prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — 2,3.4 Närmare om valsedelssystemct Ett maskinellt sammanräkningsförfarande kräver självfalletvalsedlar som är anpassade lill den maskin i vilken sammanräkningen skall ske.VTU konstaterar betänkande att del f. n. inte finns förutsättningarför att använda andra maskiner än sådana som läser valsedlar med maskJnläsbarinformation i form av hålmarkeringar. Prop, 1972:105 51 alltså utformas som hålkort. Det är ett oeftergivligt krav att valsedelssystemctutformas så att det finns absoluta garantier för att den information påvalsedeln som vägleder väljaren - dvs. i första hand partibeteckningen iklartext - överensstämmer med den som styr den maskinella bearbetningen - dvs.motsvarande maskinläsbara markeringar. Sådana garantier kan enligt VTU uppenbarligeninte näs med mindre än atl hela framställningsproceduren sker på ett och sammaställe. Det är alltså enligt VTU:s mening uteslutet att organiseravalsedelsframslällningen så att valsedlarna förses med informationen iklartext i ett framställningsled och med motsvarande maskinläs-bara informationi etl annat. Slutsatsen blir alltså alt slalen - genom centrala valmyndigheten- måste svara för framställningen. Vidare konstaterar VTU att den enda teknisktmöjliga framställningsordningen är att förse valsedlarna med tryck och demaskjnläsbara markeringarna i en och samma process. Medutgångspunkt från de tilldelningsregler som gällde vid samtidiga valhar VTU undersökt vilka konsekvenser från produktionstekniska och andrasynpunkter som en övergång lill hålkortsvalsedlar med maskinläsbar informationskulle få i ett fullt utbyggt maskinellt förfarande, dvs. ett förfarande däralla de samtidiga valen räknas maskinellt. Till val framställdestotalt ca 540 miljoner valsedlar. Dessa fördelade sig på drygt 6 000 olikatyper. Det antal hålkortsvalsedlar som behöver framställas lUl valtorde, med oförändrade tilldelningsregler, komma all uppgå till ca 600 mUjoner,Av dessa kommer bara inemot - eller drygt 15 miljoner alt användas försitt egentliga ändamål. VTU framhåller atl det förhållandet att så storavalsedelsupplagor måste framställas till väsentlig del torde bero på attvalsedeln anses fylla funktioner vid sidan av den som sedeln primärt är avseddför, dvs. för att väljaren skall kunna ge till känna vilket parti han villstödja och vilka personer han vill se i den församling valet gäller. VTU räknarmed att det kommer att la 34 månader all framställa det angivna antalethålkortsvalsedlar, förutsatt att tillverkningen delas upp mellan de två företagi landet som kan tillverka hålkortsvalsedlar. Anlitas endast etl av dessa,synes del enligt VTU realistiskt att räkna med en produktionstid av minst 7månader. Det kan alltså enligt VTU konstateras, atl en övergång lillhålkortsvalsedlar men med i övrigt oförändrade valsedelsregler får till följdalt partierna måste klara av sina nomineringar i mycket god tid före valen. VTU menar för sin del att om det nuvarandevalsedelssystemet överförs på hålkortsvalsedlarna, uppfylls inte de allmännakrav som enligt VTU:s mening bör ställas pä ett sådanl syslem, VTU har därförfunnit skäl att ta upp frågan om valsedelssystemet till en förutsättningslösdiskussion. Denna har resulterat i ett alternativt valsedelssystem som enligtVTU:s mening gör det möjligt dels alt förlägga nomineringarna närmare valet,dels att tillhandahålla väljarna valsedlar även på postanstalterna och dels atlernå rimligare valsedelskoslnader. Del alternativa systemet innebär kortuttryckt att några namn inte längre skall tas upp Dessa kommer alltså enbart att innehållaparti- och listtypbeteckning. Systemet förutsätter all väljarna informerassärskilt om vilka kandidater som partierna ställer upp med på sina valsedlar.Detta kan enligt VTU ske dels genom broschyrer, annonser, affischer ochliknande, dels genom förteckningar över kandidaterna i varie avskäimat utrymme ivallokalen och på vae postanstalt. Fördelarna med det alternativa systemet är enligt VTU:smening uppenbara. Sambandet mellan kandidatnomineringar och valsedelsframställningenbryts sålunda helt. Nomineringarna kan ske mycket nära valet. Valsedlarna kan tryckasnär som helst och vid den från kostnadssynpunkt lämpligaste tidpunkten,Ettersom valsedeln som sådan inte har något större informations- eUerpropagandavärde, bör valsedelsupplagorna kunna hållas på en rimlig nivå. Devalsedlar som inte använts vid elt val kan utnyttjas vid elt följande val.Systemet innebär alltså pä sikt lägre valsedelskostnader och förkortadframställningstid. Dessutom kommer del alltid all finnas ett tiUräckligt antalvalsedlar i lager om ett nyval skulle bli aktuellt.' En väsentlig fördel med det alternativa systemet är vidareenligi VTU all valsedelsdislribulionen blir enklare. Riskerna försvårbemästrade fel och misslag reduceras praktiskt taget hell. Eftersomvalsedlarna inte är knutna lill någon viss valkrets kan valsedlar avseendesamtliga val och av alla typer tillhandahållas på postanstalterna. 1 systemetligger också att antalet namn på valsedeln inte behöver begränsas av hänsyntill valsedelns format. Systemet har även den fördelen att det antalvalsedelstyper som behöver framställas till elt val kan minskas avsevärt. Ometl parti inte i någon valkrets nominerar mer än en grupp kandidater behövsbara en enda valsedelstyp för partiet. Gäller det riksdagsvalet minskar alltsåantalet valsedelstyper med 27 för partiet. Under samma förutsättning minskarantalet för partiet vid kommunfullmäktigvalel med ca 500. Under utredningsarbetets gång presenterade VTU delalternativa systemet för representanter i de politiska partiema. Reaktionernapå systemet blev emellertid blandade. De som var positiva menade alt systemetvisserligen inte var helt invändningsfrilt men framhöll att dess fördelar dockvar uppenbara. De som var kritiska mot systemet har visserligen vitsordat desstekniska förtjänster. Man har emellertid ansett att systemet från andrasynpunkter är sämre än det nuvarande, främst därigenom att det enligtkritikernas mening innebär en försvagning av personvalsmomentet i valaklen. Mot bakgrund av den tveksamhet som sålunda kommit tillsynes inför det allemativa systemet, har VTU inte ansett sig nu kunna föreslåall valförfarandet skall grundas på delta. Till detta ställningstagande haräven bidragit den omständigheten att införandet av maskinell teknik vid alla desamtidiga valen blir mer krävande om den nuvarande ordningen med namnvalsedlarbehålls än om den allernalivt framförda ordningen genomförs. Det är sålundaenligt VTU tekniskt och administrativt läll att gå över från etlnamnvalsedelssyslem till ett system med namnlösa valsedlar om del vidremissbehandlingen eller senare skulle visa sig atl de politiska förutsättningarna för den senare valsedelsordningen skulleföreligga, VTU begränsar sig därför till att föra fram systemet som en lösningsom bör övervägas ytterligare, närmast inom de politiska partierna, VTU utgår alltså i sina forisatta överväganden från atldet nuvarande valsedelssystemet i princip behålls, dvs. atl valsedlarna såvitigäller innehållet, utformas på samma sätt som . Vissa jämkningarföreslås dock. Sålunda menar VTU att bestämmelsen om det högsta antal namn somfår finnas pä valsedeln bör slopas. Genom övergången till valsedlar avhålkorlsformat står etl givet utrymme till förfogande för den text -partibeteckning, kandidatnamn osv. - som skall resp, får finnas på valsedeln.Mol denna bakgrund är del svårt att motivera en regel som maximerar antaletkandidatnamn på valsedeln. De omständigheter som bestämmer hur många namn somelt parti anser sig böra föra fram växlar från valkrets lill valkrets och frånkommun till kommun, bl, a, beroende på hur många listtyper som partiet avseratt gå fram med. En lämpligare ordning är enligt VTU alt partierna själva inomden givna ulrymmesra-men får bedöma och avgöra hur många kandidater som de vUlföra fram på varje valsedelstyp. Vill t. ex. elt parti i en kommun på envalsedel gå fram med mer än dubbelt så många namn som antalet platser ifullmäktige så bör partiet få göra detta om man är villig att godta en mindretypografisk stilsort, VTU framhåller emellertid atl man genom alt införa ytterligareen valsedelslyp kan uppnå några av de fördelar som är förbundna med dettidigare skisserade systemet med namnlösa valsedlar. Genom atl införa valsedlarmed enbart partibeteckning i klartext och maskinläsbar form kan önskemålet altvalsedlar för de olika valen skall finnas tillgängliga på poslanstalterna iprincip tiUgodoses, Eftersom VTU utgår från att den vid val tillämpaderegeln alt valsedel inte behöver uppta något namn för atl bli giltig skallgälla även i fortsättningen, kan väljarna alllid räkna med att finna"sitt" partis valsedlar på posten för vart och ett av valen. Väljarenskall kunna fylla i namn pä parlimarkerad valsedel om han vill göra del. Enförutsättning för den maskinella bearbetningen är atl del även på dessavalsedlar finns en förmarkerad ruta där väljaren får markera i maskinläsbarform alt han utnyttjat möjligheten atl förse valsedeln med kandidatnamn. Dessavalsedlar bör självfallet framställas för vart och elt av de samtidiga valenoch tillhandahållas av statsverket. Av främst praktiska skäl kan det enligt VTUdock knappasl komma i fråga alt slalsverkel skall tillhandahålla väljarnasådana valsedlar för andra partier än sådana som är representerade i riksdagen.Vill annat parti ha sådana valsedlar, föreslår VTU atl partiet får beställasådana valsedlar enligt de regler som föreslås gälla för valsedlar med namn. Införs valsedlar av nu nämnda typ (partimarkeradevalsedlar) öppnas möjlighet atl tillhandahålla valsedlar på i försia handposlanstalterna. Detta har föranlett VTU alt förorda att partiemas friavalsedelskvot skärs ner från fem lUl fyra gånger antalet röstberättigade, 1samband härmed och mot bakgrund av det i VTU:s direktiv uttalade önskemålet omåtgärder för atl minska del antal valsedlar som behöver framställas, har Prop,1972:105 54 VTU gått ett steg längre och tagit upp detilldelningsregler som tillämpades vid val till förnyat övervägande.VTU har därvid kommit fram till ett nytt och enligt dess mening bättre systemvilket VTU föreslår införi. Systemet bygger pä dessa principer. För varie valställer staten ett på visst sätt uträknat belopp lill partiernas förfogande.Beloppet motsvarar kostnaden för framställning av valsedlar med partibeteckning,kandidatnamn osv. till ett antal som svarar mot fyra gånger antaletröstberättigade, vid riksdagsval i valkretsen och vid landstings- ochkommunfullmäktigval i valet. Partierna får därefter bestämma om de vill havalsedlar för hela beloppet eller om de vill använda en del av detla tillvalsedlar och återstoden för annan verksamhet, t, ex, informationsverksamhetinför valet. Utöver valsedlar med partibeteckning, kandidatnamn osv, -enligt VTU:s terminologi maskinläsbara valsedlar - och partimarkerade valsedlarskall väljarna för vae val även ha tillgång till helt blanka valsedelsblanketter(ifyllningsvalsedlar), pä vilka väljaren kan föra upp den partibeteckning ochde kandidatnamn han vill. Enligt förslaget skall som redan tidigare antyttsvalsedlarna förses med en förmarkerad rata, där väljaren i maskinläsbar formskall kunna ange att han ändrat en valsedels innehåll, t, ex, strukit ellerlagt till ett namn, eller att han försett en parlimarkerad valsedel med namneller en ifyUningsvalsedel med partibeteckning och namn. Har sådan ändringeller tillägg gjorts skall enligt förslaget hänsyn tas till åtgärden endasl omdenna markerats i maskinläsbar form, 1 delta sammanhang uttalar VTU atl om denmaskinläsbara informationen i något hänseende skulle avvika från motsvarandeuppgift i klartext, sä skall den senare gälla. Regeln kompletteras dock iförslaget med en bestämmelse att tryckt partibeteckning på maskinläsbar ellerparlimarkerad valsedel inte får ändras. Denna beslämmelse är motiverad, påpekarVTU, av hänsyn lill önskemålet att underlätta sammanräkningen. Skulle en sådanändring ändå ha skett, skall enligt förslaget den maskinläsbarapartibeteckningen gälla, 2.3.5 Närmare om tiden för röstning 1 fråga om tiden för röstning i vallokal erinrar VTU i1971 års betänkande om de regler som i det hänseendet gällde vid val,VTU konstaterar atl röstningen gick smidigt . Längreköbildningar var ovanliga. På en del håll förekom t, o, m, mycket långa pausermellan väljarnas besök. Flera faktorer torde ha bidragit härtill. Själva röstningsförfarandethade förenklats bl. a. genom att enhetliga valkuvert användes. Vidare varväljarna mycket väl informerade orn hur röstningen skulle genomföras. Slutligenmedförde de liberaliserade post-röstningsreglema en starkt ökadpoströstningsfrekvens vilket lättade trycket pä vallokalerna. TiU erfarenheterna års val bör enligt VTU läggasulfaUet av de prov med den nya valapparaturen som VTU i samarbete med centralavalmyndigheten låtit genomföra. Utfallet av dessa prov, för vUka en Prop, 1972:105 55 utföriigare redovisning lämnas i det följande, visarattväljarna funnit det nya förfarandet enklare än det använda. Det finnsdärför goda skäl atl anla att röstningen enligt det nya förfarandet skall kunnagenomföras snabbare . VTU kommer alltså till slutsatsen att röstningen utantvekan kan hinnas med i vallokalerna även om röstningstiden där någotförkortas. För en förkortning talar även intresset av att få fram valresultatetså tidigt som möjligt på valnatten. Man bör dock därvidlag gä fram med vissförsiktighet och inte alllför drastiskt förkorta röstningstiden. VTU har försin del stannat för att föreslå att vallokalerna skall slänga tidigareän , dvs. Det är eltnaturligt önskemål att vallokalerna i allmänhet hålls öppna samma tider överhela landet. Förhållandena skiljer sig emellertid avsevärt på olika häll ilandet. Av hänsyn till väljarna i avskilda bygder inrättas ofta särskildavaldistrikt, trots att befolkningen inom området är jämförelsevis fåtalig. Omkommunikationsförhållandena inom valdistriktet inte talar däremot, kan det isådana fall framstå som omotiverat alt hålla öppet för röstning hela valdagen.När särskilda skäl av denna beskaffenhet föreligger i något valdistrikt bördet enligt VTU därför liksom vara möjligt att förordna om ett kortareöppethållande av vaUokalen i distriktet. En förutsättning för ell sådantförordnande bör emellertid enligt VTU vara atl det finns skäl alt anta atlväljarnas möjligheter alt ulöva sin rösträtt inte nämnvärt begränsas genom detkortare öppethållandet. Även dessa undantagsfall bör emellertid kunna reglerasjämförelsevis enhetligt, så att röstningen i dessa fall avslutas kl. 17.Föratt få till stånd en enhetlig bedömning anser VTU att centralavalmyndigheten skall få beslutanderätten i dessa frågor, Belräffande liden för poströstningen har undersökningarsom postverket på VTU:s uppdraggenomfört visat att denna kan få pågå en del av valdagen även omsammanräkningen av poströsterna koncentreras till en enda, för hela riketgemensam central. VTU har för sin del funnit att fördelen med en centraliseradsammanräkning är så slor att den konsekvensen av en sådan ordning atlpoströstningen inte kan få pågå hela valdagen bör godtas. har vid sina undersökningar funnit attpoströstningen pä valdagen kan få sluta antingen , 13 eller 14, För egen del förordar VTU att poströstningen avslutas på valdagen. Med denna slutpunkt ökar, enligt VTU:s bedömning, säkerhetenför alt valboxarna med poströsterna verkligen når räkningscenlralen , bl,a, därigenom alt det väderiekskänsliga flyget inte behöver utnyttjas i någonstörre utsträckning. 1 fråga om den lid före valdagen under vilken röstning påpostanstalt skall få ske uttalar VTU att den inte funnit anledning att gå ifrånsitt framförda förslag alt poströstningen skall få börja förevaldagen. VTU erinrar om att vid val inte av deposlröslande avlämnade sina röster den före valdagen eller . Vad gäller den röstning som äger rum hos utlandsmyndighet Prop, 1972:105 56 framhåller VTU att det - främst med hänsyn till de snabbatransportmöjligheter som står till buds - enligt dess uppfattning knappastfinns skäl alt låta denna böria så tidigt som före valdagen. VTUföreslår därför atl även denna röstning skall börja före valdagen.Däremot bör, enligt VTU:s mening, den införda regeln att röstning påsvenska fartyg i utrikes fart får böria före valdagen behållas. Deförhållanden under vilka fartygsröstning sker är så speciella atl längreröstningsperiod är motiverad. Med hänsyn till att den lid som det tar attbefordra de röster som avgetts hos utlandsmyndighet eller på fariyg till centralavalmyndigheten varierar starkt, är det enligt VTU inte lämpligt att ange enbestämd tidpunkt när röstningen där skall avslutas. I principiellöverensstämmelse med vad som gällt, föreslår VTU att röstningenavslutas så att avgivna röster är myndigheien lill hända vid en angivenlidpunkt. Denna föreslås bestämd till kl. I 1 på valdagen, 2.3,6 Närmare om röstsammanräkningen Skall valresultatet från alla de samtidiga valen kunnalämnas redan på valnatten och resultatet kunna redovisas valdistriklsvisär det enligt VTU:s betänkande framförda uppfattning uteslutet alt-som föreslogs - företrädesvis utnyttja hålkortssorterare vidsammanräkningen. Förser man inte valsedlarna med markering för valdistriktmåsle man med denna maskintyp särbehandla varje box vid sammanräkningen. Görman det, är det emellertid tveksamt om man kan lämna något resultat alls påvalnatten. Förser man å andra sidan valsedlarna med maskinläsbarvaldistriktsinformation, kompliceras såväl valsedelsframställning somdistribution och räkning i utomordentligt hög grad. Går man däremot över tillatl genomgående utnyttja datorer vid sammanräkningen av vallokalsrösterna, kande nämnda kraven tillgodoses utan att man behöver tillgripa åtgärder atl försevalsedlarna med maskinläsbar valdistriklsinformation. En sädan ordningförutsätter emellertid först och främst att datorer kan disponeras på ortersom från Iransporlsynpunkt är lämpliga. Undersökningar som VTU företagit visaratt tillgången på datorer är sådan att man kan åstadkomma en tillfredsställandeindelning av landet i sammanräkningsområden, VTU går inte närmare in på fråganhur denna indelning skall göras. Enligt VrU:s mening bör det vara centralavalmyndighetens sak atl besluta i den frågan. Enligt förslaget fås den valdistriktsvisa redovisningen påföljande sätt. Varje valbox innehåller, när den kommer til! räkningscentralen,särskUda hålkort som upptar en unik beteckning i maskinläsbar form för detvaldistrikt där boxen använls. Vid sammanräkningen är datorn programmerad såatt den med ledning av de nämnda korten (av VTU kallat valdislriklskort) delsnoterar från vilket valdistrikt som ifrågavarande valsedlar kommer, dels ocksåfördelar valdistriklels röster på parti. Uppgiften om den valdistriktsvisa partifördelningenregistreras i datorns minne och kan las fram antingen i omedelbar anslutningtill sammanräk- Prop, 1972:105 57 ningen eller vid elt senare tillfälle. Beträffandesammanräkningen av de röster som avges pä postanslalt, hos utlandsmyndighet ochpä fartyg (här i fortsättningen för korthetens skull kallade poströster)föreslår VTU, som har nämnts, att sammanräkningen av dem koncentrerastill en enda, för hela riket gemensam central, 1 fråga om redovisningen avpoströsterna framhåller VTU atl det nuvarande valsystemet inte medger envaldistriktsvis redovisning av dem beroende på det sätt varpå sammanräkningenav dessa röster sker. VTU konstaterar atl värdet av en valdistriktsvisredovisning av vallokalsrösterna minskar i samma mån som antalet poströsterökar. Vid val poströstade ca 700 000 väljare eller . Motdenna bakgrund har VTU ansett det angeläget att undersöka om det inte ärmöjligt att redovisa även poströsterna valdistriktsvis. Undersökningarna harvisat att sädan redovisning kan lämnas. VTU föreslår en metod för rösträtts-och dubbelröstkontrollen som, närmast som en biprodukt, ger möjlighet attredovisa även poströsterna valdistriktsvis. Metoden innebär dels att alla devalsedlar som en väljare avger uppsamlas i en och samma valbox, dels attdatorer används vid sammanräkningen, dels också atl röstkortet redan vidframställningen förses med ett för varje röstberättigad uniktidentifikationsbegrepp i maskinläsbar form. Röstkortet, som får formen av etthålkort, tas om hand vid .såväl vallokals- som poströstning. Vid poströstningmalas röstkortet ner i boxen tillsammans med de valsedlar väljaren avger sedanperson- och adressuppgifter gjorts oläsliga. Vid sammanräkningen avpoströsterna läses röstkortet in på ett band och valsedlarna på ett annat. Detvå banden förvaras och bearbetas därefter åtskilda. Härigenom förhindras attnågon skaffar sig kännedom om hur väljaren röstat. För att möjliggöra en senaremaskinell justering beroende på eventuellt förekommande dubbelröster kopplas detvå banden samman med elt anonymt referensbegrepp. De röstkort som tagils omhand i vallokalerna sänds in lill centrala valmyndigheten och läses in på band.Genom att köra de olika röstkortsbanden mot varandra och mot de band som upptaralla de röstberättigade (dvs. det band från vilket röstlängden framställs, röstlängdsbandet)får man besked om någon dubbelröstat eller röstat på postanstall utan att vararöstberättigad. Det band på vilket post- och utlandsröster lästs in justerasdärefter. Detta sker med hjälp av det förut nämnda referensbegreppet som finnsmellan röstkorts- och valsedelsbanden. VTU menaratt den möjlighet lill en valdislriktsredovisning av poströsterna som liggerinbyggd i kontrollsystemet skall tas till vara. Detta kan åstadkommas genom altdet identifikationsbegrepp som vae röstkort enligt förslaget skall förses med,utformas sä att det av detta framgår vilket valdistrikt den röstberättigadetillhör. Vid inläsningen i datorn registreras valdistriklstillhörighelen, VTU räknar med atl huvuddelen av de röster som avgetts ivallokal skall vara framme i den bestämda räkningscenlralen inom ca två timmarefter det röstningen avslulals, I de regionala räkningscentralerna skall enligtförslaget delresultat avseende räknade rösters fördelning på parti Prop,1972:105 58 och valkrets tas fram vid lämpliga lillfällen undersammanräkningens gång. Dessa delresultat rapporteras lill centralavalmyndigheten som ställer samman dem med delresultaten fränpoströstsamman.äkningen och offentliggör delresullalen. I normalfallet bör enligi VTU:s mening röst- ochmandatfördelningen mellan partierna i riksdagsvalet vara klar några timmarefter vallokalernas stängning. Motsvarande resultat från övriga val skallenligt förslaget presenteras därefter. VTU framhåller dockatt vissa förseningar kan uppstå, t. ex. på grund av transportsvårigheter ellermaskinhaveri. De resultat som offentliggörs i anslutiiing lill sammanräkningenpå valnatten kan också komma atl behöva justeras beroende på utfallet avrösträtts- och dubbelröstkontrollen. Denna kontroll förutsätter, som nämnts,atl samtliga protokoll och magnetband med förteckning över vallokalsrösterkommit in frän räkningscentralerna till centrala valmyndigheten och den kandärför enligt VTU:s beräkningar genomföras tidigast pä tisdagen efter valet. Enligt förslaget skall som regel de valboxar som använlsvid röstningen på postanslalt t, o. m. fredagen sändas in lill den gemensammaräkningscentralen denna dags kväll. En ny uppsättning boxar skall därefteranvändas vid röstningen och på valdagen. Räkningen av poströsternaskall enligt förslaget få börja fredagen före valdagen. Detövervägande flertalet poströster förutsätts vara räknade när röstningen ivallokalerna slutar på valdagen. De sålunda räknade poströsternasfördelning pä parti och valkrets skall enligt förslaget publiceras då, VTUtrycker starkt pä att någon publicering inte fär ske före denna tidpunkt.Sammanräkningsrutinen skall tekniskt sett utformas sä att det blir omöjligt atlta fram några röstsiffror frän den maskinella sammanräkningen tidigare än kl,20 på valdagen. Sä snart rösträtts- och dubbelröstkontrollen genomförtsskall enligt förslagel centrala valmyndigheten utse innehavare av de mandal sompartierna erhållit.