell stimulans för de engagerade förelagen altmedverka till en gynnsammare löneutveckling för de anställda. Jag ansluter migdärför i huvudsak till den av utredningen föreslagna bidragskonslruklionen.Statsbidrag bör således utgå med 40 »/o av den konlantlön, inkl. semesterersättning,som betalas ut tUl arbetstagarna. Lägsta bidrag bör dock vara . perbelagd godkänd plats och år. Jag biträder vidare arbetsmarknadsstyrelsensförslag om vidgning av verksamheten till den statiiga sektorn så tUl vida sombidrag bör kunna utgå också vid nyanställning av handikappade i affärsdrivandeverk. Jag vill i detta sammanhang understryka altsyftet med verksamheten 1972:1 Bilaga 13 136 äratt bereda plats ål handikappade med nedsatt arbetsförmåga som annars inte kanfå sysselsättning i den öppna arbetsmarknaden. Som LO har utvecklat närmare fårverksamheten inte resultera i att företagen avlastas ansvaret för handikappadesom redan är anställda hos dem i annan mån än enligt de infördabestämmelserna, som innebär att ett förelag efter särskUd prövning avarbetsmarknadsverket i vissa fall kan fåöverföra redan anställd handikappad lill halvskyddad sysselsättning omnedsättningen i arbetsförmågan är avsevärd eller annat särskilt skälföreligger. Av de halvskyddade platserna får dock högst hälften vara belagda av personer som på detta sätt har överförts inomföretaget. Enligt vad jag har inhämtat från arbelsmarknadssyrelsen har överföringbeviljats endast i förhållandevis ringa utsträckning. För att tillräckliga erfarenheter skaUkunna vinnas bör verksamheten med halvskyddad sysselsättning bedrivas på försökytterligare . För /73 räknar jag med enfördubbling av antalet platser. Eftersombelastningen har varit väsentligt lägre än beräknatnödvändiggör de av mig förordade bidrags-förbättringarna inte någon ökning avmedelstilldelningen. Jag beräknar således oförändrat 25 milj. kr. Skyddad sysselsättning.Arbetsmarknadsstyrelsen har lagt fram förslag om ändrade grunder föranordnings- och driftbidrag till verkstäder förskyddad sysselsättning. Förbättringar av anordningsbidragel genomfördesfr. o. m. innevarande budgetår. Sålunda ökades den bidragsberättigade golvytanper arbetsplats från högst 15 eller i vissa fall 30 m- till högst 25 resp. 40m. Som jag har framhållit beräknas utredningen rörande den skyddade sysselsättningen lägga fram förslag i bl,a, dessa bidragsfrågor under innevarande år. Jag är därför inte bereddalt biträda styrelsens förslag, Medelsbehovel bestäms för anordningsbidragen av betalningsutfallet och för driflbidragenhuvudsakligen av antalet utfördaarbetstimmar. Med hänsyn lill belastningen beräknar jag medelsbehovetunder delprogrammet till 92,3 (4- 20) milj, kr. Härav bör i enlighet med styrelsens förslag ,beräknas för utbildning av föreståndareoch arbetsledare vid verkstäder för skyddad sysselsättning. Liksom underinnevarande år bör få bevilja anordningsbidragtill verkstäder inom arbetsvärden inom en ram av 25 milj. kr. Ramen tordemöjliggöra all ytterligare ca 1 500 platser anordnas, Kungl. Maj:t bör liksomhittills ha möjlighet att vidga ramen om behov uppkommer. Jag förordar altKungl. Maj:t utverkar bemyndigande härtill. Medelsbehovet förhemarbete bör beräknas tUl oförändrat 2,4 milj. kr. Jag vill i sammanhanget erinra om denförsöksverksamhet med hemarbete i glesbygder som redovisas i det följandeunder anslaget Särskilda stödåtgärder i glesbygder. Det sammanlagda medelsbehovet för de i programmetSysselsättnings- Prop.191 111 Bilaga 13 137 skapande åtgärder för svårplacerade ingåendedelprogrammen bör således beräknas till 707 milj. kr. HärtUl kommer programmetsandel av arbetsmarknadsverkets administrationskostnader (se s. 65). För innevarande budgetårhar bemyndigats att på vissa villkor besluta omavskrivning av lånefordran, uppkommen inom arbetsmarknadsverket, lill beloppinte överstigande . I likhet med styrelsen förordar jag att styrelsenfår samma bemyndigande även för nästa budgetår. Med hänvisning till densammanställning av medelsberäkningen för nästa budgetår som har gjorts i detföregående (s. 119) hemställer jag att Kungl. 1) medge, att Kungl. Maj:tfår bemyndiga att under /73 besluta omavskrivning av lånefordran, uppkommen inom arbetsmarknadsverket, till beloppinte överstigande , beträffande vUken antingen omständigheterna handen att vederbörande inte kan betala sin skuld och enligt styrelsensbedömande ingen eller ringa möjUghet föreligger att la ut betalningeller också åtgärder för att bevaka och driva in fordringen bedöms förenade medarbete och kostnader i sådan utsträckning alt åtgärderna inte är ekonomisktlönande, aUt under fömtsättning alt sådana åtgärder ändå inte anses påkalladeav andra än ekonomiska förhållanden, 2) medge att beslut ombidrag tiU anordnande av verkstäder för handUcappade under /73meddelas intill ett belopp av 25 milj. 3) bemyndiga Kungl. Maj:tatt besluta om ökning av den under 2 upptagna ramen för /73, 4) godkänna de ändringar avgrunderna för bidrag lill arbetshjälpmedel ål handikappade samt tUlhalvskyddad sysselsättning som jag har förordat, alt tillämpas fr. o. m. den 1juli 1972, 5) till Särskilda åtgärderför arbetsanpassning för /73 anvisa ett reservationsanslag av790 , varav förslagsvis . all avräknas mot automobUskattemedlen. Kontant stöd vid arbetslöshet 1970/71 Utgift 1257 178 000 1971/72 Anslag 1272672 000 1972/73 Förslag 371000 000 1 Beloppen avsermotsvarande anslag eller delar av anslag enUgl riksstaten för ifrågavarandebudgetår (se tablå s. 36). 5* 1972. 1 saml Nr 1. 1972:1 BUaga 13 138 Från anslaget skallbestridas utgifterna för programmet Kontant stöd vid arbetslöshet. Ändring 1972/73 + 90 000 000 + 89 820 000 -1- 8 000 000 4- 1 400 000 + 99 400 000 + 98 328 000 1 överslagsvis översättning till program. Ersättning tillarbetslöshetskassor utgår enligt förordningen (1956:630, omtryckt 1968, ändrad1971: 141) om statsbidrag till erkända arbetslöshetskassor som statsbidrag påvissa grunder för av kassorna utbetalade ersättningar saml förförvaltningskostnader. Statsbidrag betalas ut i efterskott för försäkringsår(den 1 septemberden ) men kan, när behov föreligger, utgå iförskott. Bidraget utgår i form av grund-stalsbidrag, dagpenningbidrag,bamtilläggsbidrag, förlängningsbidrag och förvallningsbidrag. Dessutom kansärskilt bidrag utgå tiU erkända arbetslöshetskassor med speciellt storaersällningsutbetalningar eller eljest otillräckliga ekonomiska resurser. Kommunallkontantunderstöd enligt arbetsmarknadskungörelsen avser att bereda den som harblivit arbetslös tiUfällig försörjning i avvaktan på arbete i öppna marknaden,utbildning eller beredskapsarbete. Statsbidrag utgår lill kommun avkostnaderna för kontantunderstöd till svenska medborgare och med helakostnaden för understöd till utlänningar. Omställningsbidrag kanenligt arbetsmarknadskungörelsen utgå liU äldre arbetslösa och skall utgöra ettförsörjningskydd i avvaktan på nytt arbete. Bidraget är helt slatsfinansieratoch är icke tidsbegränsat. Ersättning till arbetslöshetskassor. De kostnader förstatsbidrag lill arbetslöshetskassorna som väsentligen bestämmer medelsbehovetför /73 avser försäkringsåret den 1 september 1971den 31augusti 1972, Till en del betalades dock bidrag ut i förskott. Under budgetåret1970/71 uppgick de utbetalade förskolls-beloppen till 116,3 milj. kr. Styrelsenräknar med att utbetalningarna av förskott under såväl /72 som1972/73 kommer alt överstiga denna nivå. 1972:1 Bilaga 13 139 Medlemsantaletberäknas lUl 2 200 000 både i vad avser ersättningen och förvaltningsbidragel.Antalet ersättningsdagar per årsmedlem under försäkringsåren 1968/69 och 1969/70 var 4,1 resp, 2,9 ochberäknas under /71 tiU3,4, Styrelsen beräknar att ordinarie ersättningsutbetalningar /73 kommer att motsvara per årsmedlem. Det genomsnittligagmndstalsbidraget under /73 beräknas till . Med ledning härav beräknasutgiften för grundstatsbidrag till 147,4milj. Det tillägg till grundstatsbidra-gel, som utgår lill kassormed stort antal ersättningsdagar per årsmedlem, beräknas uppgå till 20,1 milj.kr. Dagpenningbidragei beräknas på grundvalav erfarenheterna liU av den del av dagpenningbeloppet sominte täcks av grandstatsbidrag eller tilläggtiU grundstatsbidrag. Utgiften för dagpenningbidragskulle härigenom bli 92,0 milj. kr. Statsbidrag utgår vidare med 75 %av kassornas utgifter för barntillägg. Utgiften härför beräknas tiU 4,9 mUj.kr. Anslagsbehovet förbidrag lill kassornas ordinarie ersällningsutbetalningar beräknas således lUl 264,4milj.kr,, vartUl kommer 9,1 milj.kr. för statsbidrag till kassomasförvaltningskostnader. För extra kassaersätlning till äldrearbetslösa under utöver denordinarie ersällningsliden utgår statsbidrag (s. k. förlängningsbidrag) av utgiften för dagpenningocb barntillägg. För /73 beräknas antalet extra ersättningsdagarper medlem till 0,4, vilket medför ett medelsbehov för förlängningsbidrag av42,3 milj. kr. Den fortgåendestrukturomvandlingen inom vissa branscher kan komma att medföra ökade ekonomiskapåfrestningar på arbetslöshetskassorna. Det rådande konjunkturläget tordekomma alt få kraftig återverkan påsysselsättningen inom vissa områden. EnUgt styrelsens uppfattning kande kategorier arbetstagare, vUka kan komma att främst drabbas av arbetslöshet, inte ytterligare belastas med störreavgiftshöjningar eller med särskild uttaxering i någon mer betydandeutsträckning. Med hänsyn härtill föreslår styrelsen att medlen för särskiltslöd ål erkända arbetslöshetskassor ökas från f.n. 7,5 milj.kr. till 15 mUj.kr. för /73. Av arbetslöshetskassornassammanlagda inkomster under försäkringsåret1971/72 beräknas 315 milj.kr. utgöra statsbidrag, 105 milj.kr. avgifter och 31milj. ränteinkomster från kassornas fonder. Kommunalt kontantunderstöd.Per uppgick antalet understödsrum tiU 6 100 och antaletunderstödsdagar till 72 000. Under andra hälften av budgetåret ökade verksamheteni omfattning. Totalt uppgick utgiftema för /71 till 1,7milj.kr,, motsvarande ca . Prop.1972:1 BUaga 13 140 de bidragsbestämmelser räknar styrelsen inte med att verksamheten skall öka i omfattning . Styrelsen beräknaranslagsbehovet för kontantunderslöds-verksamhet under budgetåret1972/73 tiU 1,5 milj, kr., vUkel belopp motsvarar . Kostnaderna för statiigtomställningsbidrag uppgick under /71 tiU 31,6 milj.kr.,motsvaran-. Styrelsen räknar med ett behov avomstäU-ningsbidrag under /73 av ungefärligen samma storlek somunder budgetåren 1970/71 och 1971/72, varför medelsbehovet uppgår tiU 35 nulj.kr., vilket belopp motsvarar 1 . Det lotala medelsbehovetunder programmet för /73 beräknas tiU (264,4 + 9,1 + 42,3 4-15,0 4-1,5 +- 35,0 + 3,7) avrundat 371 milj. kr. har den28 avlämnat sitt betänkande (SOU 1971: 4244) Försäkring och annatkontant stöd vid arbetslöshet. Utredningen föreslår vissa ändringar i fråga omarbetslöshetsförsäkringen. Vidare föreslår utredningen att det nuvarandekommunala kontantstödet och det statiiga omslällningsbidraget skall ersättasav ett statligt kontantunderstöd vid arbetslöshet. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats. Enligt min mening bör prövningen avulrednmgens förslag samordnas med ställningstagandet tUl resultatet avsjukpenningutredningens överväganden i fråga om förutsättningarna för attbeskatta dagpenningen vid arbetslöshetsförsäkring m. m. Jag är därför inteberedd att nu ta ställnmg tiU förslag. Jag räknar med att enreformering av arbetslöshetsförsäkringen grundad på de båda berördautredningamas förslag skall kunna föreläggas riksdag. Motarbetsmarknadsstyrelsens beräkning av medelsbehovet under programmet har jagingen erinran. Anslaget bör föras upp med ett till 371 mUj. Jag har därvid beräknat medel för särskilt stöd ål erkändaarbetslöshetskassor med 15 mUj. Jag hemställer att Kungl. att tUl Kontant stöd vidarbetslöshet för /73 anvisa ett förslagsanslag av 371 000 000kr. 1970/71 Utgift 113 935 000 1971/72 Anslag i21296 000 1972/73 Förslag 24 000 000 1 Beloppen avsermotsvarande anslag eller delar av anslag enligt riksstaten för ifrågavarandebudgetår (se tablå s. 36). Från anslaget skallbestridas utgifterna för programmen Försvars- och beredskapsplanering samtVapenfria tjänstepliktiga. 1970/711 Utfall 1971/721 Beräknat Ändring 1972/73 Bidrag till friviUig försvarsverksamhet Gemensamma kostnader 1 100 000 4 280 000 1750 000 4 366 000 + 500 000 + 2 634 000 7 455 000 1 100 000 14 000 000 1 180 000 730 000 120 000 850 000 + 2 000 000 + 220 000 + 2 220 000 + 1950 000 + 120 000 1 överslagsvis omräkning till program. Programmet Försvars- och beredskapsplanering Programmet är ej indelat i delprogram. Verksamheten syftar tillalt planlägga utnyttjandet av landets arbetskraft under beredskaps- ochkrigstillstånd, att samordna den frivilliga försvarsverksamheten inomtotalförsvarets civila delar samt all planlägga arbetsmarknadsverkelskrigsorganisation. Verksamheten, som huvudsakligen är av utrednings- ochinformationskaraktär, handhas i av försvarsseklionen,vUken organisatoriskt utgör en del av ulredningsbyrån men i praktiken intar ensjälvständig ställning. Regionalt handhas beredskapsplaneringen avlänsarbetsnämnderna. Programmet belastas,förutom av en viss andel av arbetsmarknadsverkets gemensammaadministrationskostnader, endast av kostnader för statsbidrag till vissafrivilliga försvarsorganisationer. Under /71har sedvanlig fördelning av 47-åringar ägt rum till etl antal av 36700personer. TiUämpningsanvisningar för personalplanläggning har utarbetats ochförberedelser vidtagits för att Prop.1972:1 Bilaga 13 InrUesdepartementet 142 anpassa uppskovshanleringen till krigsmaktens nyapersonalredovisningsrutiner.Den under /70 påbörjade ulbUdnmgsverksam-helen förlänsarbetsnämndemas försvarsplanläggningspersonal har fortsatt. kommer enfortlöpande detaljplanering av personalförhållandenainom flera områden av den krigsviktiga företags-seklom alt ske. Vidare skaU outnyttjade personaltUlgångar övervärn-pliklsåldem inventeras i syfte att främja rekryteringen lill bl. a. civU-försvarsuppgifter. Av departementschefens uttalande i prop.1970: 18 angående ökat statligt slöd tillde frivilliga försvarsorganisationerna framgår (s. 36) att arbetsmarknadsstyrelsenskall svara för samordningen av myndigheternas medverkan i frivilligarbetetinom de civUa delarna av totalförsvaret samt att statsbidragen inom dessaområden skall utgå från anslag till styrelsen under elfte huvudtiteln.Myndigheternas insatser består bl. a. i att utfärda bestämmelser om utbildning,rekrytering och registrering av frivilliga. Äv en utredning, som styrelsen hargjort i samråd med länsstyrelser ochlänsarbetsnämnder, framgår att den administrativa handläggningen avfrivilligfrågorna skall ske vid länsarbetsnämnderna. En väsentiig uppgift fördessa blir att kontrollera, att de frivUliga genomför stadgadrepelitionsulbildning. Statsmakternas beslut om ökat statligt stöd till denfrivUliga försvarsverksamheten innebär nya och omfattande uppgifter förarbetsmarknadsverkets regionala enheter. Någon omfördelning av personal fördessa nya arbetsuppgifter är inte möjligmed hänsyn till befintiiga arbetsuppgifter ulan nämndernas personal måsteförstärkas. Verksamheten under programmet, som inteär indelat i delprogram, avser utbildning, redovisning och registrering avvärnpliktiga som har fått tillstånd alt fullgöra vapenfri tjänst. Utbildningensyftar till att de vapenfria skall kunnafullgöra en för samhället betydelsefull tjänst inom totalförsvaret. Bestämmelserna omvapenfriverksamheten finns i lagen (1966: 413, ändrad 1971: 167) om vapenfritjänst och i kungörelsen (1966: 414, ändradsenast 1971: 101) med vissa bestämmelser om vapenfria tjänste-plikliga. Enligt dessa bestämmelser handhararbetsmarknadsstyrelsen de vapenfrias redovisning och registrering samlbestämmer vilket slag av tjänstgöringde vapenfria skall fullgöra och när dessa skall kallas in till tjänstgöring. Programmet belastas av kostnader förekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga. Dessa förmåner,som utgår enligt samma regler som gäller för övriga värnpliktiga, avserbl. a, avlöning, inkvartering, förplägnad, personalvård, visst antal fria resor samt familjebidrag i vissa fall. Programmetbelastas vidare av kostnaderna för denpersonal hos som handlägger ärenden angående de vapenfria och kostnader förersättningar för vissa UtbUdningskostnader till de myndigheter som harhand om utbildningen av de vapenfria. Beräknad ändring 1972/73 + 1 720 000 Familjebidrag m, m. kostnader m, m. Löne- och prisomräkning m. m, , 2, Vadbeträffar förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga grundas me delsberäkningen på dels erforderligtantal tjänstgöringsdagar, dels ge nomsnittlig kostnad per dag. /71 uppgick antalet tjänst göringsdagar tUl ca 250 000, Under /72 får högst tas i anspråk, vilket medgergrundutbUdning av ca 700 vapenfria saml repetitionsövningar om ca . Med hänsyn lill del stora antalet oavgjorda ärenden hos vapenfrinämn den och till att antalet ansökningar omvapenfri tjänst synes öka räknar styrelsen för /73 med ett behov av ca . Styrelsen beaktar härvid att tjänstgöringstiden för vapenfria tjänsteplik liga bar minskals genom beslut av statsmakterna . Dagskostna den beräknas lill , vilket medför ett medelsbehov av ,, varav , utgörprisomräkning. Enligt statsmakternas beslut i anledningav prop, 1970: 18 angående ökat statiigt stöd till de frivilligaförsvarsorganisationerna och hemvärnet (SU 1970: 87, rskr 194) utgårstatsbidrag tiU friviUigverksam-heten inomtotalförsvarets civila delar från anslag som står till arbetsmarknadsstyrelsensförfogande under elfte huvudtiteln. Enligt vad jag har inhämtat har kostnaderna bestritts från anslagetArbetsmarknadsutbildning och beräknas innevarande budgetår uppgå tiUnära 1,8 milj, kr. Jag kan inte biträdastyrelsens förslag till uppräkning av medlen för ändamålet. 1972:1 Bilaga 13 144 Vad härefter beträffarvapenfriverksamheten grundas styrelsens medelsberäkning för de vapenfriasförmåner på ett behov av 300 000 tjänsl-göringsdagar och en dagskostnad avdrygt . Jag förordar styrelsens förslag. Med hänvisning i övrigttiU sammanställningarna i det föregående hemställer jag att Kungl, Maj:lföreslår att tillTotalförsvarsverksamhet för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Anslag 15 125 000 1972/73Förslag 17 000 000 1 Beloppet avsermotsvarande delar av anslag på riksstaten för /72 (se tablå s,36), Härutöver disponeras t,o,m, innevarande budgetår vissa inkomster m, m, förinvesteringsändamäl. Från delta anslag skallutgifterna för arbetsmarknadsverkets investeringar i viss utrastningbestridas, De investeringar somenligt uppfattning behöver göras under budgetåret1972/73 fördelar sig på program (kostnadsbärare) och koslnadsslag enligt vadsom framgår av följande sammanställning. Anskaffningsvärde, tusental kr. Yrkesmässig och geografisk rörlighet Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa Maskiner och fordon för beredskapsarbeten » Vagnar och bodar för Sysselsättningsskapande Maskiner och fordon för åtgärder för svårplacerade beredskapsarbeten 1 925 » Vagnar och bodar för » Maskiner för industriella 1972: 1 BUaga 13 145 För att främja arbetskraftens rörlighetbehöver styrelsen under de närmast följande budgetåren anskaffa tillfälligabosläder med omkring 2 000 platser. Under /73 behövs 300 nyaförläggningsplatser för utbildningseleveroch 300 för uthyming lill kommuner och industrier för överflyttadarbetskraft. Investeringskostnadema härför beräknastill 9 milj. kr. Som komplement liU förläggningsbyggnader avser styrelsenalt upphandla köks- och matsals- samt fritidsbyggnader för ca . Styrelsen planerar vidare att bytaut förläggningar med sammanlagt 350 platser mot nya för en kostnad av5,3 milj. kr. Förberedskapsarbetena kommer under /73 att behöva ersättningsanskaffas maskiner och fordonför 3,5 milj. kr., om den tekniska standarden skall kunna hållas på oförändradnivå. Nyanskaffningar av maskiner beräknasske i huvudsak endast för de industriella beredskapsarbetena, vilkaenligt styrelsens uppfattning bör bedrivas i ökad omfattning. Av det beräknade investeringsbehovet förvagnar och bodar avser ca 1,2 milj.kr. ersättningsanskaffning av vagnar och . nyanskaffning av personalvagnar.Styrelsen bar inte tillräckligt många personalvagnar som passar för byggnads-och skogsarbeten. Från detta anslagskaU bestridas anskaffning av i första hand mera kostnadskrävande objekt som skaU ingå i, arbetsmarknadsverkets utmst- ningskapital. Kostnaderna för avskrivning och förräntning av detta skaU bestridas från resp.programanslag och levereras in till inkomsttiteln . 53 Ersättning för vissakomplementkostnader vid vissa myndig heter m. m. . För nyanskaffning avförläggningsbyggnader beräknar jag ett medelsbehov av 3,3 milj, kr. Huvuddelen av de nya förläggningarnatorde behövas inomarbetsmarknadsutbUdningen, Jag finner del angeläget all förläggningarna utformas och placeras så att denära ansluter till övrig bebyggelse.Större koncentrationer av kalegoribostäder bör om möjligt undvikas. 1 takt medatt tillgången på lägenheter på den allmänna bostadsmarknaden förbättras bör också behovet av provisoriska bostäder minska.Någon ytterligare ökning av antalet tillfälliga bostäder för uthyrning till kommuner och företag kan jag därförinte tUlstyrka, I övrigt har jag inget att erinra motarbetsmarknadsstyrelsens beräkning av medelsbehovet för investeringar. Jagförordar därför, att anslaget förs upp med 17 mUj, kr. för nästa budgetår. Jag hemställer att Kungl. att till : Utrustningför /73 anvisa etlreservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 13 InrikesdepartementetB 8. 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Arbetsdomstolen tar uppoch avgör mål rörande kollektivavtal samt andra mål enligt särskildabestämmelser. Domstolen beslår av ordförande och åtta ledamöter. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal +44 000 + 1 000 + 44 000 + 1 000 Löne- och prisomräkning . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. all lill Arbetsdomstolenför /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 13 B9. 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 630 891 580 000 612 000 Statens förlikningsmannaexpedition ärcentral myndighet för del statligaförlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef för förliknings-mannaexpedilionenär en byråchef. Beräknad ändring 1972/73 Löne- och prisomräkning . Tjänsten som byråchef bör höjas från C 1 till C 3. Förslaget om höjningav byråchefstjänsten kan jag inte biträda. Med hänvisning tUl sammanställningen hemställer jag att Kungl.Maj:t föreslår att tUl Statensförlikningsmannaexpedition för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 13 148 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bestrids utgifter förstatens uppfinningar. Anslaget bor för nästa budgetårföras upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer att Kungl. att till för arbetstagaresuppfinningar för /73 anvisaett förslagsanslag av . C INVANDRING M. Under större delen av medfördeden stora efterfrågan på arbetskraft en omfattande invandring till ,Medan neltoinvandringen i genomsnUt per årunder uppgick liU ca 11 000 personer, steg den under1960-talets första hälft till närmare 18 000 för att nåupp till inemot 32 000 personer. Invandringens omfattning under åren 19671970framgår av följande sammanställning. 1967 1968 1969 1970 27 100 32 700 59 600 73 600 14100 13 000 21700 11000 44 000 15 600 48 000 25 600 14 600 16 600 14 100 21 500 9 500 5 100 9 900 6 700 9 200 4 900 15 600 5 900 12 500 16 100 45 500 52 100 4 600 11900 34 900 32 400 Del dämpade konjunkturläget under år 1971har medfört minskat behov av arbetskraft.Delta förhåUande avspeglas i en avsevärt lägre invandring än under denärmast föregående åren. Bruttoinvandrmgen sjönk sålunda från 51 300 personerunder de tre första kvartalen 1970 till 28 900 . Häravvar 33 600 resp. 15 000 nordbor.