prop · FV0353 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående stöd till kollektiv skogsteknisk forskning m. m.;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbmksärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. 1propositionen föreslås att Kungl. Maj:t bemyndigas godkänna avtal mellanstaten och Stiftelsen om stöd till kollektiv skogstekniskforskning. Förslaget innebär en samordning och utbyggnad av den skogstekniskaforskningen i . Enligt avtalet, som gäller för budgetåren1972/731974/75, skaU staten bidra med 9,9 milj. kr. och stiftelsen med . till finansieringen av ett forskningsprogram på totalt 24 750 000 kr.för treårsperioden. Programmet omfattar skogsteknisk forskning rörande bl. a.anläggning, skötsel och avverkning av skog, transport av virke samt arbetarskydds-ochmiljövårdsfrågor i anslutning till skogsarbetet. För att ansvara förprogrammets genomförande inrättas en särskild nämnd kallad nämnden förskogsteknisk forskning. För /73 föresläs i enlighet med avtaletett anslag av 3 milj. kr. för stöd till kollektiv skogsteknisk forskning. Ipropositionen föreslås vidare att till statens råd för skogs- och jordbruksforskninganvisas ett anslag av . till skoglig forskning för budgetåret1972/73. 1 1972.1 saml. Utdrag av protokollet över Jordbruksärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om stödtill kollekliv skogsteknisk forskning m. m. och anför. 1972: 1 (bil. 11 s. 108) har Kungl. Maj:t föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tUl Skogligforskning för /73 beräkna ett reservationsanslag av 3 165 000kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 17 oktober 1969tillkaUade chefen för en sakkunnig!för att utreda frågan om det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetet.Den sakkunnige som antagit namnet utredning om skogstekniskt forsknings-och utvecklingsarbete har avlämnat betänkandet (Ds Jo 1971: 6)Skogsteknisk FoU. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstatskontoret, , arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmedicinskainstitutet, universitetskanslersämbetet, , ,, skogshögskolan, statens maskinprovningar, statens rådför skogs- och jordbruksforskning, styrelsen för teknisk utveckling (STU),skogspolitiska utredningen. , Institutet förskogsförbättring. Nordiska Skogsarbetsstudiernas Råd, Norrlandsfonden,för fordon-märkforskriing. Samverkande Träfacken,Skogs- och lantbruksakaderhién. Stiftelsen , ,och . Gemensamt yttrande haravgetts av domänverket. Föreningen ,Skogsindustriernas , ochSveriges . har avgettsärskilt yttrande. Vissa remissinstanser har bifogat yttranden från lokalaorgan e. d. Sedanremissbehandlingen avslutats har chefen för den 10december 1971 tillkallat sakkunniga för att för ståtens räkning förhandla och under förbehåll av Kungl. Maj:ts godkännande träffa avtal med företrädare förskogsbruket och andra intressenter om gemensam finansiering av forskning ochutvecklingsverksamhet på det skogstekniska området. De sakkunniga som antagitbenämningen skogstekniska förhandlingsgruppen har överlämnat en promemoria(Ds Jo 1972: 3) om stöd till kollektiv skogsteknisk forskning m. m. Tillpromemorian har som bilagor fogats ett mellan staten och StiftelsenSkogsteknisk FoU under förbehåll av Kungl. Maj:ts och stiftelsens styrelsesgodkännande ingånget avtal om gemensam finansiering av kollektiv forskning pädet skogstekniska området, ett till avtalet fogat ramprogram samt förslag tillstadgar för en särskild nyinrättad nämnd, ,som föreslås få ansvaret för den avtalade verksamhetens genomförande. Tillskogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbete hänförs i detta sammanhangforskningsverksamhet rörande skogsarbetets teknik, planläggning, organisation,samordning, arbetsledning och kontroll, skogsbrukets tekniska hjälpmedel ochanläggningar samt virkets tekniska och kemiska egenskaper och virkessortimenteni den utsträckning arbetsprocesserna påverkas därav. Utöver skogligmekanisering inbegrips således också sådana aktiviteter som är nödvändigaförutsättningar för skoglig mekanisering eller som direkt sammanhänger medmekaniseringens praktiska genomförande. Området kommer därigenom att omfattaarbets- och driftstekniska frågor från beståndsanläggning fram till egentligindustriell förädling. Föratt få en bild av det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetetsomfattning genomförde utredningen en enkätundersökning hos forskningsinstitutionersamt skogsföretag och maskintillverkande företag. Enligt undersökningensatsades är 1969 totalt ca 25 mUj. på skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Därav disponerade särskilda forskningsinstitutioner ca 7milj. kr., skogsföretagen ca 8 milj. kr. och den maskin- och redskapstillverkandeindustrin ca 10 milj. kr. Ungefär två tredjedelar av hela verksamheten låg inomområdet avverkning, terrängtransport och vidaretransport. Stora insatsergjordes också för utveckling av administrativa mtiner och hjälpmedel för skogsdriften. Verksamhetenfinansierades enligt undersökningen till största delen genom direkta insatserav berörda företag. Av den totala satsningen på ', ordförande, bergsingenjören avdelningsdirektören . It 1972.1 saml. 1972: 53 4 beräknades staten svara för ca 4,5 milj. kr., dvs. något mindre än20 "/o- De statliga insatserna inriktades främst på olika forskningsinstitutioner.Staten svarade sålunda för ca 4 milj. kr. av de 7 milj. kr. dessa disponeradeför forskningsverksamhet inom det skogstekniska området. Följandesammanställning visar i mUj. forskningsinsatsernas utveckling åren19641969 enligt undersökningen samt prognoser av deenkätbesvarande institutionerna. Av redovisningen framgår att volymen ökatkraftigt efter att tidigare ha legat pä enrelativt låg nivå. Denna utveckling överensstämmer väl med produktivitets- ochmekaniseringsutvecklingen i det praktiska skogsbruket. 1964 1966 1968 1969 1970 1972 10,8 19,7 22,7 25,1 28,4 29,6 Somframgått av enkätundersökningen utgjorde den skogstekniska forskningsverksamhetsom utfördes av olika skogsföretag, däri inbegripet domänverket, ca 30 "/oav den totala satsningen i . Verksamheten vid företagen avserofta utvecklingsarbete i samband med introduktion och intrimning av nya systemoch komponenter. I en del fall har också enskilda skogsföretag direkt engageratsig i fram-tagning och konstruktion av maskinprototyper. Statligt stöd av någonbetydelse har inte utgått till verksamheten vid de enskilda skogsföretagen. Rationaliseringeninom skogsbruket har inneburit en ökande marknad för den industri somtillverkar redskap och maskiner för skogsbruket. Branschens produktsortimentomfattar ett brett urval frän motorsågar till hela avverknings- ochtransportsystem. De terränggående maskinerna innehåller ofta komponenter frånentreprenadmaskiner och transportfordon. Nya konstruktioner och kombinationerhar emeUertid utvecklats av den skogsmaskintillverkandeindustrin för att de hårda påfrestningama i terrängen skall kunna och skogsbmketskrav i övrigt tiUgodoses. Detta har lett till starkt ökade insatser för utvecklingsarbete.Statens bidrag till utvecklingsarbetet inom skogsmaskinindustrin har hittUls igenomsnitt uppgått till ca 10 "/o av kostnaderna. har ensärskild branschgmpp för skogsma-skintillverkare bildats inom Mekanförbund.Bland uppgiftema för gmppen ingår bl. a. att undersöka förutsättningarna förökad samverkan mellan företagen när det gäller frågor rörande forsknings- ochutvecklingsarbete. Blandde forskningsinstitutioner som bedriver skogsteknisk forskning är skogshögskolanoch skogsbmkets de viktigaste.När det gäller skogshögskolan består enligt vissa beräkningar verksamheten tillca 80 "/o av forskning och till ca Prop.1972: 53 5 200/0 av undervisning. Skogsteknisk forskning i den mening begreppet används härbedrivs vid flera institutioner inom skogshögskolan. Fömtom vid institutionenför skogsteknik förekommer sådan forskning också i betydande utsträckning samt i viss mån vid institutionerna för skogsföryngring,skogsekonomi samt skogsuppskattning och skogsindelning. Utredningen harberäknat skogshögskolans insatser när det gäller skogsteknisk forskning tillstorleksordningen 2,9 milj. kr. för /71. Därav utgjordes 1,5milj. av ordinarie statsanslag tiU högskolan och 1,4 milj. kr. av särskildaanslag från forskningsråd och fonder. ForskningsstiftelsenSkogsarbeten bUdades är 1964 genom sammanslagning av tre tidigare var för sigverkande organisationer som ursprungligen bildats främst för att bedriva arbetsstudiersom underlag för lönesättning av skogsarbete. Stiftelsens huvudmän ärFöreningen , medlemsföretag i föreningen, domänverket . Sedan skogsägareföreningarna iNorrland, och är 1966 ingått som medlemmar i stiftelsen, ärhela skogsägarerörelsen nu direkt eller indirekt ansluten till stiftelsen.Stiftelsens uppgifter är att genom forskning och försök främja skogsbruketsutveckling beträffande redskap, maskiner och arbetsmetoder samt att utföraundersökningar och arbetsstudier, som syftar till att skapa rättvisa grunderför bedömning av arbetssvårigheter hos till skogsbmket hörande arbeten.Huvuddelen av verksamheten finansieras genom bidrag frän skogsbruket. För år1971 beräknades stiftelsens omslutning uppgå till ca 5,5 milj. kr., varav 2,5milj. bidrag frän intressenterna, 1,2 milj. kr. anslag från forskningsrådoch fonder, . inkomster från förmedlingsverksamhet samt 1,1 milj. kr.ersättningar för uppdragsforskning. Det skogstekniskaforskningsområdet är av utpräglat tvärvetenskaplig karaktär. Forskning avbetydelse för skogstekniken förekommer därför förutom vid skogshögskolan ochForskningsstiftelsen vid ett flertal andra forskningsinstitutionert. ex. vid de tekniska högskolorna. Vidare kan nämnas de delstatligabranschforskningsinstituten . SärskUt vid det senare förekommer f. n. verksamhetsom ligger inom det skogstekniska området och som rör bl. a. utformning avfällnings- och kvistningskomponenter. Dessutom berör verksamheten vid bl. a. arbetsmedicinskainstitutet och statens maskinprovningar också det skogstekniska området. Deorgan som behandlats är sådana som själva bedriver skogsteknisktforsknings- eller utvecklingsarbete. Vid sidan härom bör också nämnas de medelsbeviljandeorganen. Statliga bidrag till skogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbeteutgår f. n. från ett flertal organ, varav de viktigaste är Norrlandsfonden ochden av fonden tillskapade 1972: 53 6 StiftelsenSkogsmekanisering samt statens råd för skogs- och jordbruksforskning ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU). Norrlandsfondenhar till uppgift att främja näringslivets utveckling i . Detta sker bl.a. genom stöd till sådant forsknings- och utvecklingsarbete, som syftar tillatt vidareförädla norrländska råvarutillgångar. Fonden medverkar också tillfrämjande av den norrländska företagsamhetens utveckling och differentieringgenom att stimulera utbyggnad av manufaktureringsindustri, grundad pånorrländska råvaror. Stöd kan också lämnas i sådana fall som avser andra ännorrländska råvaror, om det finns gmndad anledning att anta att den understöddaverksamheten kommer att medföra bestående sysselsättning för befolkningen iNorrland. Fondens stöd till forsknings- och utvecklingsarbete ges i allmänhetgenom bidrag tUl målforskningsprojekt, som utförs av forskningsinstitutioner,företag eller enskilda personer. Bidrag lämnas dels till forskningsprojekt,dels till investeringar i byggnader och anläggningar samt utrustning. Fondenhar möjlighet att stödja projekt inom hela den utvecklingskedja som liggerbakom näringslivets gradvisa utveckling. Genom stöd till industrielltutvecklingsarbete har fonden möjlighet att helt eller delvis överta riskerna iett industriellt utvecklingsprojekt. Norrlandsfondenhar i betydande utsträckning lämnat stöd till skogstekniskt forsknings- och utveckhngsarbete.Detta stöd har i huvudsak utgått genom Stiftelsen sombildades genom fondens initiativ. har anvisatssammanlagt 12,5 milj. kr. Stiftelsens uppgift är att eftersträva en samordningav det norrländska skogsbrukets och maskinindustrins resurser, så attförbättrade och nya metoder för utdrivning av virke kan komma fram snabbare ängenom insatser endast från skogsföretagen och de skogsmaskintillverkande industrierna. Statensråd för skogs- och jordbruksforskning består av två sektioner, en för skogligforskning och en för jordbruksforskning. EnUgt sin instruktion skall rådetfrämja sådan forskning som är ägnad att gagna jordbrukets och skogsbruketsutveckling och stärka dessa näringars bärkraft. Sektionen för skoglig forskningerhåller medel dels över riksstaten, dels från Fonden för skoglig forskning.För /72 uppgår dessa medel till sammanlagt 4,7 mUj. STUär central förvaltningsmyndighet för statens stöd till tiUämpad tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. I STU:s uppgifter ingår bl. a.att följa den tekniska utvecklingen samt att initiera samarbete och stödjatillämpad teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. STU lämnarstöd till tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete genom anslag med ellerutan viUkorlig återbetalningsskyldighet, lån eller avtalsbundna flerårigabidrag tUl kollektiva tekniska forskningsprogram. 1 huvudsak tillämpas följandetre former av stöd, nämligen projektbun- 1972: 53 7 detstöd till teknisk forskning, stöd till kollektiv teknisk forskning samt stödtill industrieUt utvecklingsarbete. STU:s insatser har i begränsadutsträckning berört det skogstekniska området. För /72 beräknasca . ha utgått till projekt inom det skogstekniska området. Efterinitiativ i pågår visst nordiskt skogsteknisktforskningssamarbete. Den totala budgeten omfattade ca . under detförsta verksamhetsåret och har därefter ökat med ca . FörSveriges vidkommande anvisas medel för deltagande i detta samarbete genomstatens råd för skogs- och jordbruksforskning. För /72 har fördetta ändamål reserverats . De efter hand ökande medelsramarnaförutsätter att samtliga deltagande länder likformigt ökar sina åtaganden. Somallmän bakgrund tUl sina förslag behandlar utredningen skogsnäringens roll isvensk samhällsekonomi. Därvid pekas på den stora värdeuppbyggnad som skergenom avverkning, transport och industriell förädling av skogsbruketsprodukter. Vidare betonas skogsnäringens betydelse för betalningsbalans,sysselsättning och regionalpolitik. Enligt utredningen är emellertid desamhällsekonomiskt gynnsamma effekterna av skogsbmk och skogsindustri beroendeav att det första ledet virkesproduktionen kan upprätthåUas uthålligt ochlönsamt. Utredningen konstaterar vidare att den svenska skogsnäringen utan riskför avsättningssvårigheter kan öka sin produktion betydligt. En sådanexpansion förutsätter emellertid åtgärder för att förbättra skogsbruketslönsamhet. Därför behövs bl. a. en fortlöpande och genomgripanderationalisering av virkesproduktionen. På det skogstekniska området innebär dettaenligt utredningen att alltmer mekaniserade driftsformer och en därmedsammanhängande anpassning av hela produktionsstrukturen måste komma tillstånd. Frågan om den framtidainriktningen och omfattningen av det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetetbör enligt utredningen sättas i relation till frågan om storleken av denvirkesskörd som kan bedömas önskvärd att uthålligt uppnå vid 1980-taletsbörjan. Utredningen diskuterar därför behovet av forskningsinsatser vid trealternativa produktionsnivåer beträffande uthållig årsavverkning, nämligen 70,90 och 110 milj. msk . Vid olika produktionsnivåer erfordras olika omfattningoch inriktning av det skogstekniska forsknings- och utvecklingsarbetet.Utredningen har bedömt produktionsnivån 90 milj. msk som både praktisktmöjlig och samhällsekonomiskt önskvärd. Detta kräver enligt utredningen bl. a.en total ökning av satsningarna på skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete från ca 25 milj. kr. 1972: 53 8 1969tUl ca 45 milj. kr. För att detta skall vara möjligt behövsen stark ökning också av de statliga insatsema. bör ett ökat statiigt stöd i första hand ske genom att ökaderesurser ställs till förfogande för de anslagsbeviljande organen säväl för stödtill kollektiv forskning och projektbundet forskningsstöd som för stöd tillindustriellt utvecklingsarbete. Därutöver behövs enligt utredningen vissa fastaförstärkningar vid skogshögskolan. Utredningenföreslår att huvuddelen av den skogstekniska forskningsverksamheten samordnasgenom ett avtal mellan staten och berörda branscher om gemensam finansiering avviss kollektiv skogsteknisk forskning. Staten bör därvid enligt utredningenföreträdas av STU. På den enskilda sidan bör enligt utredningen förutomskogsbruket också sågverksindustrin och den berörda verkstadsindustrin vararepresenterade. Avtalet bör avse genomförandet av ett visst forskningsprogram.Det administrativa ansvaret för programmets genomförande bör åvila ett organvars huvudmän är säväl staten som de berörda branscherna. Närdet gäller forskningsprogrammets närmare inriktning som bör bestämmas avavtalsparterna vid förhandlingarna framhåller utredningen vikten av att delångsiktiga biologiska aspekterna på skogsbrukets bedrivande särskilt beaktas.Vidare bör naturvårds- och arbetsmiljösynpunkter tiUgodoses. Förforskningsprogrammets utförande bör enligt utredningen i första hand deresurser som finns tUlgängliga vid . Också befintliga resurser på annat häll främst utnyttjas. Vidsidan om stödet till den avtalsbundna kollektiva forskningen behövs enligtutredningen också projektbundet stöd till skogsteknisk forskning. Detta stödbör i ökad utsträckning utgå genom STU. Vidare bör sådant stöd liksom hittillsutgå genom statens råd för skogs- och jordbruksforskning och genomNorrlandsfonden. Medhänsyn till att STU föresläs få huvudansvaret för det statiiga stödet tiU skogsteknisktforsknings- och utvecklingsarbete bör enligt utredningen en särskild nämndeller motsvarande sakkunnigorgan för skogsteknik inrättas vid STU. STUförutsätts också komma att fungera som samordnande organ för hela stödet inomdet skogstekniska området. Ocksånär det gäller det statiiga stödet till industriellt utveckhngsarbete inom detskogstekniska området föreslår utredningen att STU får huvudansvaret. Förslagetinnebär att Stiftelsen som hittUls svarat för huvuddelen avdetta stöd och vars verksamhet finansierats av Norrlandsfonden upphör. Fortsattstöd till skogstekniskt industriellt utvecklingsarbete bör emellertid enligtutredningen förutom från STU också utgå från Norrlandsfonden. Med hänsyn bl. a.tUl skogsnäringens ekonomiska betydelse för det norrländska näringslivet börfondens stöd enligt utredningen vara av samma omfattning som tidigare ocksåefter en avveckling av Stiftelsen . 1972: 53 9 Omett avtal om stöd till kollektiv skogsteknisk forskning kommer till stånd,förutsätts att åtskilliga projekt inom ramen för den avtaladeforskningsverksamheten kan förläggas till skogshögskolan. Med hänsyn tillbehovet av ökad grundforskning och till kravet på förstärkning avforskarutbildningen bör emellertid enligt utredningen också vissa fasta förstärkningartillföras skogshögskolan. Utredningen föreslår därför att högskolan under de närmasteåren bl. a. får fem nya tjänster som biträdande professor inom detskogstekniska området. Detnordiska skogstekniska forskningssamarbete som på Nordiska rådetsrekommendation påbörjades föreslås tills vidare fortsätta i nuvarandeformer. Detta innebär för del att anslag anvisas genom statens råd förskogs- och jordbruksforskning. bör enligt utredningen övervägas, om densvenska delen av detta samarbete lämpligen kan inordnas i den avtalsbundnakollektiva forskningen. Utredningensförslag förutsätts träda i kraft vid ingången av /73. Förslagetför detta budgetår innebär bl. a. att STU, utöver tidigare resurser, tillförssammanlagt 6 milj. kr. för stöd till skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete, varav huvuddelen beräknas för stöd till avtalsbundenkollektiv forskning. beräknas det anslag som anvisas statens råd förskogs- och jordbruksforskning för stöd till skoglig forskning kunna minska med600 . jämfört med vad som eljest skulle ha anvisats. Vidare föreslås attskogshögskolan, utöver tidigare resurser, tillförs ca . Utredningen föreslår också att Nortlandsfondens engagemang genomStiftelsen upphör, men att fonden även fortsättningsvisstöder i första hand skogstekniskt industriellt utvecklingsarbete genom ettstöd av storleksordningen 2 milj. kr. Totalt innebär förslagen för budgetåret1972/73 att de statliga anslagen till skogstekniskt forsknings-ochutvecklingsarbete ökas med 5,7 milj. kr. till ca 12 milj. kr. Utredningensallmänna bedömningar rörande skogsnäringens betydelse för den svenskasamhällsekonomin och forsknings- och utvecklingsarbetets betydelse förnäringens utveckling godtas i allmänhet av remissinstanserna. Skogsstyrelsenförklarar att en fortlöpande och genomgripande rationalisering avvirkesproduktionen måste ske, om skogsnäringen med bibehållenbetalningsförmåga i förhållande tiU andra näringsgrenar skall kunna hävda sigpå världsmarknaden också i fortsättningen. Rationaliseringsarbetet måstegrundas på resultat från forskning och utvecklingsarbete. Också i detgemensamma yttrandet från domänverket m. fl. understryks starkt nödvändighetenav ökad satsning på skogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Den av utredningen valda utgångspunkten för beräkning av de 1972: 53 10 framtidaforskningsinsatsernas inriktning och omfattning, nämligen att sätta dessa irelation till virkesskördens önskvärda storlek, berörs i flera yttranden.Samverkande Träfacken, som godtar resonemanget om ett samband meUanforskningsinsatsernas storlek och skogspolitiska målsättningar, framhåller attresultatet av skogspolitiska utredningens arbete bör avvaktas. , som också delar uppfattningen att awerkningsintensiteten kantjäna som underlag för bedömning av forskningsverksamhetens volym, tillstyrkerförslaget om ökad satsning på skogstekniskt forsknings- och utvecklingsarbete.Forskningsstiftelsen förklarar att det är förenat med stora svårigheteratt kvantifiera det framtida behovet av skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete och att utredningens tillvägagångssätt att sätta detta behovi relation till den från samhällets synpunkt önskvärda ökningen av awerkningsvolymendärför kan diskuteras. Enligt stiftelsen finns emellertid inte någonalternativ metod som ger säkrare resultat. Utredningensbedömning av det framtida resursbehovet för skogstekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete tillstyrks i allmänhet eller lämnas utan erinran.Statskontoret ifrågasätter dock om inte underlaget för bedömningen bör utökast. ex. genom en enkät bland skogsindustrins och skogsforskningensintressenter. Statskontoret ifrågasätter vidare, liksom Samverkande Träfacken,om tUlräcklig forskningskapacitet finns tillgänglig för att helt kunnautnyttja de föreslagna ökade anslagen. förklarar att medelsbehovetför detta ändamål bör vägas mot kraven på medel för andra forskningsområden. Fråganom den skogstekniska forskningsverksamhetens inriktning berörs i flerayttranden. förklarar att betydande forskningsresurserbör avdelas också för det biologiska området vid en sådan avverkningsaktivitetsom utredningen förutsätter. Vikten av att de långsiktiga biologiska aspekternabeaktas framhålls också i andra yttranden. Betydelsen av attarbetarskyddsfrågorna tillgodoses betonas av bl. a. arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmedicinskainstitutet och Samverkande Träfacken. Förslagetatt huvuddelen av den skogstekniska forskningen skall samordnas genom avtalmellan staten och berörda branscher om gemensam finansiering av kollektivskogsteknisk forskning biträds genomgående av remissinstanserna.