prop · FV03116 · 1972-12-31 00:00:00 — Etl väsentiigt argument för arbelslagaiTepresenta-tionen är ju allde anslällda därigenom bereds tillfälle att i styrelsen införa sina synpunktertill gemensam vägning mot övriga intressen i företaget. När del gäller frågor om ingående av kollektivavtaloch vad därmed sammanhänger framstår de anslällda enligt promemorian som enklar facklig motpart till företagel. Det kan gälla frågor om lämplig förhandlingsstrategiunder pågående löneförhandlingar, antagande av kollektivavtal eUer vidtagandeav stridsålgärder. Om arbetstagarrepresenlanterna skulle delta i handläggningenav sådana frågor, skulle den fackliga skiljelinjen mellan arbetsgivare ocharbetstagare tunnas ut. Det bedöms ligga i de anställdas, de fackligaorganisationernas och förelagets intresse alt vidmaklhålla en boskillnadmellan avtalsfrågor och frågor om förelagets ledning. Förslaget innehåller därfören särskUd regel om atl arbetslagarrepresentantema i styrelsen inte får della ihandläggningen av frågor om slutande av kollektivavtal och vidtagande avstridsålgärder. 4.5Undantag på grund av särskilda förhållanden Promemorian ulgår från att i flertalet fallstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag över den slorleksgräns somförordals i det föregående bör kunna införas utan slörre praktiskakomplikationer för företaget och dess ägare. A andra sidan, framhålls det, kanman förutse att sådan representation under vissa förhållanden kan komma all medföraproblem för ägama. Delta anses framför allt gälla bolag med olikaaktieägargmpper som i fråga om makt och inflytande balanserar varandra. Isådana fall skuUe styrelserepresentation för de anställda kunna innebära att"maktbalansen" rubbas mellan aktieägarna inbördes, vilket i sin turpå olika sätt kunde återverka negativt på bolagets förhållanden. De mest utpräglade exemplen på aklieägargrupper sombalanserar varandra finner man enligt promemorian i bolag där aktierna är fördeladepå ett fåtal intressenter. Dessa äger då i regel bestämda kvotdelar av dettotala antalet aktier. Bakom en sådan fördelning ligger ofta ett s. k.konsortialavtal, varigenom parterna kommit överens om att för något gemensamtändamål bilda och driva elt aktiebolag. Avsikten är i regel att aktierna skallstanna inom kretsen av intressenter (konsortiet). Parter i elt sådantkonsortium kan vara privatpersoner eller juridiska personer, t. ex.aktiebolag. Inle säUan är staten eller kommun part i ett konsortium som iövrigt består av en eller flera privata intressenter. Samverkan mellan svenskaoch utländska intressenter i svenska aktiebolag antas också i ett stort antalfall vara reglerad genom konsortialavtal. Som Ulustration tiU de förhållanden som kanföreligga i aktiebolag som regleras av konsortialavtal framhålls i promemoriande hälften-ägda bolagen. I sådana torde enligt promemorian vardera parten varatillförsäkrad paritetisk representation i styrelsen. I tillspetsade situationerskuUe de anställdas representanter kunna bli "tungan på vågen" istyrelsen. Även om jämviktens betydelse är särskilt accentuerad i två- parlsförhållandenanses en liknande situation kunna uppkomma även i fall där den regleradesamverkan avser tre eller flera parter. Även om situationer därstyrelserepresentation för de anställda skulle kunna rubba jämvikten får antaskomma att bU sällsynta, kan det dock enligt promemorian länkas all i vissa falldär ena parlen företräder etl utländskt intresse införande av sådanrepresentation skulle kunna uppfattas som ett hot mot likställigheten ibolaget. På grand av nu antydda komplikationer bedöms det ipromemorian som ofrånkomligt att tillämpa en ordning,vilken öppnar möjlighet till undanlag från reglerna om arbetstagarrepresentationi bolag där representationen skulle kunna inverka på det inbördes förhållandetmellan parterna. Det framhålls dock att sådan inverkan i många fall bör kunnaelimineras genom tillägg lill konsortialavtalet som tar hänsyn tillarbetslagarrepresenlationen. Undantagen bör därför i vissa fall kunna görastidsbegränsade. Förekomsten av olika aktieägargmpper i elt bolagkan enligt promemorian också avspeglas i det förhållandet, alt vissa aktier idet ena eller andra avseendet har bättre rätt än andra. Bestämmelse härom måslei så fall finnas intagen i bolagsordningen. Företrädesrätten kan innebära, attvisst slag av aktier medför rätt att utse en eller flera ledamöter avstyrelsen. Genom en sådan ordning kan man uppnå balans istyrelserepresentalionen mellan olika aktieägare eller aktieägargrupper. 1 promemorian nämns också det fallet, att enaktieägare eller en grupp av aktieägare, som har majoritet på stämman ochföljaktiigen i och för sig skulle kunna besätta samtliga platser i styrelsen,för att tillmötesgå en minoritets intressen medverkar tUI att denna blir representeradi styrelsen. I en bolagsstyrelse med minoritetsrepresentationskulle, framhålls det i promemorian, ett par arbelslagarrepresentanter kunnapåverka majoritetens ställning. Om t. ex. av fem platser majoriteten besättertre och minoritetsintressena två, löper majoriteten risken alt bli nedröstadifall arbetslagarrepresentantema förenar sig med minoritetsrepresentantema. Föratt trygga en etablerad majoritets ställning i elt sådant läge anvisas ipromemorian den möjligheten att ledamotsanlalet ökas genom ändring avbolagsordningen. Det bedöms dock vara nödvändigt att även i sådana fall kunnameddela undanlag beträffande de anställdas styrelserepresentation. En situation likartad med den berörda kanenligt promemorian tänkas förehgga också i kommunala aktiebolag med en styrelsesammansatt efter politiska styrkeförhållanden. Insättandet av arbetstagarrepresenlanteri sådana styrelser skulle kunna få till följd atl den politiska balansenrubbades. Även här kan det visa sig nödvändigt att tillgodosearbetstagarinflytandel i andra former. I promemorian berörs en annan komplikation som kanuppkomma till följd av införandet av arbetstagarrepresentation i de fall därbolagsordningen innehåller bestämmelser om särskild röstpluralitet. Enligtaktiebolagslagen gäller som styrelsens beslut den mening, om vUken de flestaröstande förenar sig. Vid lika röstetal gäller den mening som biträds avordföranden. Är styrelsen inte fulltalig krävs för atl beslut skall ansesföreligga atl bland de närvarande mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter är ense. I promemorian erinras om alt lagens krav i fråga omröstpluralitet emellertid kan skärpas genom bestämmelser i bolagsordningen. Därkan exempelvis föreskrivas att i stället för enkel majoritet skall gälla 2/3,3/4 eller 4/5 majoritet för att beslut skall anses föreligga. För beslut ivissa slags frågor förekommer det t. o. m. att i bolagsordningen uppställtskrav på enhällighet. Omröstningar anses visserUgen förekomma mycket sällani aktiebolagens styrelser och det finns enligt promemorian knappast anled-nmganta att införande av arbetstagarrepresentation kommer att innebära någonpåtagUg förändring härvidlag. Men det kan inte bortses från, heter det vidare,att en minoritetsrepresentation för arbetstagarna undantagsvis skulle kunnamedföra en blockering i styrelsearbetet i fall då bolagsordningen föreskriversärskild röstpluralitet. Om sålunda för beslut i viss fråga bolagsordningenföreskriver 4/5 majoritet och frågan går till omröstning i en styrelse, sombeslår av fem utav stämman valda ledamöter och två arbetstagarledamöter, krävsföljaktligen att sex ledamöter, däribland en arbetstagarledamot, är ense ombeslutet. Skulle i omröstningen endast delta de av stämman valda ledamöternaföreligger beslut, om fyra av dem är ense. Den lösning som enligt promemorian ligger närmasttill hands för att hindra att sådana komplikationer uppkommer är attförekommande bestämmelser om särskild röstpluralitet ses över och anpassas tUlden förändrade situation som inträder genom tillkomsten av arbetstagarrepresentation.Skulle det visa sig att behövliga jämkningar av bolagsordningens bestämmelseri något fall reser andra svårbemästrade problem, bör i sista hand möjlighetentill undantag stå öppen även här. I promemorian betonas viklen av att undantag medgesendast i fall där införandet av arbetstagarrepresentation skulle medföraväsentliga olägenheter för bolaget på grand av sådana särskilda förhållandensom berörts i det föregående och där olägenheterna inte kan undvikas på annatsätt. Det erinras också om vad som förut framhållits, nämligen att det bör varanaturligt alt företaget, innan det begär undantag, tar upp förhandlingar ifrågan med de lokala fackliga organisationema. Enligt promemorian bör undantag meddelasrestriktivt. I fall då undantag är ofrånkomligt bör villkor ställas upp somtUlgodoser de anstäUdas intresse av insyn och inflytande på annat sätt. I vissafall, framhålls det, bör undantaget från lagens tiUämpning kunna begränsas kortare övergångstid. 4.6 Centraltorgan för prövning av vissa frågor I promemorian föreslås att ett särskilt organinrättas för alt pröva frågor om undantag från den lagstadgade ordningen. Dettaorgan bör ha karaktär av självständig myndighet och beslå av ledamöter somutses av Kungl. Maj:t efter förslag av arbetsmarknadens organisationer. Avledamöterna bör två utses efter förslag av de svenska arbetsgivareföreningarnasförtroenderåd samt en efler förslag av vardera LO och TCO Ordförande i nämndenbör vara person, som inle kan anses företräda arbelsgivar- ellerarbetstagarintressen. En annan uppgift som enligt promemorieförslagetskall fullgöras av denna myndighet är prövningen av frågor om tillstånd förarbetstagarledamot att tUlhöra annat bolags styrelse i samma egenskap. Enligt promemorian skall del ankomma på Kungl.Maj:t all meddela föreskrifter om den föreslagna myndighetens verksamhel. 4.7 Introduktionoch utbildning i styrelsearbetet I promemorian pekas avslutningsvis på det behov,som åtminstone under ett inledningsskede antas komma all föreligga, avomfattande och målmedvetna insatser för introduktion och utbUdning istyrelsearbetet av de personer som utses lill arbetstagarledamöter. Även omlöntagarnas organisationer är beredda att la på sig belydande arbetsuppgifteri detla sammanhang anses del rimligt att också företagen själva och derasorganisationer här gör aktiva insatser. Dessa kan avse information omstyrelsens arbetssätt i förelaget i fråga men även stöd lill mer aUmänutbildningsverksamhet, exempelvis genom ekonomiska bidrag tUlarbetstagarrepresenlanter som önskar bevista externa kurser. I promemorian pekas också på det kontaktproblem somkan uppstå för arbetstagarledamöter i företag med geografiskt spriddverksamhet. Skall arbetslagarledamöterna på ett riktigt sätt fylla sin funktioni styrelsen, heter det, måste de kunna hålla kontakt med de anställda vidförelagels olika arbetsställen. En annan sådan kontaktverksamhet kan enligtpromemorian sägas ligga i själva styrelseuppdraget och det anses därför vararimligt att förelagen på olika sätt underlättar della, i första hand genom attbevilja arbetslagarledamöterna den ledighet som behövs för verksamheten menäven genom att bidra tUl kostnaderna. 5 Remissyttranden över departementspromemorian Förslaget har i stort sett fått ett gynnsamtmottagande vid remissbehandlingen. Del tUlstyrks eller lämnas i huvudsak ulanerinran av hovrätten för Nedre , arbetarskyddsstyrelsen, . kommerskollegium,valtenfallsverket, FFV, företagsdemokratidelegationen. Statsföretagens förhandlingsorganisation,kommunförbundet, landstingsförbundet, LO, TCO, och SR, , A-pressens samorganisation, KF, LRF, Statsföretag, , IBMoch NCB. SJ, SAF, och ,, , , , , industriförbundet, ,Byggnadsfirman , och L. M. anser all frågan omstyrelserepresentation för de anställda är för tidigt väckt eller altlagstiftning inte bör komma till stånd i förslagels form. SAF anser attsamarbelel mellan förelag och anställda bäst främjas på frivUlighelens väg ochatt lagstiftning allmänt sett synes vara en mindre lämplig metod att lösasamarbetsfrågor, vartill kommer att man vid förslagels utarbetande inte kunnattillgodogöra sig erfarenhelena från ännu ej avslutad försöksverksamhel avseendemedverkan av de anslällda i skUda delar av beslutsprocessen inom ohka företag. De remissinstanser som ställer sig tveksamma elleravvisande till en lagstiftning enligt förslaget är dock positiva tillförslagels syfte. Flera remissinstanser framhåller atl betydelsen avstyrelserepresentation för de anställda inte bör överskallas ulan atlstyrelserepresentation endast bör ses som ett led i en serie ålgärder för attge de anstäUda vidgat inflytande och inte som ersällning för andra former avsamråd och samverkan inom förelagen. Om lagstiftning kommer till stånd bör denna enligtSAF göras utlryck-Ugen dispositiv genom alt i lagen införs en allmän regel ommöjUghet att genom kollektivavtal göra avsteg från lagens regler.Grossistförbundet och anför liknande synpunkter. , Svenska företagares riksförbundoch L. M. föreslår all lagstiftningen geskaraktär av fullmaktslag och att utvecklingen får visa om den behöver sättas ikraft. och SR anser att samtiiga personalkategorierbör vara företrädda i arbelel med ulformningen av företagels personalpolitikoch all, om arbetstagarrepresentation kommer att ske i enlighet med förslaget,uppenbara kollisionsrisker kommer att föreligga om man i en styrelse tar upppersonalpolitiska frågor tiU handläggning. understrykerangelägenheten av alt en eventuell lagstiftning anknyts tUl gäUandeaktiebolagslag. Vad angår den föreslagna lagstiftningensförsökskaraktär anser kommerskollegium och företagsdemokratidelegationen detframstå som lämphgt att lagens gUtighetstid till en början begränsas tUl fem åroch alttUlämpningsområdet bestäms så att verksamheten kan följaskontinuerligt. LO anser att det i uttrycket försöksverksamhel fårintolkas alt del är fråga om en etappvis ulbyggnad av de anställdas rätt tUlstyrelserepresentation och att försöksperioden följaktligen bör utnyttjas tillatt med ledning av vunna erfarenheter överväga behovet av förbättringar av lagreglernasamt till att förbereda utvidgnmgen av lagstiftningens till-lämpningsområde.EnUgt LO:s mening leder förslaget om fem års försöksperiod tUl en omotiveratlångsam utbyggnadstakt. TCO påpekar det angelägna i att en kontinuerUguppföljning av försöksverksamheten görs och att arbetsmarknadsorganisationernahela tiden deltar i detta arbeie. TCO anser atl ändringar i lagen bör kunnagenomföras vid tidigare tillfälle än som föreslagils, exempelvis efler . TCO, LRF samt och SR betonar vikten av altutvärdering görs av nu planerade försök. Beträffande det föreslagna tillämpningsområdetsavgränsning vad gäller företagsform anser SJ inte att några bärande skäl angesför att en lagstiftning i ärendet begränsas tUl aktiebolagen. frånsynpunkten av vidgad företagsdemokrati är det lika betydelsefullt attmotsvarande representationsrätt ges anställda av andra typer av associationeri vilka någon form av kollegial styrelse finns. Lagstiftningen blir därigenomenligt SJ alt utforma som en enhetlig reglering med generell tillämpning påanställda hos företag och sammanslutningar. Såvitt angår kretsen av aktiebolag, som berörsav reformen, framhåller SAF och industriförbundet särskilt de mindre förelagensförhållanden. I små aktiebolag är företaget i ekonomiska och andra hänseendenofta mycket nära anknutet tUl ägarens eller ägarnas personliga förhållanden.Denna anknytning tar sig bl. a. uttryck i att företagsledningen gentemot bankeller annan kreditgivare ofta går i borgen för bolagets skuld. SAF tUlägger attdet i sådana företag kan föreligga stora svårigheter att vinna förståelse förkravet att de anstäUda skall vara representerade i styrelsen men att även andraskäl än hänsyn till ägarnas intressen talar för att undantaga mindre företagfrån tillämpningsområdet. Sådana förelag administreras ofta ulan mer formellhandläggning. I dessa företag, där fortfarande informella kontakter mellanledning och anslällda är mycket vanliga, är styrelserepresentation föranställda knappast en ändamålsenlig metod för att öka löntagarinflytan-det. Detär därför enligt SAF angelägel att från lagens tillämpningsområde undantas vadsom i verkligheten utgör enmansföretag eller famUje-företag däraktiebolagsformen i huvudsak framstår som en ram för förvaltningen av ägarenseller famUjens förmögenhet. Liknande synpunkter framförs av , grossist förbundet, SHIO och . framför som en önskan att frågan om en lagstiftad rättför de anställda att tillsätta representanter i företagens styrelser endastkommer att gälla företag med mycket spritt ägande och utan personligaborgensförbindelser för företagens krediter. Beträffande bank- ochförsäkringsaktiebolag anser TCO samt och SR att det inte finns anledningalt undanta dessa typer av företag från den aktuella försöksverksamheten utanatt det tvärtom är i hög grad angeläget att de anställda i dessa företag fårmöjlighet att delta i styrelsearbetet, inte minst med tanke på att det i deallra flesta fall rör sig om stora och kapitalomfatlande förelag. Vad gäller de undantag som i förslaget görs rörandeekonomiska förening ar framhåller TCO det ytterligt angelägna i att arbets-tagamasinflytande även här säkerställs. Om undantag görs, innebär det att en inteobetydlig del av de anslällda ställs utanför de genom lagen tillskapadeinflytandemöjligheterna. Som exempel nämns anställda inomjordbmkskooperationen, jordbrakskasserörelsen, oljekooperationen, Riksbyggenoch HSB. LO anser att fömtsättningama för avlalslösningar ide fall överläggningar pågår meUan konsumentkooperationen och löntagarorganisationernaför ögonblicket inte kan bedömas. Det kan emellertid enligt LO komma att visasig vara smidigare att använda lagstiftningsmetoden även för ekonomiskaföreningar. KF och LRF betonar den kooperativa särprägeln hossådana företag, som ingår i konsument- och producentkooperationen. KF framhåller att genomatt de kooperativa förelagen ägs och förvaltas av konsumenterna själva harlekmännen i den parlamentariska organisationen elt klart dominerandeinflytande. Från juridisk synpunkt är konsumentföreningama helt friståendegentemot , som således icke kan fatta beslut förföreningarnas räkning. Dotterföretagen däremot är som regel aktiebolag. Förkonsumentkooperationens del innebär detta att väsentligen industriverksamhetdvs. de av KF helägda dotterföretagen berörs av det framlagda förslaget. KF:sdirektion utgör styrelse i samtiiga helägda dotterföretag. Det kan inle ansesmeningsfullt för de anställda i dotterföretagen att vara representerade irespektive dotterföretags styrelse, dvs. KF:s direktion och det är inte hellerpraktiskt möjligt att lösa. KF anser att förslagels diskussion kring koncerneri viss mån är tUlämpligt också på KF:s förhållanden. Det övervägande antaletkonsumentkooperativt anställda är emellertid verksamma i ekonomiska föreningar.KF anser sig inte ha möjlighet att se principiellt olika på frågan omstyrelserepresentation för de anställda, beroende på i vUken juridiskföretagsform de arbetar. KF har därför i diskussionerna med LO och TCOförklarat sig berelt att rekommendera en likartad tiUämpning inom hela denkonsumentkooperativa rörelsen. 6 1972.1 saml. LRF framhåUer att vissa gmndläggande skUlnaderfinns mellan ekonomiska föreningar och aktiebolag och att det ej kan uteslutasatl skiUnaderna i associationsform kan ge anledning tiU särskUda övervägandenbeträffande de ekonomiska föreningarna. Förbundet hävdar dock att de anställdaäven i de ekonomiska föreningarna bör tillförsäkras insyn och inflytande menatt frågan om de lämpligaste formema därför måste övervägas. Enomfattande ulredning torde ej erfordras. Däremot bör överläggningar komma tiUstånd och förbundet är berett atl delta i sådana med såvälarbetstagarorganisationerna som industridepartementet. LRF framhåller vidareatl när det gäller föreningamas gemensamma organ, producentkooperationensbranschföreningar och LRF, situationen framstår som väsentiigt annorlunda änför företag av industrikaraktär. Dessa organ har vid sidan om sinaffärsdrivande verksamhel väsentliga rådgivande och utredande uppgifter,varjämte de har viktiga funktioner av lantbmkspolilisk karaktär. De skäl somtalar för att stiftelser och ideella föreningar skall undantas gäller därföräven dessa typer av ekonomiska föreningar. Förbundet hävdar att ett generelltundantag är motiverat för de gemensamma organen. Inom lanlbmkskooperationenförekommer ett antal samägda företag och dotterföretag i aktiebolagsform, somi och för sig faller under den nu föreslagna lagstiftningen. Skälet tiU altaktiebolagsformen valts är helt av organisatorisk/administrativ art. Irealiteten är dessa företag i lika hög grad som moderföreningarna kooperativa.Eftersom det för de ekonomiska föreningama krävs ytterligare ulredning ochöverväganden måsle därför detsamma gälla även dessas dotterföretag och samägdaföretag. Mot denna bakgmnd hemstäUer förbundet att aktiebolag som direkt ellerindirekt ägs av en eller flera ekonomiska föreningar undantas från lagenstillämpningsområde tills frågan om de ekonomiska föreningarnas behandlinglösts. Den uppfattning som framförs i förslaget i fråga omde anställdas representation i koncernförhållanden delas av SAF och industriförbundet,som franUiåUer atl särskUda koncernregler i fråga om bolagets ledning ärfrämmande för svensk bolagsrätlslig tradition och att följderna av en brytningav det hittUlsvarande formella mönstret är svåra att överblicka. TCO fmner det synnerligen angeläget medrepresentation för de anstäUda i styrelsen både för moder- och dotterbolag,särskill mot bakgmnd av att beslut som i realiteten dikteras frånkoncernbolagets styrelse förs ut i dotterbolagen. Det är vidare enligt TCOangelägel att representationen i moderbolagets styrelse förankras bland deanställda även i dotterbolagen. Statsföretag ställer sig tveksam tUlstyrelserepresentation för de anställda i dotterföretag där företagensstyrelser är av formell art, t. ex. kommissionärsbolag,och där den direkta verksamheten leds från moderföretaget. Liknande synpunkterframförs av och . M. uppger sig icke kunna finna att denföreslagna lagstiftningen rättvist återspeglar alla koncernanställdas rättlill medinflytande och föreslår att undanlag görs för moderbolag i sådana koncernersom har mer än en tredjedel av sina anställda sysselsatta utanför . Om de speciella problem som kan uppkomma förkommunala bolag med en politiskt sammansatt styrelse erinrar kommunförbundetoch landstingsförbundet. I de fall där det kan vara olämpligt att den politiskabalansen rubbas genom att styrelsen tUlförs representanter för de anställdaföreslår förbunden adjungering av arbetstagarrepresenlanter med yttrande- ochförslagsrätt. Sjöfarten företer speciella aspekter påpekarSveriges redareförening. Vissa väsenlliga faklorer på vilka förslaget tUlstyrelserepresentation är baserat saknar motsvarighet inom sjöfarten. Somexempel kan nämnas förekomsten av lokala fackföreningar som inte finns påfartygen. En annan omständighet är den anställdes möjlighet att bevistastyrelsesammanträden. Lämpligast synes vara att frågan för rederinäringens dellöses genom kontakter meUan redareföreningen och de ombordanställdasorganisationer i stället för genom lagstiftning, varvid emellertid bör beaktasatt rederiema även har landanställd personal. Vadgäller tidningsföretagen framhåller att dessa företag har en särstäUning jämförtmed andra företag. Den opinionsbildande verksambeten innebär fortlöpandeställningstaganden tUl frågor av politisk eller i övrigt ideell art. Dessaställningstaganden måste självfallet ligga i linje med den fastiagdamålsättningen för företagets opinions-bUdande verksamhet i dess helhet. Det ärdärför väsentligt och anses självklart alt styrelsen är så sammansatt attledamöterna kan förväntas ha en gemensam uppfattning om företagetsopinionsbUdande verksamhet. Med styrelserepresentation enligt förslaget skulleenligt organisationerna de anställdas ledamöter i styrelsen t. o. m. aktivtkunna företräda t. ex. en politisk uppfattning som direkt avviker från den somtidningen företräder.