prop · FV03125 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående utgifter på tiUäggsstat I tiU riksstaten /73 avseende konjunkturstimulerande åtgärder, m. m.; givenStockholms slott . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av stalsrådsprotokoUet , föreslå attbifaUa det förslag om vars avlåtande tUl föredragandedepartementschefen hemställt. EnligtVårt nådiga beslul: I propositionen redovisas de ytterligaresysselsättningsfrämjande åtgärder som regeringen ansett erforderliga.Sammanlagt uppgår utgifterna härför tiU drygt 1,5 nuljarder kr., varav inemot1,2 mUjarder kr. begärs som anslag på tiUäggsstat I för innevarande budgetår.Huvudparten av anslagsbehovet, ca 900 milj. kr., avser utökadeberedskapsarbelen. Vidare begärs medel bl. a. för utökade arkivarbeten med 50mUj. samt för miljövårdande åtgärder inom industrin med 100 mUj. Vidareföreslås i propositionen ett 30-procentigt skatteavdrag för maskininvesteringarunder tiden den 1 november 1972den 30 jimi 1973 och ett 10-procentigtskatteavdrag för industrins byggande . Maj:ts rätt altmedge liUfäUig nedsättning av energiskallen föreslås förlängd att gälla underår 1973. Avgiftsuttaget tiU ATP föreslås för bibehållas på nuvarandenivå. Förslag om ett väsentUgt utökat slöd tUl industrins forsknings- ochutvecklingsarbete aviseras. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den 20oktober 1972. Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anför efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter. De medelsbehov utöver gällande riksstat som kanöverblickas uppgår tUl i mnt tal 1 640 mUj. I särskilda propositioner harlidigare redovisats frågan om utgifter för kapitaltUlskott tUl Statsföretag ABför teckning av aktier i (prop. 1972: 117) samt behovetav medelstiUskott för bidrag tUl anordnande av vissa institutioner för psykisktutvecklingsstörda och för bidrag tiU viss hälso- och sjukvård (prop. Sammanlagt har för dessa ändamål begärts 84 mUj. på tiUäggsstat 1till riksstaten för innevarande budgetår. denna dag begärs i propositionangående utgifter på tiUäggsstat I tUl riksstaten för /73anslag under skilda huvudtitlar om tillhopa ca 344 mUj. 1972: 130).Vidare kommer chefen för senare denna dag att i enproposition angående försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. (prop.1972: 127) föreslå att 47 mUj. begärs på tilläggsstat I. 1 förevarande proposition begärs anslag påtiUäggsstat 1 till riksstaten för /73 avseendekonjunkturstimulerande åtgärder med sammanlagt 1 165 milj. kr. Jag vUl i dettasammanhang erinra om att kostnadema för vissa åtgärder som vidtagits för attskapa flera arbetstillfällen inle leder tUl behov av anslag på tilläggsstal.Detta gäller sålunda för åtgärder vUkas utgifter belastar förslagsanslag. Iförsia hand kan nämnas en i förhållande tUl riksstaten beräknad ökad kostnad påca 80 mUj. för arbetsmarknadsutbUdning och ca 50 milj. kr. för bidrag tillkommunala avloppsreningsverk. Vidare kan ytterligare kostnader till ett beloppom 250 milj. kr. beräknas inträffa på begränsade anslag utan att ett omedelbartbehov av nya anslag framträder. Detta gäller bl. a. vissa byggnadsinvesteringarinom affärsverken och övrigt statligt byggande. Sammanlagt kan sålundakostnadema för ökningen av de sysselsättningsstimulerande insatsema anges tiUdrygt 1 500 milj. kr. Underskottet på statsbudgeten för budgetåret1972/73 kan, med hänsyn tiU nu kända utgiftsanspråk och vid de bedömningar omstatsinkomstemas utveckling som gjort, beräknas till i mnt tal6,5 mUjarder kr. I förhållande till riksstaten är det en saidoförsämring påmer än 3 mUjarder kr. Utgiftema kan föratses bli inemot 2 mUjarder kr. slörreän enligt riksstaten, huvudsakligen som en följd av de ökadesysselsättningsstimulerande åtgärderna. Vidare kan statsinkomsterna beräknasbli ca . lägre än vad som logs upp i riksstaten, bl. a. motbakgrunden av storleken på det skatleinflöde som skett och det numerakända taxeringsulfallet för . Jag övergår nu till atl redovisa dekonjunkturstimulerande ålgärder som regeringen ansett erforderliga. Som enbakgmnd härtill lämnar jag en översiktiig redogörelse för den ekonomiskaulvecklingen. De stora industriländemas ekonomier har under 1972i huvudsak ulvecklals efler de linjer som allmänl förutsågs vid ingången avårel. Den amerikanska ekonomin har sålunda karakteriserats av snabb expansioninom näslan alla sektorer och en återhämtning har inletts i . I Västeuropahar konjunkturtendensema i de olika länderna till skUlnad antagit enmera enhetlig karaktär. För del har stimulansåtgärderna från ivåras bidragit till atl man nu har en klar uppgång i produktionstUlväxten ochi har expansionen fortsatt i hög och jämn takt. Däremot harkonjunkturförbättringen i liksom i gått långsammare,vilket haft en dämpande inverkan på utvecklingen i bl. a. ochBelgien. I våra nordiska grannländer har efter hand en viss aktiviletsökninggjort sig gällande. Tolalt sett är sålunda konjunkturen i klart påväg uppåt. Utvecklingen har dock i flera länder gått trögt, inteminst vad gäller industri- och lagerinvesteringama. I stället är del främsl denprivata konsumtionen, bostadsbyggandet och de offentliga utgifterna som varitpådrivande. förefaller dock en ökning även av industriinvesteringarna varai gång. Trots det i många länder fortfarande relativtdämpade efterfrågeläget har prisslegringstakten varit hög. I de västeuropeiskaländema har konsumentpriserna näslan genomgående stigit med underden senaste 12-månadersperioden. En klar ökning av produktionen och efterfrågan iSverige 1972 angavs i finansplanen som den mest sannolika utvecklingen. Utvecklingen , som istora drag kunde överblickas när komplelleringspropositionen utarbetades, lågväl i linje med dessa förväntningar. Den privata konsumtionen var väl hävdadsamtidigt som exporten ökade påtagligt. Bedömningen i komplelleringspropositionenblev i huvuddrag densamma som i finansplanen. framhölls emellertidatt beredskapen måste hållas hög om den fortsatta konjunkturförbättringen motförmodan skulle låta vänta på sig. Arbetsmarknadspolitiken borde därförutformas så att en hög beredskap hölls för ingripande i huvudsak efter delinjer som följts tidigare under konjunkturdämpningen. Efterfrågans utveckUng under andra kvartaletmotsvarade inte helt de gjorda förhandsbedömningama. Den i finansplanen gjordafömtsättningen om en återgång av hushåUssektoms sparande tiU ett mera normaltmönster synes icke ha inträffat utan den privata konsumtionen uppvisade en svagutveckling. Även för exporten inträffade elt som det nu förefaller tiUfälUgt uppehåll i volymuppgången. Industriproduktionen låg emeUertid klarthögre än i föregående kvartal. Totalt sett förefaUer vidarebyggnadsverksamheten att ha ökat i volym . Påarbetsmarknaden kännetecknas läget fram till mitten av 1972 av en viss tendenstiU förbättring. Denna förbättring tog sig bl. a. uttryck i en viss minskningav arbetslösheten, om hänsyn tas till det normala säsongmönstret. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden brötsemellertid i augustiseplember. Arbetslösheten steg under dessa månaderväsentligt kraftigare än vad som är säsongmässigt normalt. ByggnadsverksamhetenföreföU aUmänt sett ha kommit in i en svagare utveckling än . Industriproduktionens ökning synes vidare havarit måttlig. Däremot finns det ingenting som tyder på att den ökadearbetslösheten skulle kunna återföras på en försvagning av exporten undertredje kvartalet. Ulvecklingen på arbetsmarknaden motiverade atlregeringen under augusli och september vidtog en rad åtgärder för att stimulerasysselsättningen. Den höga beredskapen inom arbetsmarknadspolitiken gjorde detmöjUgt alt snabbt sätta in omfattande åtgärder på en rad områden. Med hänsynlill den förutsedda utvecklingen inom byggnadsbranschen hade regeringen redan imaj och juni beslulat om särskilda åtgärder för all trygga sysselsättningeninom denna bransch under del kommande vinterhalvåret. Ser man till ulvecklingen under hela året 1972såvitt denna nu kan bedömas kommer exporten att i slort sett motsvaraförväntningarna, medan däremot efterfrågan inom landet utvecklas svagare änväntal. Exporlvolymen beräknas åter sliga förhållandevis snabbt under andrahalvårel 1972. Delta innebär att exporten under hela årel 1972 kan beräknasöka i stort sett enligt de bedömningar som redovisades ikom-pletleringspropositionen, trots atl verkstadsexporlen under inverkan av dentröga invesleringskonjunkluren i avsättningsländerna ulvecklals svagare änväntat. Inom landet har efterfrågan stigit mindre änberäknat främst vad gäller den privata konsumtionen ochbyggnadsinvesteringarna. Vidare har lagerinvesteringarna sjunkit mera änförutsett. För den privata konsumtionens del finns del numera anledning atträkna med en något svagare tillväxt för hela 1972 än som förutsattes i denreviderade finansplanen. Utvecklingen tyder såsom tidigare nämnts på en endaslobetydlig tUlbakagång av hushållens sparkvot efler den kraftiga uppgång för Även invesieringarna vänlas öka mindre än fömtsett.Maskininvesteruigarna beräknas stiga tämligen kraftigt medan uppgången förbyggnadsinvesteringarna beräknas bli begränsad. Den förhållandevis svagaulvecklingen av byggnadsinvesteringarna beror främsl på minskadebosladsinvesleringar och dämpade kommunala invesleringar.Industriinvesteringarna har ulvecklals relativt gynnsaml liksomunder 1971. Detla förklaras sannolikt till slor del av de ekonomisk-politiskaåtgärder som har vidtagits för att stimulera in-duslrUnvesleringarna. I annatfall hade del inte varit uppseendeväckande om industriinvesteringarnastagnerat i likhet med vad som skedde under föregående lågkonjunktur eller t.o. m. minskat som fallet var i många länder under den senaslekonjunkturdämpningen. Lagerinvesteringama synes jämfört med få enavseväri mindre tiUbakagång 1972 men denna nedgång torde Ukväl bli slörre än beräknal.Det är främst inom handeln saml inom industrins råvaruförråd som en vikandelageratveckUng hållit i sig längre än vänlat. Med denna utveckling av den inhemska efterfrågan ärdel inle förvånande alt även importen utvecklas i någol långsammaretakl än man trott. Handelsbalansen väntas under sådana omständigheterbli ytterligare förstärkt och bytesbalansen kan komma att visa ett överskolläven . Konjunklurbarometern för september tyder på all enförbättring av industrikonjunkturen är på väg. Under sista kvartalet 1972väntas en ylleriigare ökning av orderingången för industrin. Produktionsvolymenberäknas vidare öka och andelen företag med stora färdigvarulager avta.Produktionsuppgången medför enligt barometern alt minskningen i sysselsättningenför arbetare troligtvis upphör . Antalet obesattaplatser har ännu inle visat något tecken lill ökning. Den totalaarbetskraftsefterfrågan, speglad i antalet nyanmälda platser vidarbetsförmedlingarna, synes dock ha passerat en nedre vändpunkt och vara istigande. UtveckUngen under de närmaste månadema lorde komma all påverkas ävenav de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtagits. De internationella konjunklurulsikterna detnärmaste årel framstår nu som gynnsamma. I väntas en fortsaltsnabb tillväxt och återhämtningen föratses gå vidare i och Japan.För del gäller frågan i försia hand i vilken takt expansionenfortsätler i de länder där en uppgång redan inletls. Mot bakgmnd avkonjunkturutvecklingen den senasle tiden i flera länder kan lager-ochindustriinvesteringar väntas spela en aUt mer framträdande roll i uppsvinget. Den privata konsumtionen beräknas kvarstå somexpansionsfaktor medan däremoi bostadsbyggandet kan vänlas uppvisa en svagaretillväxt än lidigare. Den ekonomiska poUtiken har i flera länder aUtjämt Även om arbetslösheten fortfarande allmänt sett är hög,torde omsorgen om prisstabiliteten medföra atl restriktiva snarare änexpansiva ekonomisk-politiska ålgärder kan väntas del kommande året. Detla kangälla framför alll i . Återhämtningen verkar dock bli av sådanstyrka att sådana ålgärder inte torde innebära någon risk för atlåterhämtningen avbryts. Å andra sidan finns det anledning all räkna med attrestriktiva åtgärder kommer att snabbt sällas in om konjunkturuppgången visartecken till att övergå i överhettning. Med dessa utsikter för den internationellaekonomiska ulvecklingen finns för del föratsättningar för entillfredsstäUande exportlUl-växt 1973. En speciell omständighet som bidrarhärtill är atl EEC-lul-larna på flertalet svenska industrivaror kommer atlsänkas den 1 aprU 1973 och med årsskiftet 19731974.Dessa gynnsamma förutsättningar för exporten kan väntas bidra till en fortsattstigande utveckling av industrins invesleringar. Tendenser härtill har redankommit till uttryck i de av industriföretagen redovisade investeringsplanerna. För den privata konsumtionen finns del särskildaskäl atl vänta en förhåUandevis betydande volymökning . Hushållen kommernämligen att få en väsentlig skattelättnad. Den av årets vårriksdagbeslutade skattereformen medför en lindring av den direkta statiiga skatten medmellan 2 och . Härtill kommer att de kvarskaller som skallinbetalas 1973 beräknas bli . lägre än 1972. En nedgång ipreUminärskatteuttaget ulöver vad som lidigare angetts tillkommer som följd avall skattetabellerna justeras. Effekten härav har uppskattats tiU 600 milj.kr. Vidare blir den föregående skattereformens inverkan i sänkanderiktning på B-skattebetalarnas inbetalningar av preliminärskalt effektiv fr. o.m. Det sammantagna resultatet av dessa åtgärder blir alt skatteinbetalningarnapåverkas i nedåtgående riktning med drygt 4 mUjarder kr. Härtill kommer attkommunalskatterna kan beräknas stiga förhållandevis obetydligt jämfört med1972 eller med ett ca . lägre belopp än vad kommunalskatterna harstigit med . Hushållens disponibla inkomster kan sålunda medhänsyn till dessa omständigheter beräknas stiga förhållandevis starkt år 1973.De ovanligt stora skalteålerbäringarna ca 1,4 miljarder kr.högre än föregående år kan förväntas få en stimulerande effekt på hushållensefterfrågan också 1973. Även lagerulvecklingen kan väntas kommain i en mera expansiv konjunkturfas. I synnerhet kan exportens och den privatakonsumtionens expansiva utveckling väntas bidra härtUl. Bostadsbyggandet ochde kommunala investeringarna kan av nuvarande planer att döma komma allrepresentera svagare inslag i den inhemska efterfrågeutveck- lingen.Del finns emellertid anledning all räkna med en ökad tillförsikt i denkommunala planeringen sedan kommunerna bättre kunnat över-bUcka sittfinansiella läge och sina ekonomiska utsikter för . Ulvecklingen på delkommunala verksamhetsområdet måste emellertid följas med noggrannuppmärksamhet. En genomgång av olika efterfrågefaklorersutvecklingstendenser tyder sammanfattningsvis på atl den lotala produklionenår 1973 kan väntas stiga i en takl som väl ansluter till en normal utveckling. Som jag redovisal i det föregående harproduktionsutvecklingen un-.der 1972 varit relativt svag. Den har docktillsammans med de vidtagna ekonomisk-politiska åtgärderna varil tillräckligför all möjliggöra att antalet sysselsatta på arbetsmarknaden har fortsatt attligga på en myckel hög nivå. Under de tre första kvartalen 1972 har sålunda antaletsysselsatta i genomsnitt uppgått lill samma antal som eUer drygl 3 860000 personer. Molsvarande tal högkonjunklurårel 1970 var 3 845 000 sysselsatta.Samlidigl med att sysselsättningen har kunnat hållas på en hög nivå har utbudetav arbetskraft fortsatt att öka. Antalet personer i arbetskraften har sålundastigit även . Delta ökade arbetskraftsutbud förklarar varförarbetslösheten, trots atl sysselsättningen kunnat väl hävdas, har forlsall attligga kvar på en hög nivå. Den ökade arbetslösheten har i försia hand drabbatde nytillträdande grupperna på arbetsmarknaden, dvs. gifta kvinnor och ungdomar. När det däremot gäller arbetslösheten bland de meretablerade pä arbetsmarknaden, som närmast kan mätas genom antaletarbetslöshets-försäkrade arbetslösa, har någon motsvarande uppgång intenoterats. Arbetslösheten för dessa grupper ligger på en nivå som torde kommaatt motsvara ett årsgenomsnitt på , dvs. samma nivå som . Trots de nämnda svårigheterna för nytillträdandearbetssökande har sysselsättningen för gifta kvinnor kunnat öka från 50,1 %under tredje kvartalet 1970 med den starka efterfrågan på arbetskraft som dårådde till av totala antalet gifta kvinnor iår. Den ökade arbetslösheten bland kvinnor är alltså inte uttryck för minskadesysselsättningsmöjligheter ulan etl resultat av att antalet gifta kvinnor somsöker sig ut på arbetsmarknaden har fortsatt att växa i snabb takt. När det däremot gäller ungdomarna i åldem 1624 århar någon molsvarande ökning av sysselsättningsmöjligheterna inte skett och antaletarbetslösa ligger högre än . De genomsnittliga arbets-löshetslidemaför ungdomarna är dock lägre än för andra gmpper. Utvecklingen av ungdomensarbetsmarknadssituation präglas i första hand av den konjunkturellt betingadenedgången i nyrekryteringen. Denna har kommit att sammanfalla med ett dämpateller minskat tUl- tradetill forlsall utbildning. Förklaringen härtUl är främst alt utbUdningen vid defria fakultetema, som svarade för merparten av den starka expansionen under1960-lalel, inle längre erbjuder lika goda framtidsutsikter på arbetsmarknaden. Utvecklingen har såsom jag tidigareframhållit motiverat att regeringen har vidtagit enrad åtgärder vilka nu redovisas för . Härutöver föreläggs idenna proposition ytterligare förslag. Den inriktning av politiken som jag angavi den reviderade finansplanen bör alltjämt vara vägledande vid valet avåtgärder. Således bör åigärderna inriktas på alt främja näringslivetsinvesteringar, att stimulera arbetskraftens rörlighet och att med punktvisainsatser hjälpa de grupper som drabbas av arbetslösheten. När det gäller näringslivets invesleringarstimuleras dessa genom en rad åtgärder. Industrins investeringsfonder förinvesteringar i byggnader har genom beslut av regeringen ipraktiken släppts fria. Genom beslut utvidgades möjligheternaatl använda investeringsfonderna tUl att gälla företag även i andra branscher.Dessa beslut avsåg finansieringen av nedlagda koslnader fram till utgången avapril 1973. Regeringen har beslutat att dessa frisläpp skall förlängas tillutgången av . Investeringsfondernas användning i stödområdet kommerliksom att ske utan tidsbegränsning ocb avse även maskininvesteringar.Fondutnyttjande på dessa villkor får tiUs vidare ske även i Borås- ochEskilstunaregionerna. Ett tjugoprocentigl skatteavdrag för företagensinvesteringar i maskiner och andra inventarier infördes och har gälltäven . Förslag läggs nu fram om en förhöjning och förlängning avdetla avdrag. Sålunda föreslås avdraget utgå för maskiner ochinventarier beställda den 1 november 1972den och somlevereras senast före utgången av . I syfte att ytterligare stimulera industrinsbyggnadsinvesteringar och att åstadkomma en tidigareläggnuig avsådant byggande, föreslås införandet av ett särskilt, tUlfälligt skatteavdrag.Avdraget, som bör utgå , föreslås avse byggnadsprojekt som sätts i gångunder tiden den 1 november 1972den och avse koslnader som läggsned fr. o. m. fram till utgången av . Skatteavdragetbör även avse invesleringar i jordbrukets ekonomibyggnader. Vidare läggs förslag fram om en förlängning under1973 av Kungl. Maj:ls rätt att medge tillfäUig nedsättnuig av energiskallen. För att mer långsiktigt stödja den svenskaindustrins utvecklingsförmåga och fömyelse har regeringen beslulat altytterligare stimulera forsknings- och utvecklingsarbete inom industrin.Avsikten är atl tUl vårriksdag lägga fram förslag såväl om ellgenerellt extra skatteavdragi della syfte som etl utökat dUekt slöd liU forsknings- och utvecklingsarbeteinom industrin. För att främja industrins export har regermgenvidare beslulal alt vidta särskilda åtgärder för att öka svenska företagsmöjligheter atl i speciella fall lämna krediter för exportleveranser. Ennärmare prövning av formerna härför pågår f. n. inom berörda departement. Vad gäller betingelserna för industrins utbyggnadvill jag också erinra om att denna sektor beretts ett ökat utrymme påkapitalmarknaden. I samma riktning verkar också det förslag som läggs framom ytterligare stödinsatser för industrins miljövårdsinvesteringar. I fråga om investeringar inom andra områden avnäringslivet än mdustrin har byggnadstillståndlämnats för s. k. oprioriterat byggande lill etl värde av inemot 1,6 mUjarderkr. beslöt regeringen att temporärt avskaffa be-gränsningama förflertalet sådana byggen . Jag vill i detta sammanhang också ta upp frågan omavgiftsuttaget för den allmänna tilläggspensioneringen. I awaktan påställningstagande tUl dels den långsikliga utvecklingen av ATP-avgiften ochdels föreliggande förslag om arbetsgivarfinansiering av vissa sociala reformer,föreslås avgiftsuttaget till ATP bibehållas på nuvarande nivå,dvs. Regeringens förslag i förstnämnda frågor kommer att redovisas tUl1973 års vårriksdag. En huvudlinje i arbetsmarknadspolitiken har varitatt förbereda arbetsmarknaden för en kommande konjunktumppgång. I detta lägeär det angeläget att se till att brist på i första hand utbUdad arbetskraftinte kommer att lägga hinder i vägen för den expansion av produklionen som dåblir naturlig. Mot den bakgmnden är arbetsmarknadsutbildningen av slorbetydelse. Denna har ylleriigare vidgats och kommer atl ha en kapacitet påca 60 000 elever vilket innebär atl ca 130 000 elever kommer att ha genomgåttsådan utbildning . Av de personer som avslutat arbetsmarknadsutbildningunder den senaste redovisade var kvinnor. Behovet av personalförstärkning ochvidareutbildnUig inom vårdsektorn har påtalats vid skUda tUlfäUen. Regeringenkommer därför att i samråd med kommunförbunden vidta särskilda insalser förutbildning inom vårdsektorn. Även när det gäUer ungdomsarbetslösheten harsärskUda insalser bedömts nödvändiga. Regeringen har sålundabeslulat föreslå ett särskUt tUlfälligt utbild-nmgsstöd till företag somanställer och ulbUdar ungdomar och andra som är arbetslösa på grand avotUlräcklig utbildning och med bristfäUig förankring på arbetsmarknaden.Stödet utgår med . I syfte atl underlätta ungdomens utträde iarbetslivet har vidare möj- ligheteröppnats för 18- och 19-åringar att genomgå en särskUd arbetsmarknadskurs medpraktik. Arbetsförmedlingen har förstärkts med 100 tjänstersamt därutöver med särskild personal för att bistå arbetslösungdom. har redan igång särskildaprogram för arbetslös ungdom. Regeringen har uppdragit åtarbetsmarknadsstyrelsen all inom ramen för beredskapsarbetena i samarbete medberörda myndigheter och verk anordna lämpliga tiUfälliga praktUcarbelen inomden statliga sektorn. Vidare har regeringen uppdragit åt arbetsmarknadsstyrelsenatt i samråd med kommunema genomföra ytterligare beredskapsarbelen medspeciell inriklning på all skapa sysselsättning för arbetslös ungdom. Inominrikesdepartementet har pågått ett arbeie med en bred genomgångav ungdomens situation på arbetsmarknaden. Resultatet av detta arbete kommeratt läggas fram . Beredskapsarbetena spelar en viktig roll iregeringens sysselsättningspolitik. En väsentlig expansion avberedskapsarbetena har skett och förslag läggs nu fram om den erforderligamedelsanvisningen. Sammanlagt begärs nu 900 milj. kr. för detla ändamål. Depunktvisa insatsema i form av beredskapsarbeten har i väsenilig utsträckningavsett byggnads- och anläggningsarbeten. Jag vUl även här peka på de betydandeinsatser som görs inom vägområdet. Vid sidan av byggnads- och anläggningsverksamhetengörs insatser i form av beredskapsarbeten bl. a. inom naturvården. För attförbättra sysselsältningsmöjligheteraa för bl. a. tjänstemän föreslås entillfällig utökning av antalet platser för arkivarbetare med 3 000, varav ca 2000 beräknas bli utnyttjade av kvinnlig arbetskraft. En slor del av beredskapsarbelena avser kommunalainvesleringar. Bidragen tiU dessa föreslås för tiden den 1 seplember 1972den30 höjas till . I detta sammanhang kan nämnas att förhöjdastatsbidrag för kommunala mUjövårdsinvesteringar har utgått .