prop · FV0378 · 1972-12-31 00:00:00 — Majits proposition nr 1972 Prop. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar,given . Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt, I propositionen föreslås ändring i sekretesslagen i syfteatt skydda sådana uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållandensom framgår av handlingar i ärenden angående omplacering av anställda vid omlokaliseringav statlig verksamhet. Vidare föreslås en mindre ändring i sekretesslagen somsammanhänger med den genomförda omorganisationen av . Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att Härigenom förordnas i fråga om lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar', dels att 5 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas en ny paragraf, 25 a §, av nedan angivna lydelse. förd på fartyg som äges eller nyttjas av staten eller av kommun får, såvitt angår sammanstötning med annat fartyg, till vars dagbok motsvarande tillgång icke finnes, ej utan tillstånd av myndighet under vars förvaltning fartyget hör utlämnas förrän sjöförklaring eller undersökning enligt 314 § sjölagen hålles offentligt eller talan väckts på grund av sammanstötningen, eller förflutit från det sammanstötningen ägde mm. Detsamma gäller på fartyget upprättad handling, som enligt sjölagen jämställes med dagbok i fråga om rätten att taga del därav. Handlingar i ärende angående Handlingar i ärende angående sjöförklaring med anledning av sjöförklaring med anledning av Bestämmelserna i andra stycket äga motsvarande tillämpning när utredning verkställes av särskild enligt 314 § sjölagen eller, beträffande fartyg som äges eller nyttjas av staten, av myndighet under vars förvaltning fartyget hör. fartygssammanstötning med annat fartyg fä, om sjöförklaringen icke hålles offentligt,ej utan redarens samtycke utlämnas förrän motsvarande utredning beträffandedet andra fartyget blivit tillgänglig för den som vill taga del därav förflutit från det sammanstötningen ägde rum. Detsamma gäller i fråga omhand-Ungar, som med anledning av fartygs sammanstötning med annat fartyginkommit till eller upprättats där. fartygssammanstötning med annat fartyg fä, om sjöförklaringen icke hålles offentligt,ej utan redarens samtycke utlämnas förrän motsvarande utredning beträffandedet andra fartyget blivit tillgänglig för den som vill taga del därav förflutit från det sammanstötningen ägde rum. Detsamma gäller i fråga omhandlingar, som med anledning av fartygs sammanstötning med annat fartyginkommit till eller upprättats där. 'Lagen omtryckt 1971:203, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Handlingar i ärenden angående omplacering i samband med omlokaliseringav statlig verksamhet, som inkommU tiU eller upprättats hos statenspersonalnämnd eller omplaceringsfrågor, må, i vad de angåenskilds ekonomiska eller personliga förhållanden, icke utan hans samtyckeutlämnas till annan tidigare än från handlingens datum. Även utansådant samtycke skall dock handling som sagts utlämnas, om, med hänsyn tilldet ändamål för vilket utlämnandet begäres och omständigheterna i övrigt,trygghet kan anses vara för handen, att det ej kommer att missbrukas till skadaeller förklenande för den vilkens förhållande avses i handlingen eller förhans nära anhöriga. Vid utlämnande böra erforderliga förbehåll göras. Första stycket gäller ej nämnds beslut. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Utdrag av protokollet över justitieärenden, håUet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, , Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omsekretessskydd för handlingar i ärenden angående omplacering av personal vid omlokalisering,m. m. och anför, () och nämnden förvissaomplaceringsfrågor (NOM) handlägger frågor rörande omplacering av personal vidmyndigheter och institutioner som berörs av omlokaliseringsbeslut. 1 gemensamskrivelse har SPN och NOM hemställt om ändring i gällandesekretessregler så att sekretesskydd kan åstadkommas för uppgifter angåendeenskilds personliga och ekonomiska förhållanden som lämnas i handlingar iärenden angående omplacering. Över SPN:s och NOM:s framställning har efter remissyttranden avgetts av offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén (),, (), - statstjänstemannasektionen (TCO-S) och Sverigesakademikers centralorganisation (), I skrivelse har underåberopande av den omorganisation av verket som skedde 1969 hemställt att 5 §andra stycket sekretesslagen ändras på så sätt att ordet bytsut mot . Vidare har hemställts om sådan ändring av 19 §sekretesslagen att denna också kommer att omfatta handlingar i ärenden som rörsäkerheten på fartyg. Över framställning har efter remissyttranden avgetts av , arbetarskyddsstyrelsen, sjösäkerhetsrådet, , och , 2 Sekretess i ärenden angående omplacering av personal vid omlokalisering 2.1 Omplacering vid omlokalisering Statsmakterna beslöt föregående år (prop. 1971:29, InU1971:15, rskr 1971:196) att omlokalisera viss statlig verksamhet. vissa myndigheter och institutioner eller delar avmyndigheter och institutioner skall flyttas från tillandra orter. Vidbeslutet om omlokalisering fömtsättes att vissa anställda vid myndighet ellerinstitution, som berörs av omlokalisering, inte kommer att vilja tjänstgöra påden nya stationeringsorten. Olika åtgärder avses skola sättas in till stöd försådana anställda (jfr prop, 1971:29 s, 139), Anför den anställde skäl motflyttning till ny stationeringsort och är skälen tillräckligt vägande skall hankunna garanteras fortsatt anställning inom . SPN svarar centralt för rekryterings- ochomplaceringsfrågor i samband med omlokalisering. 1 enlighet med vad somförutsattes i prop. 1971:29 har en särskUd nämnd, NOM, inrättats som har attefter kontakt med anställds organisation ta ställning till om åberopade skälmot flyttning är att anse som tillräckligt vägande för att den anställde skallgaranteras anställning inom . Anställdvid utflyttande myndighet eller institution som inte vill tjänstgöra på den nyaorten kommer att beredas tillfälle att ansöka om omplacering till annanmyndighet, Sädan ansökan skall göras hos SPN, Vill den anställde ha prövathuruvida särskilda skäl mot flyttning föreligger, skall ansökan om detta görashos NOM, Om ansökan avser såväl omplacering till annan anställning som prövningav särskilda skäl mot flyttning, kan ansökan ges in till SPN somvidarebefordrar denna till NOM för prövning. För ansökan till SPN eller NOM förutsätts ett av nämndernagemensamt, för ändamålet utarbetat ansökningsformulär komma tUl användning.Formuläret är uppdelat i en huvuddel och en bilaga. I huvuddelen skall densökande, vare sig ansökan riktar sig till SPN eller NOM, lämna ett antalallmänna uppgifter, såsom personuppgifter samt uppgifter angående utbildningoch tidigare anställning. Bilagan skall huvudsakligen innehålla de särskildaskäl mot flyttning som den anställde vill åberopa. 1 bilagan förutsätts såledeskomma att tas in uppgifter om bl, a, den anställdes eller anhörigshälsotillstånd, makes anställning eller företagsverksamhet, vård av anhörig ochbostadsförhållanden, Läkamtlä-tande förutsätts i förekommande fall komma attbifogas ansökningen, 2.2 Nuvarande regler om sekretess i personalärenden Lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar, den s, k, sekretesslagen, innehåller inte någon allmänregel rörande skydd för handlingar i personalärenden, I 14 § infördes emellertid1968 skydd för vissa uppgifter i sådana ärenden. Enligt denna paragraf kanhandlingar vilka upprättats vid psykologisk undersökning som utförts i ärendeom anställning eller upphörande av anställning hos myndighet eller i ärende omuttagning av anställd hos myndighet till viss utbildning eller tjänstgöringhållas hemliga. Detsamma gäller läkarutlåtanden i ärenden om statligpersonalpensionering. Med nuvarande regler är sålunda allmänna handlingar iomplacerings- ärenden hos SPN och NOM offentliga och som sådanatillgängliga för envar. Tjänsteman vid SPN eller NOM får däremot på grund avhonom åvilande tystnadsplikt inte för obehörig tala om vad han i tjänstenerfarit rörande enskilds förhållanden. 2.3 SPN:s och NOM:s framställning Under hänvisning till det otillfredsställande i attgällande bestämmelser inte medger något skydd för de uppgifter nämndernainhämtar om den enskilde och dennes förhållanden i den mån dessa influtit iallmän handling hemställer nämnderna om sådan ändring i sekretessbestämmelsernaatt uppgifter rörande enskilds personliga och ekonomiska förhållanden iomplaceringsärenden kan hållas hemliga. SPN och NOM framhåller därvid att isynnerhet uppgifter om förhållanden, som åberopas som särskUda skäl motflyttning, angår den anställdes eller närståendes personliga och ekonomiskaförhållanden. Nämnderna understryker vidare att det från deras synpunkt ärönskvärt att de anställda som önskar omplacering eller anför särskilda skäl motflyttning positivt bidrar tUl utredningen. En sådan positiv medverkan kan antasi väsentlig grad bli beroende av att garantier kan ges för att uppgifter ompersonliga och ekonomiska förhållanden vars utlämnande kan lända den enskildetill men, inte utan dennes samtycke kommer tUl utomståendes kännedom. 1 fråga om utformningen av en eventuellsekretessbestämmelse påpekar nämnderna det angelägna i att bestämmelsen gessådant innehåll att inte personalorganisation som biträder den anställde kanvägras tUlgång tUl handlingarna i ärendet. SPN:s och NOM.S framställning tillstyrks i samtiigaremissyttranden. 05* framhåller att nämndernas framställning avseruppgifter om i inånga fall mycket ömtåliga personliga förhållanden beträffandede anställda i utflyttande verk och deras nära anhöriga samt att hemställan omsekretesskydd därför i och för sig får anses välmotiverad. Även intresset avinsyn i omplaceringsärendena är emellertid viktig. Kommittén understrykersärskilt att varje anställds omplaceringsfråga torde vara att betrakta som ettsärskilt ärende, varför regeln om partsinsyn i 39 § sekretesslagen sällan tordebli tillämplig. En sekretessregel leder därför till att den som fått avslag påen begäran att undantas från utlokaliseringen kan berövas möjligheterna attkontrollera på vilket sätt sökande, som fått en motsvarande begäran bifallen,haft starkare skäl för sin framställning. Intresset av insyn gäller i förstahand de anförda skälen och just dessa är tUl väsentiig del att finna i denbilaga till ansökningsformuläret som det föreslagna sekretesskyddet avser.Kommittén uttalar vidare att frågan om sekretess i personalärenden och dendärmed sammanhängande avvägningen mellan ett i och för sig angelägetsekretessintresse och ett krav på offentlighet i avgöranden, som rör bådevitala enskilda intressen och det allmänna intresset av en effektiv administration, ingår ikommitténs ännu inte skitförda uppdrag. Den förestående omlokaliseringen äremellertid ur de berörda tjänstemännens synpunkt en så säregen företeelse attspeciella regler kan anses påkallade. För ett sekretesskydd talar också att deberörda inte har möjlighet att undgå allmän insyn genom att avstå från ansökan,vilket stundom har åberopats i tillsättningsärenden. Vad SPN och NOM anfört omvikten av att de anställda som önskar omplacering eller anför särskilda skälmot flyttning positivt bidrar till utredningen är enligt kommitténs mening beaktansvärt.Kommittén utgår från att de anställdas organisationer på olika vägar får insyni verksamheten. Vad angårskyddets omfattning och den närmare utformningen av en sekretessregel uttalarsig för att skyddet inskränkes till vad som måste anses oundgängligennödvändigt för det angivna syftet, dvs, till mera utpräglat ömtåliga uppgifter,1 fall där missbruk ej kan befaras bör utlämnande ske. Sekretessen bör omfattaendast sådana handlingar i ärenden angående omplacering, som i samband med omlokaliseringav statliga myndigheter eller företag kommit in till eller upprättats hos SPNeller NOM och som innehåller upplysning om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, vars offentliggörande kan missbrukas till hans skada eller kränkahans rätt till fredat privatliv. Utlämnande bör dock ske om den som berörssamtycker till ett tidigare utlämnande eller fara för missbruk kan ansesutesluten. Vid utlämnande bör nödiga förbehåU göras. Den anställdesorganisation bör kunna beredas tillfälle att ta del av hans handlingar, om hansamtycker därtill. 3 framstäUning om ändringar i 5 och 19 §§sekretesslagen Enligt 5 § andra stycket sekretesslagen får handlingar iärende angående sjöförklaring med anledning av fartygs sammanstötning med annatfartyg, om sjöförklaringen inte hålls offentligt, inte utlämnas utan redarenssamtycke förrän motsvarande utredning beträffande det andra fartyget har blivittillgänglig för den som vill ta del därav eller förflutit från detsammanstötningen ägde rum. Detsamma gäller i fråga om handlingar som medanledning av fartygs sammanstötning med annat fartyg har kommit in tillsjöfartsstyrelsen eller upprättats där. Enligt 19 § andra stycket sekretesslagen åtnjuterhandlingar i ärenden angående arbetarskydd eller arbetstidens reglering ellerangående arbetstillstånd för utlänning sekretesskydd i den mån de rörarbetsgivares yrkeshemlighet eller innehåller upplysningar om driftanordningeller affärsförhållande, vilkas offentliggörande kan lända arbetsgivare tillskada. Sådana handlingar får inte utan arbetsgivarens samtycke utlämnas från handlingens datum förflutit. 1 sin inledningsvis nämnda skrivelse framhållersjöfartsverket att bestämmelserna i 5 § andra stycket sekretesslagen tillkomunder före gällande organisation. innebar enligt instmktionen (1965.689) att bestodav dels , dels lots- och fyrstaten och statensfartygsinspektion. Styrelsen var chefsmyndighet för lots- och fyrstaten ochfartygsinspektionen. Vid omorganisation av 1969 försvannbegreppet i samband med att en lekmanna-styrelse försjöfartsverket inrättades. De tidigare underordnademyndigheterna uppgick i , hos vilket enligt instruktionen(1969:320) finns fem avdelningar. uppgick således iavdelningen sjöfartsinspektionen, inom vilken en särskild säkerhetssektionfinns. Den nu nämnda omorganisationen utgör enligt sjöfartsverketanledning att i 5 § andra stycket sekretesslagen byta ut ordetsjöfartsstyrelsen mot . Verket framhåller därvid att en sådanändring inte bara innebär en redaktionell ändring. Det förhållandet attbestämmelsen avser uteslöt, med tidigare organisation avverket, frän sekretesskyddet sådana handlingar som upprättades inom dåvarandestatens fartygsinspektion. Det torde enligt verket dock knappast ha varitavsikten att sådan handling skulle vara undantagen sekretesskydd, om den hadetillkommit för att begagnas vid utredning om ensammanstötning, 1 den nya verksorganisationen sker utredningar av sjöolyckor påsådant sätt att verkets distriktsorganisation används, när det är lämpligt, förinsamling av uppgifter till den centralt placerade säkerhetssektionen. Sådanrapportering kan avse uppgifter om skrovskadors omfattning och placering samtandra uppgifter om inträffad sammanstötning. Det bör enligt verket uttryckligenframgå av lagtexten att sådant material omfattas av lagens bestämmelser, vilketkan åstadkommas genom att ordet utbytes mot . framhåller vidare att verket enligt lagen (1965:719)om säkerheten på fartyg utövar tUlsyn som omfattar fartygs konstruktion,byggnad och utrustning, maskineri m, m, (sjövärdighet), ombordanställ-das skyddmot ohälsa och olycksfall, fartygs lastning och lastmärke samt olikaförhållanden beträffande passagerarfartyg och bemanning. 1 denna verksamhetförekommer skriftliga handlingar som medger inblick i yrkeshemligheter,driftanordningar och affärsförhållanden hos varv, redare och tillverkare avfartygstillbehör, vilkas offentliggörande skulle kunna lända dessa till skada.Enligt verket kan sådana handlingar redan nu i viss utsträckning anses falla inunder bestämmelserna i 19 § andra stycket sekretesslagen. Det förefaller emellertidverket lämpligt att lagrummet ändras så, att det kommer att omfatta handlingari ärenden rörande säkerheten på fartyg, varigenom sekretesskydd skapas ocksäför handling rörande andra sjösäkerhetsfrågor än arbetarskyddsfrägor. Prop, 1972:78 9 Enligt beslut av Kungl, Maj:t bedriver verket sedan mittenav ocksä frivillig typprovning av fritidsbåtar genom granskningav ritningar, prov av färdiga båtar och genom besök i tillverkarens lokaler förundersökning av pågående produktion. Handlingar som ges in till verket ellerupprättas i typprovningsärende kommer att kunna innehålla uppgifter omyrkeshemligheter och affärsförhållanden, vilkas offentliggörande .skulle kunnalända tillverkare, försäljare m. fl, till skada. Typprovningsverksamheten börenligt verkets mening kunna inordnas under begreppet säkerheten på fartyg ochdärmed falla inom 19 § andra stycket sekretesslagen om den förordade ändringenav detta genomförs, Remissinstanserna har tillstyrkt sjöfartsverketsframställning om ändring i 5 § andra stycket sekretesslagen eller lämnat dennautan erinran. framställning att handlingar som har samband med tillsyn översjösäkerheten och typprovningar skall omfattas av sekretesskydd har tillstyrktseller lämnats utan erinran, finner de av anförda skälen försekretesskydd bärande. Den lagtekniska lösning som verket förordar äremellertid enligt kommitténs mening mindre lämplig, 19 § andra stycketsekretesslagen avser arbetstids- och arbetarskyddsfrägor, medan de i verketsframställning avsedda ärendena gäller en mera allmän säkerhetskontroll. Medhänsyn till att det är fräga om statlig kontroll med avseende på näringslivetoch sekretess enligt verkets framställning inte synes behövlig annat änbeträffande handlingar som innefattar sådana upplysningar om enskilda företagsoch sammanslutningars affärs- eller driftsförhållanden m, m,, vilkasoffentliggörande kan lända vederbörande person, företag eller sammanslutningtill men, förefaller i stället 21 § sekretesslagen ge en tillräcklig ram fördet ifrågasatta skyddet. Önskat resultat kan då nås utan ändring avsekretesslagen genom tillägg av en ny punkt i 2 § civilförvaltningenssekretesskungörelse (1939:7), Denna metod är enligt kommittén inte baralämpligare ur dispositionssynpunkl utan ger också en klarare avgränsning avsekretessen, eftersom ordet arbetsgivare i 19 § skulle kunna vara vilseledande. Frågan om en genomgripande reform av lagstiftningen omoffentlighet och sekretess utreds f, n. av offentlighets- och sekretesslagstiftnings-kommittén(), OSK:s arbete är f. n, i första hand inriktat pä frågorna om offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-lagrat informationsmaterial. Förslag från kommittén i dennadel kan väntas , Man får räkna med att en mer genomgripandereform på sekretesslagstiftningens område är en fräga på relativt lång sikt,bl, a, med hänsyn till att en sädan reform sannolikt kräver grundlagsändring.Som jag framhållit i annat sammanhang (prop. 1971:89 s, 21)får i avbidan på denna reform nytillkomna behov av sekretesskydd t, v,tillgodoses genom partiella reformer inom sekretesslagstiftningens ram. Som framgår av den föregående redogörelsen har ettnytillkommet sekretessbehov aktualiserats av statens personalnämnd (SPN) ochden särskilt inrättade omplaceringsfrågor (NOM), Dessanämnder har att pröva önskemål från anställdas sida om undantag från flyttningoch om omplacering som framställs i samband med omlokalisering av statligverksamhet. Nämnderna har framhållit att avgörandena i sådana ärenden krävertillgång till uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden,som bör vara sekretesskyddade, och har hemställt att bestämmelser om detta numeddelas. Nämndernas framställning har tillstyrkts av depersonalorganisationer, som fått tillfälle att yttra sig över denna och varsmedlemmar kan beröras av sådana ärenden. Allmänt har framhållits det angelägnai att uppgifter av det nämnda slaget kan hållas undan offentlighet, harockså funnit framställningen välmotiverad. Trots att den väckta frågan har ettnära samband med kommitténs ännu inte slutförda arbete, särskUt i vad dettaavser den mer allmänna frågan om sekretess i personalärenden, har kommitténinte velat motsätta sig att speciella regler nu förs in i de avseenden framställningenavser. Ocksåenligt min mening finns det starka skäl som talar för att sekretesskydd av detslag nämndernas framställning avser nu införs. Den föregående redogörelsenvisar att omplacering av anställda vid omlokalisering av statlig verksamhet förutsätteren prövning från fall till fall som fordrar tillgång till ingående uppgifter omden anställdes - och i vissa fall honom närståendes ~ ekonomiska och personligaförhållanden. Sådana uppgifter, som avses lämnas i särskilda, av nämndernautarbetade formulär, kommer oftast att vara av mycket ömtålig karaktär försåväl den enskilde anställde som hans anhöriga. Detta talar för att man börlåta intresset av att skydda den enskildes integritet väga över intresset avinsyn i omplaceringsärenden. Det kan i sammanhanget framhållas att denenskilde, som har påpekat i sitt remissyttrande, inte har samma möjlighetsom i ett vanligt tillsättningsärende att undgå insyn genom att avstå frånansökan. Den enskilde kan naturiigtvis underiåta att lämna sådana uppgifter somhan inte vill låta komma till allmän kännedom. Ett sådant förfarande lederemellertid till att utredningen inte blir så fullständig som är önskvärt. Somnämnderna har påpekat är det viktigt att de berörda positivt medverkar till enså långt det är möjligt fullständig utredning. Det sagda ger vid handen att jag, liksomremissinstanserna, anser att det bör skapas möjlighet att i här aktuellaärenden kunna hemlighålla uppgifter angående den enskilde och dennesförhållanden genom att bestämmelser som tar sikte på sådana uppgifter nu försin i sekretesslagen. När det gäller de tilltänkta bestämmelsernas omfattning ochnärmare utformning kan jag i allt väsentligt instämma i de synpunkter som har anlagt i sitt remissyttrande. Sekretessen bör såledesomfatta endast sådana handlingar i ärenden angående omplacering, som har kommitin till eller upprättats hos SPN eller NOM, Vidare bör sekretessen begränsastill uppgifter i handlingar som rör enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden. Utlämnande bör emellertid kunna ske dels när den enskildesamtycker till det, dels om det med hänsyn till ändamålet med utlämnandet ochövriga omständigheter kan bedömas att detta inte kommer att missbrukas tillnackdel för den enskilde. Sker utlämnande, bör förbehåll kunna göras sommotverkar missbruk av uppgifterna eller spridning av dem. Genom attbestämmelserna ges en utformning enligt dessa riktlinjer kommer de att näraöverensstämma med bestämmelser som redan nu finns i sekretesslagen och somreglerar sekretessen beträffande handlingar som innehåller jämförbara uppgifter(jfr t. ex. 14 § första stycket). Tiden varunder sekretessen skall gälla bör,liksom i hkartade fall som redan omfattas av lagen, bestämmas till sjuttio årfrån handlingens datum. 1 ett avseende anser jag att en regel av det innehåll jagnu har angett kommer att föra för långt. Enligt min mening finns det intetillräckliga skäl att låta också beslut, som fattas av SPN eller NOM i nuavsedda ärenden, omfattas av sekretessregeln. Kravet på offentlighet i fråga omavgöranden måste i möjligaste mån respekteras. Att beslut i ettomplaceringsärende alltid skall kunna lämnas ut till utomstående -däriblandsökanden i andra omplaceringsärenden - behöver emellertid inte föra med sig attömtåliga uppgifter om den enskilde därmed röjes.