prop · FV0337 · 1972-12-31 00:00:00 — Rektorsämbetetvid tekniska högskolan i anser sig ännu inte kunna överblickakonsekvenserna av flyttningen för den kvarvarande delen av sektionen förbergsvetenskap men ser allvarligt på de problem som kan komma att uppstå förväg- och vattenbyggnadssektionen. Förutom flyttningen av studielinjen för gruv-och mineralteknik till kommer även geotekniska institutet och statensväg- och trafikinstitut att flytta från . konstaterarockså att den tidigare planerade integreringen av det nuvarande gruv- ochmineraltekniska området och anläggningstekniken inte kan komma tUl stånd. Jernkontoretkonstaterar med tillfredsställelse att organisationskommittén haruppmärksammat de övergångssvårigheter som kommer att uppstå vid gruvlinjens omlokaliseringoch att kommittén har föreslagit konkreta åtgärder för att ehminera dessa.Särskilt bör då uppmärksammas vikten av att utbildning inom ämnesområdetmineralberedning-mineralteknik meddelas vid den kvarvarande delen av sektionenför bergsvetenskap. Prop.1972: 37 35 har betänkandet behandlats i fakultetsberedningenför de tekniska vetenskaperna samt i utbildningsråden för bergsvetenskap, väg-och vattenbyggnad, arkitektur och lantmäteri. Organisationskommitténföreslår att i samband med omlokalisering till av den gruv- ochmineraltekniska delen av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan iStockholm utbildningen och forskningen inom motsvarande område breddas ochförstärks. Förstärkningen föreslås ske inom prospekteringstekniken ochmineraltekniken samt genom en breddning av utbUdningen och forskningen mot det anläggningstekniskaområdet med tonvikt på ämnet bergmekanik. Ämbetet ansluter sig tiU förslaget idess huvuddrag. Organisationskommitténsförslag att utbildningen organiseras på studieinriktningarna prospekteringsteknik,mineralteknik, bergteknik och anläggningsteknik finner ämbetet ändamålsenligt.Den stora kontaktytan mellan bergteknik och anläggningsteknik gör detnaturligt att komplettera och bredda den gruv- och mineraltekniska utbUdningenmed UtbUdning inom anläggningsteknik. Flera remissinstanser, av vilka många haranknytning till väg- och vattenbyggnadsområdet, har emellertid varit kritiskamot förslaget om en anläggningsteknisk utbildning mot bakgrund av de nuvarandesvårigheterna för nyexaminerade väg-och vatteningenjörer att få anställning.Universitetskanslersämbetet anser att vad som kan vara en tillfällig avmattningpå arbetsmarknaden för väg- och vatteningenjörer inte bör utgöra hinder förbeslut om en på det föreslagna sättet anläggningstekniskt inriktad utbildning iLuleå. Ämbetet bedömer att det finns behov av en utbildning inom anläggningsteknikmed den föreslagna profilen. Uppläggningen av studierna med successiva val,blockämnen m. m. ansluter nära tUl de idéer som har legat till grund förorganisationskommitténs förslag om maskinteknisk UtbUdning och bör enligt ämbetetgenomföras. Utformningenav studieplaner kommer att behandlas i utbildningsnämnden och avuniversitetskanslersämbetet som då har att beakta bland annat de inkomnayttrandena. Ämbetet vill dock redan nu framhålla vikten av att arbetsvetenskapfår en stark ställning i utbildningen både i form av allmän arbetsvetenskap ochsom en integrerad del i berörda tekniska änmen. Detta anses speciellt viktigtinom den gravtekniska delen av utbildningen med de mycket speciella och svåraarbetsmiljöproblem som är förenade med gruvbrytning. Organisationskommitténföreslår en första intagning tiU geoteknisk linje /73 med 50studerande, en ökning tiU 100 /74, en ökning till /76 samt ett intag från filosofisk fakuhet på 25 till det /76. anser att förslaget börgenomföras i fråga om både dimensionering och tidsplan. De föreslagnatjänsterna som universitetslektor, universitetsadjunkt och speciallärare börinrättas enligt den angivna tidsplanen. 4.4Forskningens inriktning och dimensionering Denföreslagna forskningsorganisationen avses täcka dels området gruv- ochmineralteknik, dels det anläggningstekniska området. Inom det förra områdetskulle forskningen bli av riksunik karaktär. Med hänsyn till gruvindustrins ochbergmaskinindustrins betydelse anser ämbetet det mycket angeläget att den gruvtekniskaforskningen kraftigt förstärks i samband med omlokaliseringen. I likhet med bl.a. . och fakultetsberedningenför de tekniska vetenskaperna anser ämbetet att gruvforskningen bör få enstarkare ställning än vad organisationskommittén föreslår. Detta bör komma tUlstånd genom en förstärkning av det bergmaskintekniska området.Universitetskanslersämbetet förordar därför att organisationskommitténsförslag beträffande forskartjänster kompletteras med en tjänst som biträdandeprofessor i bergmaskinteknik i enhghet med nämnda remissinstansers yttranden. Bergmekanikenhar en fundamental och växande betydelse för gruvindustrin, som tvingas brytamalmer på allt större djup. anser därför ilikhet med bl. a. statens naturvetenskapliga forskningsråd. och fakultetsberedningen för de tekniskavetenskaperna att ämnet måste ges en självständig ställning och att detsålunda bör inrättas en tjänst som professor i bergmekanik i stäUet för dentjänst som biträdande professor som organisationskommittén föreslagit. Medovan nämnda ändringar ansluter sig ämbetet till organisationskommitténsförslag vad avser forskningsresursernas inriktning och dimensionering. Organisationskommitténhar valt att göra en institutionsindelning efter teknikområden med och en anläggningsteknik. Detta innebär att speciell uppmärksamhet måste ägnas åtkommunikationerna meUan 1972: 37 37 institutionerna.Forskningsområdena på de olika institutionerna har många kontaktpunkter medvarandra, t. ex. hållfasthetslära-materialteknik, materialteknik-mineralteknikoch bergteknik-maskinteknik. För att genomföra projekt inom ett visst områdekrävs att verksamheter inom skilda institutioner knyts samman. Ämbetet anseratt det är mycket viktigt att förlägga institutionerna i nära anslutning tillvarandra, så att de personliga kontakterna och det personliga samarbetet bliroberoende av institutionsindelningen. 4.6 Avdelningav statens provningsanstalt Isitt yttrande över industridepartementets promemoria »Officiell provning ochkontroll» har statens planverk framfört tanken att det i anslutning tUlhögskolenheten i byggs en avdelning av statens provningsanstalt.Provningsanstalten anmäler i sitt yttrande över geo-betänkandet sittprincipiella intresse för utnyttjandet av tekniskt-vetenskapliga resurser somär avsedda att uppbyggas i och framför önskemålet att redan iplaneringsstadiet för tomt- och lokalbehov för högskolenheten sådanamarkarealer reserveras att en framtida möjlighet att inrätta en avdelning avprovningsanstalten kan ifrågakomma. ser med tUhredsställelsepå provningsanstaltens intresse för förslaget och anser att dess önskemål bör tUlgodoses. Universitetskanslersämbetetansluter sig i huvudsak till de kostnadsberäkningar som gjorts avorganisationskommittén. Ämbetet hemställer att medel för /73anvisas i enhghet med förslagen i betänkandet. I fråga om medelsbehoven för senarebudgetår återkommer ämbetet i sina årliga anslagsframställningar. Eftersom detfrån planeringssynpunkt är viktigt att innehavarna av tjänsterna som professoroch biträdande professor kan delta i uppbyggnaden av institutionerna föreslårdock ämbetet att principbeslut nu fattas om inrättande av sådana tjänsterbudgetåren 1974/75 och 1975/76 enligt organisationskommitténs förslag med deändringar angående tjänst som biträdande professor i bergmaskinteknik ochtjänst som professor i bergmekanik som ämbetet föreslagit. 4.8 Utlokaliseringenfrån tekniska högskolan i Organisationskommitténhar utarbetat en plan för hur utlokaliseringen av delar av bergssektionen vidtekniska högskolan i tiU skall genomföras. Universitetskanslersämbetetanser att planen är väl genomarbetad och föreslår att den genomförs. 1972: 37 38 Statsmakternafattade principbeslut om att högre teknisk utbildning och forskningskulle förläggas till övre (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970:296). Därvid framhölls bl. a. att utbyggnaden av den högre utbildningen är ettviktigt led i strävandena att skapa en allsidig samhällsservice i hela landetoch att tillkomsten av högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrlandskulle innebära en betydande stimulans för samhällsutvecklingen i landsdelen.Nämnda principbeslut innebar att en ny teknisk utbildnings- ochforskningsenhet skuUe byggas upp i . Vid planeringen av enheten skulle manutgå från att dels en maskinteknisk utbildningslinje med tillhörande forskningsorganisationskulle byggas upp, dels en del av sektionen för bergsvetenskap vid tekniskahögskolan i skulle flyttas till . Vidare borde prövas om skäloch förutsättningar fanns för att senare ytterligare differentiera den högretekniska utbildningen i . Slutligen skulle det fortsattautredningsarbetet inriktas på att högre teknisk utbildning skulle anordnasäven i /Umeå-området. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade jag en organisationskommitté med uppgiftatt under universitetskanslersämbetet planera den i propositionen föreslagnauppbyggnaden av högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland.Kommittén avslutade den första etappen av sittutredningsuppdrag och lade fram förslag om uppbyggnad av en maskintekniskutbildnings- och forskningsorganisation i . Statsmakterna beslutade år1971 (prop. 1971:59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174), på grundval avorganisationskommitténs och universitetskanslersämbetets förslag, att inrättaen högskolenhet i . Vid enheten skulle en maskintekniskutbildnings- och forskningsorganisation byggas upp med början budgetåret1971/72. 50 studerande påbörjade civilingenjörsutbildning i höstterminen1971 och intagningskapaciteten vid nämnda utbUdningslinje skall successivt byggasut till 200 nybörjarplatser /76. Riksdagsbeslutet innebar vidareatt fyra professurer skulle inrättas vid högskolenheten i imderbudgetåren 1972/73 och 1973/74. Dessutom skulle tre tjänster som biträdandeprofessor komma att inrättas vid högskolenheten . Slutligenskulle ledningen av högskolenheten i under uppbyggnadsskedet vila påorganisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övreNorrland. Som jag redovisat i detföregående har organisationskommittén avslutat den andraetappen av sitt utredningsuppdrag och lagt fram förslag om uppbyggnad av en geoteknologiskutbildnings- och forskningsorganisation vid högskolenheten i . Samtidigtföreslås att den gruvinriktade delen av sektionen för bergsvetenskap vid tek- Prop.1972: 37 39 niska högskolan i avvecklas och att bl. a.motsvarande verksamhet i stället byggs upp i . Organisationskommitténsförslag har fått ett positivt mottagande vid remissbehandhngen och tillstyrksav universitetskanslersämbetet. Även jag anser kommitténs förslag välunderbyggt och förordar därför att en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisationbyggs upp i i huvudsak enligt förslaget. Organisationskommitténbetonar att målet för dess planering av en geoteknologisk utbildning i äratt dels skapa en högre teknisk utbildning i övre som är likvärdig medmotsvarande utbildning vid andra läroanstalter, dels ge ingenjören en vidgadreferensram genom att infoga samhälls- och beteendevetenskapliga kurser i denhögre tekniska utbildningen. Till dessa riktlinjer för utbildningsplaneringen,som låg till grund även för kommitténs förslag rörande den maskintekniskautbildningen i , anslöt jag mig liksom univcrsi-tetskanslersämbetet ochmajoriteten av remissinstanserna i prop, 1971:59 (s, 28), Ämbetet har i sittställningstagande till organisationskommitténs förslag vidare framhållitvikten av att arbetsvetenskapen får en stark ställning i den högre tekniskautbildningen både i form av allmän arbetsvetenskap och som en integrerad del iolika tekniska ämnen. Jag delar ämbetets uppfattning att detta är särskiltbetydelsefullt i fråga om den gruvtekniska utbildningen med hänsyn tillarbetsmiljöproblemen inom gruvindustrin. När det gäller genomförandet avutbildningen inom det arbetsvetenskapliga ämnesområdet är det enhgt min meningangeläget att, såsom kommittén föreslagit, en samverkan kommer till ståndmellan högskolenheten i och den filial av arbetsmedicinska institutet,som skall byggas upp i (jfr prop. 1971: 29, UbU 1971: 15, rskr 1971: 196). Organisationskommitténföreslår, som jag tidigare redovisat, att intagningen till studielinjen för gruv-och mineralteknik vid tekniska högskolan i upphör med den intagningsom skett och att verksamheten vid institutionerna förgeologi, bergteknik och mineralberedning successivt avvecklas t. o. /76. Kommittén föreslår vidare att högre teknisk utbildning med geoteknologiskinriktning, som ersätter bl. a. utbildningen vid den nämnda studielinjen iStockholm, påbörjas vid högskolenheten i . Dengeoteknologiska utbildningslinjen skall enligt kommitténs förslag omfattastudieinriktningarna mineral- och prospekteringsteknik samt berg- ochanläggningsteknik. Kommittén föreslår att intagningskapaciteten på dengeoteknologiska utbildningslinjen ökas successivt från 50 /73 till 125 platser vid full utbyggnad /76. Kommitténföreslår dessutom att 25 studerande som följt utbildningslinje 2 b vidfilosofisk fakultet omfattande en termins studier inom vart och ett avämnesområdena mate- Prop.1972: 37 40 matik,fysik, kemi och geovetenskap skall ges möjlighet att gå över till tredjeårskursen inom den föreslagna studieinriktningen för mineral- och prospekteringstekniki . föreslagna utbildningslinjen innebär enligt min mening en värdefullbreddning av den nuvarande bergsvetenskaphga utbildningen mot både det prospekteringstekniskaoch det anläggningstekniska ämnesområdet som studerande från matematisk-na-turvetenskapligfakultet får möjhghet att erhålla en teknisk inriktning av utbildningen. Jagvill i detta sammanhang erinra om att jag i prop. 1971: 1 bil. 10 (s. 251)anförde att utbildningskombinationer över de nuvarande fakultetsgränserna börkomma till stånd i större utsträckning än f. n. så att utbUdningsresursernainom skilda ämnesområden kan utnyttjas av studerande från flera fakulteter.Enligt vad jag erfarit har planeringen rörande lokaler, utrustning m. m.framskridit så långt att uppbyggnaden av utbildningslinjen bör kunna genomförasi huvudsak enligt kommitténs förslag. För att möjliggöra en något lugnare upp-byggnadstaktförordar jag emellertid att den anläggningstekniska inriktningen inrättas tvåår senare än vad kommittén föreslagit. Detta innebär att ifrågavarandeinriktning kan väljas först av studerande som påbörjar studierna vid dengeoteknologiska utbildningslinjen /75. Jagförordar att utbildningen vid den geoteknologiska utbildningslinjen i Luleåpåbörjas och att ingen ytterligare intagning skervid studielinjen för gruv- och mineralteknik vid tekniska högskolan iStockholm. Jag räknar vidare med att intagningskapaciteten påutbildningslinjen i skall kunna byggas ut enligt följandesammanställning, övergång frän filo- Totalt Antal intag- sofisk fakultet till antal LSsir mngsplatser årskurs 3 studerande förslag till uppläggning av studieorganisationen harjag ingen erinran. Jag ansluter mig vidare till kommitténs förslag att dengeoteknologiska utbildningslinjen skall omfatta studieinriktningarna mineral-och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik. I överensstämmelsehärmed räknar jag med att utbildnings- och forskningsresurserna inom detgeoteknologiska området vid högskolenheten i skall byggas upp inom ramenför två institutioner som svarar mot de nyssnämnda studieinriktningarna. Organisationskommitténföreslår att personalorganisationen vid de nämnda institutionerna vidhögskolenheten i byggs upp under Prop.1972: 37 41 perioden1972/731975/76 som tjänsterna vid institutionerna för geologi,bergteknik och mineralberedning vid tekniska högskolan i successivtdras in. tillstyrker kommitténs förslag. Jagförordar att kommitténs förslag i huvudsak läggs tUl grund för uppbyggnaden avden nu aktuella utbildnings-och forskningsorganisationen i . Med hänsyntill vad jag tidigare anfört rörande den anläggningstekniska inriktningen avutbildningen bör de för nämnda inriktning avsedda tjänsterna inrättas två årsenare än enligt kommitténs förslag. Eftersom det från planeringssynpunkt ärangeläget att statsmakterna redan nu beslutar om tidsprogram för inrättandeav högre tjänster inom ifrågavarande organisation, förordar jag att Kungl. Maj:tinhämtar bemyndigande att inrätta nio tjänster som professor vidhögskolenheten i i de ämnen och som anges i följandesammanställning. Jag avser vidare att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:tatt därutöver inrätta en tjänst som biträdande professor vid högskolenheten.Även denna tjänst har tagits upp i sammanställningen. Institutlon/tjänst/ämne Avde nämnda tjänsterna motsvaras professurerna i ekonomisk geologi, mineralteknikoch bergteknik av befintiiga professurer vid tekniska högskolan i om avvecklingen av bl. a. dessa tjänster kommer jag att behandla i detföljande. Vidare bör utbildningen och forskningen inom det vägbyggnadstekniskaämnesområdet vid högskolenheten i , i likhet med verksamheten vidinstitutionerna för vägbyggnad vid tekniska högskolan i och Chalmerstekniska högskola, bekostas av automobilskattemedel. Närdet gäller frågan om inriktningen av den högre tekniska utbildningen ochforskningen vill jag erinra om att jag i prop. 1970: 88 (s. 22) betonade viktenav att man beaktar förutsättningarna i fråga om dels befintliga och planeradeforsknings- och utveckhngsenheter, dels industrins inriktning och omfattning iregionen. Som följd av statsmakternas Prop.1972: 37 42 beslutår (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) skaU en betydande enhetav geologiska undersökning förläggas till . Denna enhet börtillsammans med den nu föreslagna utbildnings-och forskningsorganisationen inomdet geoteknologiska området kunna utgöra en slagkraftig kombination av resurserför forskning och utvecklingsarbete inom ifrågavarande område. Jag har vidareerfarit att inom Norrlandsfonden pågår en kartläggning av befintliga ochplanerade resurser för produktutveckling ur industrimineral. Jag övergår nu till attnärmare behandla den föreslagna omlokaliseringen av delar av sektionen förbergsvetenskap vid tekniska högskolan i . Organisationskommitténföreslår, som jag tidigare redovisat, att utbildningen vid studielinjen för gruv-och mineralteknik inom denna sektion successivt avvecklas som dengeoteknologiska utbildnings- och forskningsorganisationen byggs upp vid högskolenheteni . Efter den intagning till studielinjen för gruv- och mineralteknik somskett skall ingen ytterligare intagning till hnjen äga rum.Kommittén föreslår i konsekvens härmed att institutionerna för geologi,bergteknik och mineralberedning vid tekniska högskolan i , vilka ihuvudsak svarar för utbildning och forskning med anknytning till studielinjenför gruv- och mineralteknik, efter hand avvecklas och inordnas i ifrågavarandeutbildnings- och forskningsorganisation i . Kommittén betonar vikten avatt omlokaliseringen av institutionerna genomförs i samråd med berörda organvid tekniska högskolan, berörd personal och dennas organisationer,, och högskolor m. fl.myndigheter. För att de studerande som redan påbörjat grundutbildning ellerforskarutbildning inom den aktuella studielinjen skall få rimlig tid att avslutasin utbildning i bör enligt kommittén dessa studerande ges möjlighetatt avlägga examen vid tekniska högskolan i intill utgången /76. Kommittén föreslär därför att avvecklingen av verksamhetenvid de berörda institutionerna skall ske successivt och vara helt genomfördförst vid utgången av nyssnämnda budgetår. Tjänsterna som resp.professor och universitetslektor i mineralogi och geologi vid tekniskahögskolan i , vilka f. n. saknar ordinarie innehavare, bör enligtkommittén dras in vid utgången av /76. Innehavaren avprofessuren i mineralberedning vid högskolan avgår med pension senast den 30juni 1976, varför kommittén föreslår att även denna tjänst dras in senast vidutgången av samma budgetår. Innehavaren av professuren i bergteknik, IngvarJanelid, kommer för avvecklingen av institutionen att ha endastett fåtal år kvar till pensionsåldern. Kommittén föreslår därför att enpersonlig professur inrättas för Janelid med placering vid tekniskahögskolan i men med viss tjänstgöringsskyldighet vid 1972: 37 43 När det gäller avvecklingen ellerflyttningen av övriga tjänster vid de tre institutionerna föreslår kommitténatt förslag tiU åtgärder utarbetas i samband med det årliga petitaarbetet isamråd mellan högskolenheten i , tekniska högskolan i och denberörda personalen. Universitetskanslersämbetetanser att den av kommittén utarbetade planen för omlokahsering av de treinstitutionerna vid tekniska högskolan i är väl genomarbetad ochföreslår att den genomförs. Jag delar ämbetets uppfattning och vill särskiltframhålla betydelsen av att, som kommittén angett, omlokaliseringen genomförsi nära samråd med berörd personal samt berörda myndigheter och organisationeri enlighet med de av statsmakterna beslutade riktlinjerna rörandehandläggningen av personalfrågor i samband med omlokalisering (prop. 1971:29, InU1971:15, rskr 1971:196). Mot denna bakgrund förordar jag att beslut nu fattas,i enlighet med kommitténs förslag om att professurerna i mineralogi ochgeologi samt i mineralberedning samt tjänsten som universitetslektor imineralogi och geologi vid tekniska högskolan i dras in vid utgångenav . Jag avser att senare föreslå inrättande av en personlig professurför vid den av kommittén angivna tidpunkten. Till avvecklingenav övriga tjänster vid de berörda institutionerna avser jag att återkomma isamband med det årliga budgetarbetet. Organisationskommitténföreslår vidare att för den geoteknologiska utbildningen vid högskolenhcten iLuleå inrättas universitetslektorat inom tekniskaoch matematisk-naturvetenskapliga ämnesområden samt tjänster somuniversitetsadjunkt inom matematisk-naturvetenskapliga ämnesområden. Jag avseratt i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att inrätta de av kommittén för budgetåret1972/73 föreslagna tjänsterna som universitetslektor och universitetsadjunkt.Kostnaderna för bl. a. nämnda tjänster, som beräknas uppgå till ,bör bestridas från förslagsanslaget Tekniska fakulteterna m. m.: Avlöningartill lärarpersonal som därigenom i motsvarande mån kommer att belastas medhögre belopp /73 än som beräknats i riksstatförslaget. Tillfrågor om inrättande av tjänster av nyssnämnda slag senare budgetår samt tillfrågan om inrättande av tjänster som docent och forskarassistent avser jag attåterkomma i samband med det årliga budgetarbetet. Jag avser vidare att senarehemställa att Kungl. Maj:t föreslår att för den geoteknologiskautbildningen i på tilläggsstat I till riksstaten för budetäret 1972/73anvisa ytterligare . under reservationsanslaget Tekniska fakulteternam. m,: Driftkostnader, Kommitténföreslår ett interimistiskt förfarande vid tillsättningen av vissa tjänsterinom den geoteknologiska utbildnings- och forskningsorganisationen i , Ienlighet med detta förslag kommer jag att senare föreslåKungl, Maj:t att det vid tillsättning av ordinarie tjänster somuniversitetslektor inom matematisk-naturvetenskapliga ämnesområden t, v, skallankomma på vederbörande vid i att i samråd medorganisationskommittén fullgöra de uppgifter som åvilar lokaluniversitetsmyndighet, medan vid tillsättning av tjänster som professor, biträdandeprofessor och universitetslektor inom tekniska ämnesområden motsvarandeuppgifter skall fullgöras av vederbörande vid tekniska högskolan i isamråd med kommittén. Det ankommer på Kungl. Maj:t att utfärda bestämmelser ihithörande frågor. Statsmakterna beslutade år1971 (prop. 1971:59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174) i enhghet medorganisationskommitténs och universitetskanslersämbetets förslag att den högretekniska utbildningen och forskningen i skall ha en provisoriskorganisation under uppbyggnadsskedet.