prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Transportstödet bör omprövas så attäven transporter med egna fordon, intransport av råvaror m. m. till stödområdetsamt transporter av skrymmande gods med låg vikt kan komma i fråga för stöd.Transportstödet bör vidare kompletteras med ett stöd för persontransporter. anför vidare attenhgt dess uppfattning bör regionalpohtiken baseras på frivillig samverkanmellan samhälle och enskilt näringsliv. Med hänsyn därtill förordarlänsstyrelsen därför intensifierat samarbete -förslagsvis iinrikesdepartementets/industriförbundets regi - framför etableringskontroh.Sådana förhandlingar bör kunna ge bättre resultat än lokaliseringssamråd. Interkommunala samråd i samband mednyetableringar av industrieh verksamhet kan vara ett hjälpmedel att styraverksamheten till orter som bedöms som lämpliga från regionalpohtisk synpunkt.Vidare kan konkurrens om lokaliseringsprojekt undvikas. Om de föreslagna åtgärderna inteleder till att lokaliseringspolitiska målsättning kanrealiseras, bör en kraftig förstärkning av de regionalpolitiska medlenövervägas. Offentligservice, vilken är gemensam för hela landet, kan enligt meningmed fördel lokaliseras till , som utvecklas till ett storstadsalternativ.Skellefteå, som kan väntas bli ett centrum för industriell forsknings- ochproduktutvecklingsarbete, bör kunna komma i fråga för verksamhet som avserövre . Möjligheterna att utlokaliseradelar av serviceföretags verksamhet till länets inland bör undersökas avsamhälle och enskilt näringsliv. Bestämmelserna om regionalpolitiskt stöd börenligt mening ändras så att försäkringsbolag, handelsföretag m.fl. som tih det inre stödområdet vill utlokalisera viss del av verksamheten, t.ex. kontors- och stansningsarbete, skall kunna få stöd i samband med sådanutlokalisering. Rationaliseringssträvanden inomstatsverket har i vissa fall negativa effekter, exempelvis i form av indragningav regionala organ och tjänster. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. som strider mot de lokaliseringspolitiska strävandena.Länsstyrelsen finner det därför angeläget att de regionalpolitiska effekternabeaktas, så att den från hela statsverkets synpunkt bästa möjligaresursanvändningen uppnås och så att den regionalpolitiska målsättningen intemotverkas. I en reservation avtre länsstyrelseledamöter förordas att etableringskontroll införs i Stockholmoch vissa större städer. Remissinstansernabiträder i huvudsak förslag och framför ytteriigare synpunkterpå behovet av föreslagna åtgärder. samt och kommunblockanser att etableringskontroll bör införas i överhettade områden. Från olikakommuner framförs ett stort antal förslag och önskemål, i huvudsak omförbättrade kommunikationer och vägförbindelser, ökad bostadskvot,lokalisering av industri och statlig verksamhet samt ökade sysselsättningsmöjligheterför kvinnor, högre teknisk utbildning, förbättring av den industrieha miljönoch industriella servicen. förslag till handlingsprogram. Behov avselektiva sysselsättningsskapande åtgärder föreligger av två skäl - dels kannuvarande undersysselsättning, vUken är speciellt markerad i fråga om kvinnligarbetskraft, inte accepteras, dels bör åtgärder vidtas för att i vissaavseenden påverka länets befolkningsutveckling. I följande tabell redovisas antaletarbetstillfähen som behövs dels för att höja yrkesverksamhetsgraden tih avlänsstyrelsen accepterad nivå, dels för att planeringsnivån skall uppnås. spontananäringslivsutveckling bör förstärkas. För att nå en bättre balans mellan ohkanäringsgrenar bör en stor del av de nya arbetstillfällen skapas inom industrin- särskilt teknologitung industri för BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 331 vilken samarbete med kan vara värdefullt.Umeå är även lämphg lokaliseringsort vid en eventuell fortsatt utlokahsering avstatlig verksamhet från eller vid förstärkning av regional förvaltning. näringsliv domineras avett företag, , vars utveckling spelar en avgörande roll försysselsättningsmöjligheterna i kommimblocket. Om sysselsättningen vid företagetinte utvecklas gynnsamt bör ytterligare någon industri lokaliseras till orten. En allmän upprustning avlänsväg 363 längs föreslås av som komplement till deav kommitte'n för planering av turistanläggningar och friluftsområdenföreslagna naturvårds-och turistprojekten i norra fjällområden.En upprustning av vägen främjar både skogsbrukets och turismens utveckling.Nämnda kommitté' skall även undersöka förutsättningarna för etablering av etthälsocenter i . Utredningen bör bedrivas med största skyndsamhet och omförutsättningar för etablering finns bör projektet realiseras.Nylokalisering av industri är önskvärd och för detta finns en ledigindustrilokal. Planerna på att till Vännäslokalisera en fångvårdsanstalt bör enligt mening realiseras. Behovet av nyaarbetstillfällen kan delvis tillgodoses vid de befintliga industriföretagen,som har förutsättningar för en gynnsam utveckling, men även nylokaliseringarbehövs. Offentliga och enskildaserviceorgan, gemensamma för övre , bör lokahseras till Skellefteå.Härigenom förbättras sysselsättningssituationen för kvinnor.Branschforskningsinstitut bör lokaliseras tUl i anslutning till detindustriella utvecklingscentret. Sådan omlokalisering bör finansieras medoffentliga medel. Den planerade högre tekniska utbildningen bör startassnarast, och goda förutsättningar finns för etablering av yrkestekniskhögskoleutbildning. Den spontana industrieha utvecklingen bör förstärkas genomnylokalisering av teknologitung industri. På grund av kommunblocketsnäringslivsstruktur med övervikt för gruvindustri är det önskvärt att flersysselsättningstillfällen lämpade för kvinnlig arbetskraft skapas inom lättareindustri och service. Detta är av betydelse även för att underlättarekryteringen av manlig arbetskraft till gruvindustrin. , som är centralort förmerparten av inlandet, har av prioriterats när det gälleråtgärder för att öka sysselsättningen. Planerna på att etablera ettindustricentrum i bör realiseras. anser vidareatt statliga bidrag bör utgå för att flygförbindelser skall kunnavidmakthållas och vidareutvecklas. fyller en viktig funktionsom servicecentrum. För att trygga sysselsättningen är åtgärder för att ökaindustrisektorn angelägna. De planerade vattenkraftsutbyggnaderna i Björkforsoch Juktän bör startas möjligt för att åstadkomma åtminstone entillfällig förbättring av arbetsmarknadsläget. Förslag har väckts om attetablera en Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Såvida det påvisas varaföretagsekonomiskt lönsamt bör ifrågavarande projekt realiseras. Kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden har föreslagit ett flertalprojekt som berör blockets fjällturism. Det är angeläget att dessa kommer tihstånd och finansieras med statliga medel. Större investeringar inomturistnäringen bör koncentreras tUl Tärna/så att detta område kanerbjuda ett allsidigt utbud av olika aktiviteter. För länets turistnäring ärdet angeläget att flyrfält erhåher sådan standard att det kanklassificeras som trafikflygfält. En sådan åtgärd innebär även en förstärkningav centralorten infrastruktur. Statligt bidrag bör utgå förupprätthållande av goda flygförbindelser. Provbrytning av skifferhar ägt mm i Kraddsele. Såvida det påvisas vara samhällsekonomiskt lönsamt börmedel ställas till förfogande för fortsatt exploatering av fyndigheten. Deförslag som kommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområdenpresenterar berör blockets fjällturism och det är angeläget att deförverkligas. De bör finansieras med statliga medel. betydelse som serviceortmotiverar särskilda åtgärder för att åstadkomma fler arbetstillfällen inombasnäringarna. Planerna på att etablera ett industricentrum i börsnarast realiseras. Ett beslut om gruvbrytning i Stekenjokk bör grundas påsamhällsekonomiska kalkyler. Den planerade vattenkraftsutbyggnaden i börpåbörias , varigenom en temporär lösning av sysselsättningsproblemenerhålls. Vissa kompletteringsinvesteringar i anslutning till befintliga turistanläggningarbör Utföras. Centralortens flygfält bör utrustas på ett sådant sätt att godaflygförbindelser kan erhållas. För detta bör statliga bidrag utgå. Förutsättningarna förgruvdrift i BellvikLövstrand, skifferbrytning i Storbäck och framställning avkiselgur i Älgsjöås bör undersökas. 1 undersökningen bör ingå ensamhällsekonomisk totalkalkyl. Vattenkraftsutbyggnad av Stenkullaforsen iÅngermanälven kan ge en viss temporär sysselsättning. Turismens utveckling börfrämjas. I kommunblockets fjälltrakter bör vissa kompletteringsinvesteringarutföras i anslutning till befintliga anläggningar. Två ledamöter ilänsstyrelsen vill beträffande frågan om skogsindustri i ha följandeskrivning: "Såvida det påvisas vara försvarbart ur samhällsekonomisksynpunkt och behövligt för att uppnå de regionalpolitiska målen börifrågavarande projekt realiseras." De synpunkter somremissinstanserna har framfört i yttranden över det preliminära länsprogrammethar i huvudsak beaktats i det slutliga länsprogrammet. Utöver de förslag som anges ilänsprogrammet anser kommun att en revisionsverkstad för bandvagnarbör lokaliseras till . kommunblock motsätter sig en revidering avSJ:s distriktsindelning. kommunblock anser att en lokalisering avlivsmedelsindustri till blocket bör övervägas. BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 333 förläggning till blocket av en förpackningscentral förläkemedel. kommun anser att åtskilliga statliga objekt kanutlokahseras från till . kommun föreslårlokalisering av underhållstjänst för militära förband till ,järnvägstransport av malm från Stekenjokk via och fjärrstyrning avvattenkraften i från . kommun föreslår lokaliseringav fältjägarförband samt av utbildningscentmm för turistnäringens service-yrkentill . kommunblock kräver lokalisering av trä- ochmetallbearbetande industrier och av stathga förvaltningsenheter till blocket. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Kommunemaberäknar att behovet av sysselsättningstillfällen av temporärt slag kommer attöka från 3 1970 till ca 3 1980. Från kommunernas sida föreslåsutbyggnad av skyddad och halvskyddad sysselsättning samt ökade statliga bidragtill denna verksamhet, utökning av antalet hemarbetscentraler, fler beredskapsarbeten,inrättande i av sydsamiskt kulturcentrum samt avglesbygdsforskningsstation för sociala och medicinska problem. förslag till handlingsprogram. Den målsättning som uppställts förhemarbetscentralernas utbyggnad innebär att en central uppförs i varjekommunblock i anslutning till de skyddade verkstädema. En utbyggnad av deskyddade verkstäderna bör ske i enlighet med av länsarbetsnämnden uppgjordplan. Därutöver bör behovet av skyddad verkstad i och Vännäskommunblock tillgodoses. En väsentlig utökning av driftsbidraget till deskyddade verkstäderna är motiverad. föreslår även höjning avstatsbidraget till halvskyddad verksamhet. Skogs- och småbrukare bör kunnaberedas halvskyddad sysselsättning inom jordbruk. Resurser bör vidare ställastill förfogande för effektivare marknadsföring av hemslöjdsprodukter. Lämpligasysselsättningsobjekt för beredskapsarbeten finns bland de primärkommunalainvesteringsobjekten, försvarets anläggningsarbeten samt inom naturvård ochskogsvård. Industriella beredskapsarbeten bör även påbörias. Länsstyrelsenanser vidare att försöksverksamhet med sysselsättningsplanering börpåbörias i samtliga kommunblock i inlandet. Åtgärder för att trygga serviceförsörjningen En bedömning av vilka områden ilänet som är underförsörida ur servicesynpunkt har gjorts med hjälp av enundersökning utförd vid . Därav framgår att avlänets befolkning bor i Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. servicemässigt underförsörjda områden. Andelen iSkellefteå och A-regioner är , medan av befolkningen iLycksele A-region bor i sådana områden. En fortsatt stmkturomvandling i länetkommer att medföra minskat befolknings- och konsumentunderlag i glesbygden medytterligare försämrad service som följd. Kommunernaredovisar kommunala åtgärder vad gäller transporter och varuförsörjning samtsocial och annan institutionell service. Inlandskommunerna kräver högrestatsbidrag för dessa aktiviteter och att kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun överses. För att behålla servicen på skolområdet bör lägre delningstalvara tänkbara på gmndskolenivån. förslag till handlingsprogram. Om en tillfredsställandetransportförsörining skall kunna garanteras finner det nödvändigtatt en regional transportförsörjnings-plan som tar sikte på de mera långsiktigatransportproblemen upprättas för länet. Ett minimikrav för en tihfredsställandetransportservice bör där vara att varje hushåll i princip skah ha minst trereguljära förbindelser till närmaste ort med livsmedelsbutik och tihkommunens centralort. En samordning av ohka typer av transporter såsomperson-och varutransporter synes nödvändig. Upprätthållandet av den nuvarandekollektiva trafiken kan enligt mening komma att bhytterst problematisk om ingen ändring i statsbidragsgivningen kommer tillstånd. För att förbättra och vidmakthållavaruförsörjningen kan det inte uteslutas att direkt ekonomiskt stöd blirnödvändigt till enskilda butiker som hotas av nedläggning. Orimhga konsekvenserskuhe annars uppstå i områden med stora avstånd till närmaste butik.Vamförsörjningen bör emellertid i princip kunna lösas genom en väl fungerandehemsändningsservice. Den institutionella servicen harunder senare år i rationaliseringssyfte centraliserats till ett mindre antalorter. De rationaliseringsvinster som därvid uppnåtts uppväger enligtlänsstyrelsens mening sällan de effekter av negativ karaktär som uppstår i vissaregioner. Vid framtida förändringar bör därför beaktas inte enbart företags-eller samhällsekonomiska synpunkter utan även sociala aspekter. Beträffande sjukvården finnerlänsstyrelsen att den högt specialiserade vården måste koncentreras till ettfåtal platser samt att den allmänna läkarvården och distriktsvården som skalltillgodose närhetsbehovet för landsbygdsbefolkningen kan vara ändamålsenhgtdecentraliserad. Vid perifera sjukvårdsinrättningar föreligger behov av visstantal observationsplatser för akut sjuka personer. I fråga om den institutionellaåldringsvården anser att en inriktning mot byggande avpensionärshotell bör prövas, där varie pensionär erhåller en service sommotsvarar de individuella behoven. En klar förbättring av den socialaservicen för glesbygdsbefolkningen kan åstadkommas genom att göra sådan servicemobil och erbjuda den där människorna bor. Planeringen bör därför ta sikte påatt förebygga BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 335 behovet av institutionell vård. I anslutning till t. ex.pensionärshem bör matservering eller särskild hemsändning av mat tillpensionärer ordnas. För att tillgodose behoven av fotvård, hårvård,sysselsättnings- och studieverksamhet bör dagcentraler kunna upprättas. Sådanatjänster bör även kunna erbjudas i hemmen genom mobil verksamhet. De senaste årens strävanden inomskolväsendet att åstadkomma så stora skolenheter att de kan ge godavalmöjligheter mellan olika utbildningsalternativ leder till problem iinlandet där elevunderlaget är litet. Ett sammanförande av alla skolformer tihett fåtal orter leder till en kvalitetsdifferentiering mellan ortema, som kanmotverka de regionalpolitiska ansträngningarna. För att upprätthålla en acceptabelskolservice bör yrkesskolor i perifert liggande orter bibehållas så längeelevtillströmningen kan anses tillfredsställande. Viss försiktighet bör äveniakttas vid indragningar av bygdeskolor med tanke på att en eventuellobhgatorisk förskola kan integreras med lågstadium. För inlandets del är det nödvändigtatt gymnasieskolorna i och kvarstår i nuvarande form utaninskränkningar. 24.5 Investeringarnas regionala fördelning Till grund för redovisningen ochprioriteringen av kommunernas/kommunblockens investeringsbehov för perioden1971-1975 ligger i huvudsak KELP 70. Primärkommunernas investeringsbehovanses enligt i stort sett vara kommunalekonomiskt realistiska.Länsstyrelsen understryker att kommunernas investeringsplaner inte skallbetraktas som definitiva handlingsprogram utan bör ses som ett förslag frånberörda parter vilket kan omarbetas i den mån nya behov uppstår. 1 tabell B. 24:1 redovisas isammandrag bostadsbyggnadsbehovet samt och primärkommunernasinvesteringsbehov. Primärkommunernas investeringar har fördelats påhuvudtitlar enligt K-planen. Totalt för länet uppgår deprimärkommunala investeringsbehoven för den aktuella perioden till ca 996 milj.kr. Bostadsbyggnadsbehovet anges tih 14 502 lägenheter. Merparten eller av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 3 (byggnads- ochplanväsen, gatu- och parkförvaltning, sport och friluftsliv) och 5 (industriellverksamhet). Kommunerna/kommunblocken uppvisarsinsemellan ett varierande investeringsbehov. Exempelvis faller omkring hälftenav kommunblocks investeringsbehov på huvudtitel 5 och påhuvudtitel 3, medan motsvarande andelar för kommunblock är resp.35%. Av investeringar faller100 milj. kr. eller på kommunblock varav drygt hälften på Umeålasarett. Reg.-pol. handlingsprogram m. m. Länsorganen har i de sektoriellaprioriteringarna följt prioriteringsregeln att till prioritetsgrupperna 1, II och 111 hänföra resp. 60, 20 och av investeringsbehoven. Underlag för den sektoriella prioriteringen harutgjorts av kommunernas projektvisa bedömningar av investeringarna. Vissalänsorgan har på grund av tidsbrist endast kunnat göra en principiell värderingav planerna. Den sektoriella prioriteringen hari huvudsak accepterats av . Vid regionalpolitiskaprioritering har beaktats bl. a. planberedskap, överkapacitet, samordningmellan olika offentliga investeringar och målsättningar i andra delar avlänsprogrammet. Beträffande prioritering och fördelning av bostadsbyggandetanser att den centrala tilldelningen av låneramar till expansivaorter och kommunblock medför att alltför liten bostadskvotåterstår att fördela på övriga kommuner/kommunblock. framhåller attprioriteringen av investeringsplaneringen utgör en försöksverksamhet. Enligtlänsstyrelsen har de olika organens prioriteringsbedömningar förmodligen integjorts på samma sätt, då ramar i egentlig bemärkelse har saknats förinvesteringsverksamheten. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B. 24:1 och B. 24:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 ooo |OrNO»/0000 TtOm OOnOOOOOiT) 0000£>OUO*/C'000 0rJ0w--0>n0rv£>(Nror--moO''»ooomm I I I I I I I I 1 I I I 'OO -HOOOOOfSO O crv) rJ *o 00OOO[OOm0«OO OOOOrsoOTTTffSrSfNl ooooviDnvooorN OO *NfNm(NlOOHOr-l B B B B m*NrO'-fito<*«DfMroo (NoooTr'-oa\oJoo-TfON"|oo--(Nvooomoo I o o o u (N fN o VO lO (N r- O fSO r OOir)Ou-H\o rt--- OO vo»/oo»oooooor*n (Nr- om r-~oowt--oo»-i «wVDOVD-40 -aoH O roor-»ooom»ofS .. S -I wj 2 s S .3 1/-) x: o o g, rätts- oc ning och be anväsen, ga nikatloner rt :0 B ä c rt rt -1 forvaltni etsförval ds- och p r, kommi 'c -O ntral stigh ggna mna 4> rt >. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 24:1 Regionaipolitisk prioritering av primärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för , antallägenheter Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 24:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för , mlljontalskr. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. B.25.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten konstaterar att enlänsplanering av nu bedrivet slag kan bilda lämphg utgångspunkt för en mersamordnad regionalpolitik i . För län av karaktär, med riskför snabbt försämrade levnadsbetingelser, kan dock vissa kritiska synpunkterframföras på den nuvarande planeringsomgångens uppläggning. I anvisningarna antas att enprioritering av investeringar inom den samhälleliga sektorn är det mestverksamma styrmedlet. För del har detta en mycket litentillväxtstyrande effekt. Den samhälleliga servicen torde inom flera områdenkunna betraktas som helt tillfredsställande och vad som i första hand krävsär i stähet offentliga insatser i basnäringar och i industrieh infrastruktur aven helt annan storiek än . Det borde ha varit möjhgt attanvisningsmässigt regionalt differentiera och prioritera arbetsuppgifterna medutgångspunkt från kunskapen om de väsentliga skUlnadema i olika regionersstruktur. Genom planeringsomgångens uppläggning har kommunernas ochlänsstyrelsens utredningsresurser i alltför hög grad inriktats påinvesteringsplaneringen. anser vidare att denfömyade diskussion om de regionalpolitiska målsättningarna som förutsätts ianvisningarna inte är meningsfull förrän man från statsmaktemas sida mer klartuttryckt intentionema beträffande de regionalpolitiska insatsemas inriktningoch storlek i länet . I de anvisningar som berörsocialpolitiska frågor synes enligt en alltför stark fixering haskett till servicebegreppet. Inventeringar och analyser riskerar därigenom attgå förbi avsevärt viktigare faktorer än förekomst av samhällehga ochkommersiella serviceinstitutioner. Fastställande av normer för t. ex."god service" och "acceptabla pendlingsavstånd" måstevidare för att få någon mening ytterst gmnda sig på politiska värderingar. Deresonemang som förs i dessa frågor sker därför med den reservationen att denormer som används av kan komma att utbytas mot andra. B.25.2 Utgångspunkter för programformuleringen Vid utformning avden regionalpolitiska målsättningen i länsplanering 1967 togs främst hänsyntUl följande faktorer. - Önskvärdhetenav att i skapa en bebyggelseagglome-ration av en storiek ochmed en serivceutrustning som gör att länet kan konkurrera med andra expansivaområden i riket. - Betydelsen avatt tUlvarata produktiva resurser som skog och malm inom länet. Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 341 - Kravet på ettsocialt hänsynstagande i områden med stark minskning av antalet sysselsattainom de areella näringarna. - Behovet av enlevande gränsbygd. Enligt prognos 2 i länsplanering1967 skulle folkmängden i länet minska från ca 260 000 invånare tUl194 1980. Bedömningen av folkmängden baserades enbart på detbefintliga näringslivets växtkraft utan hänsynstagande tUl åtgärder av skildaslag. Enligt målsättningen uttryckt i befolkningsramar för kommunerna skullefolkmängden uppgå tih 258 500 personer . Folkmängden för åren 1965 och 1970samt för enligt prognos 2 och målsättning i länsplanering 1967 framgårav följande sammanställning. ser ingen anledningatt gå ifrån den i länsplanering 1967 uppställda målsättningen.Befolkningstalen i målsättningen anses representera de minimivärden som kantolereras för länets ohka regioner. Uppnås de inte blir risken mycket stor fören utveckling som inte kan kontrolleras. Befolkningsmålsättningen anses äveninnebära ett krav på en godtagbar åldersstruktur. En perifer region av Norrbottenskaraktär måste kunna erbjuda en miljö som fyUer vissa kvahfikativa ochkvantitativa krav. Avståndet till alternativa utbud på länsnivån är alltförstora för att det skall vara möjligt att tillgodose primära mUjökrav utanförlänet. Sjunker invånarantalet under målsättningen kommer länet att fångas i ennegativ multiphka-tormekanism, där underlaget försvinner för den enakvalificerade servicefunktionen efter den andra. En sådan utveckling kanenligt inte accepteras. Målsättningen innebär ett behov avmellan 12 000 och 17 000 arbetstillfällen . Att kunnaerbjuda svenskt näringsliv en arbetskraftsreserv av denna storlek anses geNorrbotten unika möjligheter när det gäller att öka sysselsättningen. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogramm. tUlåts minska avtar etableringsattraktiviteten. Enfortsatt nettoutflyttning på 1 000 invånare medför att länet omkringåren 1974 och 1975 förlorar förmågan att med egen tillväxtkraft uppnåmålsättningsnivån. En lång rad tillväxtbefrämjandeåtgärder av mera långsiktigt verkande karaktär har från samhällets sidavidtagits i länet.