prop · FV03116 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Mai:ts proposition nr 116 är 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag tiU lag om styrelserepresentation för de anstäUdai aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m.; given den 20oktober 1972. Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden, föreslå riksdagenatt bifalla de förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. EnligtVårt nådiga beslut: Genom propositionen läggs fram förslag som syfiartill att förbättra informationen och samarbetet mellan samhället och företagen.Vidare föreslås alt de anställda får rätt till representation i vissa företagsstyrelser. Enligt förslaget är näringsidkare efter anmaningskyldig att till översiktligt redovisa hur den ekonomiskautvecklingen av verksamheten väntas bli och vilka förändringar av bl. a.sysselsättningen som planeras eller väntas. Länsstyrelse och kommunstyrelseskall kuima kalla näringsidkare till överläggningar i frågor angående företagetsom är av väsenilig betydelse för länet eUer kommunen. Länsstyrelse och kommunföreslås få viss skyldighet att informera näringsidkare om statiig och kommunalplanering. I propositionen föreslås vidare att Kungl. Maj:tfår möjlighet att tillsätta offentiiga styrelseledamöter dels i förvaltningsbolag,dels i allmännyttiga stiftelser som har tillgångar över fem milj. kr. Sådanaförord nanden föreslås få gälla sammanlagt högst 30 aktiebolag och stiftelser. I fråga om de anställdas styrelserepresentationföreslås att de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100arbetstagare får utse två ledamöter i företagets styrelse. Ledamöterna utses avde fackliga organisationerna. I vissa fall skall företag kunna undantas fråntill- 1 1972.1 saml. I så fall måsle emellertid företaget på annat sätt tillgodosede anställdas intresse av insyn och inflytande i fråga om företagelsverksamhet. Dispensfrågor skall prövas av en särskild nämnd. Verksamhetenföreslås i samtiiga fall bli av försökskaraktär. Den lagstiftning som föranleds av förslagenföreslås träda i kraft och gälla till utgången av . Lagom uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor Härigenomförordnas som följer. 1 §Näringsidkare är efter anmodan av myndighet som Konungen be stämmer skyldig att i fråga om arbetsställe inom länet skriftiigen till översiktligt redovisa 1. den väntade ekonomiskautvecklingen av verksamheten, 2. planerade eller väntadeutvidgningar eller inskränkningar i produktionen, sysselsättningen ellerdriften. Uppgiftsskyldighet enligt första stycket fåråläggas två gånger och avse förhållande under de fem närmast följandeåren. 2 §Uppgift enligt 1 § får överlämnas till och kommunstyrelsen i den kommun där arbetsstället finns. Till annan stat lig eller myndighet får uppgiften överlämnas endast om den är av väsentiig betydelse för myndighetens verksamhet. Vid tillämpniigen av första stycket skall beaktas åena sidan behovet av tillgång till uppgiften, å andra sidan näringsidkarensintresse av att uppgift som rör hans affärs- eller driftförhållanden ejutiämnas till en vidare krets än som oundgängligen behövs. 3 §Länsstyrelsen skall minst en gång till näringsidkare som är skyldig att lämna uppgift enligt 1 § eller som vid arbetsställe inom länet sysselsätter fler än 50 arbetstagare lämna översiktlig redogörelse för sådan statlig verksamhet och planering inom länet som kan antagas vara av betydelse för sådan näringsidkare. Första stycket äger motsvarande tillämpning påkommun i fråga om verksamhet och planering. 4 § Fullgör näringsidkare ejuppgiftsskyldighet enligt 1 §, får vid vite kalla honom tillöverläggning. 5 § får vid vitekalla närmgsidkare till överläggning i fråga som är av väsentlig betydelse förlänet och som rör arbetsställe inom länet för vilket näringsidkaren äruppgifisskyldig enligt 1 §. Första stycket äger motsvarande tiUämpning i frågaom kommunstyrelse beträffande arbetsställe inom kommunen. Om icke särskilda skäl föranleder annat, skallföreträdare för de anställda beredas tillfälle att närvara vid överläggningenligt första eller andra stycket. 6 § Vite enligt denna lag får bestämmas tillhögst . Mot beslut om föreläggande av vite får talan icke föras. 7 §Vid tillämpningen av denna lag skall iakttagas att den som är uppgiftsskyldig ej betungas onödigt. 8§ Vad någon på grund av denna lag fått vela om näringsidkares affärs- ellerdriftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelse högst ettår. Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal elleråtal är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft ochgäller till utgången av . Lagom offentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser Härigenomförordnas som följer. 1 §Konungen får förordna en ledamot (offentiig styrelseledamot) och en suppleant för denne i styrelsen för aktiebolag, vars verksamhet huvudsakligen är inriktad på att äga eller förvalta fast eller lös egendom, eller sådan allmärmyttig stiftelse som har tillgångar överstigande . Förordnanden enligt första stycket får samtidigtgälla högst trettio aktiebolag och stiftelser. 2 § Offentlig styrelseledamotskall särskilt verka för att samhällets intressen beaktas i bolagets ellerstiftelsens verksamhet. 3 § Uppkommer fråga om utseendeav offentiig styrelseledamot i stiftelse, är stiftelsen efter anmodan skyldigatt till Konungen överlämna avskrift av stiftelseurkund, stadgar och andrahandlingar som bestämmer stiftelsens verksamhet eller visar dess tillgångar. Anmodan enligt första stycket får förenas med vite,högst . 4 § Offentlig styrelseledamotutses för tid som Konungen bestämmer. 5 § Om ej annat följer av dennalag, äger vad som är föreskrivet om styrelseledamot och styrelsesuppleant ilagen (1944: 705) om aktiebolag motsvarande tillämpning på offentiigstyrelseledamot i aktiebolag och suppleant för sådan ledamot. Bestämmelserna i8 § första stycket 6 nämnda lag gäller dock ej. 6 §Det åligger aktiebolag och stiftelse att till offentlig styrelseledamot ochsuppleant för sådan ledamot utge ersättning med belopp som Konungen bestämmer. Denna lag träder i kraft ochgäller till utgången av . Lagom styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar Härigenomförordnas som följer. 1 §I aktiebolag och ekonomisk förening som under det senast för flutna räkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnitt minst 100 ar betstagare har de anställda enligt deima lag rätt att utse två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter) och en suppleant för varje sådan le damot. Har arbetstagarledamot utsetts, består rätten tillstyrelserepresentation för de anställda, även om antalet sysselsatta därefterunderskrider det antal som anges i första stycket. 2 § Denna lag gäller icke 1. bank- ellerförsäkringsaktiebolag, 2. ekonomisk förening som avses i118 § första stycket lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar eller 3 § lagen(1951: 309) angående införande av nya lagen om ekonomiska föreningar, 3. ekonomisk förening som ingår ijordbrukskasserörelsen, 4. förening enligt lagen (1948:218) om sambruksföreningar. 3 § avses i denna lagaktiebolag och ekonomisk förening, vara lagen är tillämplig. 4 § Bolagsstämma ellerföreningsstämma kan utan ändring av bolagsordningen eller föreningens stadgarbesluta att denna lag skall äga tilllämpning på företaget även om detta ej ärsådant som avses i 1 § första stycket eller att företagets anställda skall ha rättatt enligt denna lag utse flera än två arbetstagarledamöter och suppleanter fördem. 5 § Om ej annat följer av dennalag, äger vad som är föreskrivet om styrelseledamot och styrelsesuppleant ilagen (1944: 705) om aktiebolag eller lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar motsvarande tillämpning på arbetstagarledamot och suppleant försådan ledamot. 6 § Bestänmielsema i 8 § förstastycket 6 lagen (1944: 705) om aktiebolag samt 6 § 6 och 22 § andra stycketlagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar gäller ej arbetstagarledamot ellersuppleant för sådan ledamot. 7 § Beslut om inrättande avarbetstagarrepresentation fattas av lokal facklig organisation, som äx bimdenav kollektivavtal i förhållande till företaget och omfattar mer än hälften avföretagets arbetstagare, eller av på sådant sätt bimdna lokala fackligaorganisationer som tillsammans har denna omfattning. skall skriftligen underrättasom beslut enligt första stycket. 8 § Arbetstagarledamöter utses avde lokala fackliga organisationer, som är bundna av kollektivavtal iförhållande till företaget, i den ordning organisationerna bestämmer. 9 § Enas ej organisationerna omannat, gäller följande ordning för utseende av de arbetstagarledamöter somavses i 1 § första stycket. Tillhör mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbimdna arbetstagarna samma lokala organisation, får denna utsebåda arbetstagarleda-mölerna. I annat fall får de båda lokala organisationersom har störst antal sådana arbetstagare utse vardera en ledamot. Vid tillämpningen av andra stycket anses lokalaorganisationer som tillhör samma centrala fackliga huvudorganisation som enorganisation. 10 § Arbetstagarledamot bör utses bland de anställdahos företaget. Till arbetstagarledamot får ej utan särskilt tillstånd utses den som i sådanegenskap tillhör annat företags styrelse. 11 §Tiden för arbetstagarledamots uppdrag bestämmes av den som utser honom. Förordnas ej annat i anledning av ansökan omimdantag enligt 14 §, tillträder arbetstagarledamot sitt uppdrag vid tidpimktsom bestämmes av den som utsett honom, dock tidigast efter det attförelagets styrelse mottagit underrättelse enligt 7 §. 12 §Arbetstagarledamot får ej deltaga i styrelsens behandling av fråga som rör 1. slridsåtgärd, 2. förhandling medarbetstagarorganisation om slutande av kollektivavtal, 3. uppsägning av kollektivavtal. 13 § Bestänunelserna i 812 §§ omarbetstagarledamot äger motsvarande tillämpning på suppleant. 14 § Skullearbetstagarrepresentation enligt 1 § medföra väsentliga olägenheter föraktiebolag på grund av att 1. styrelsens sammansättning ärberoende av politiska styrkeförhållanden eUer av förhållande mellan olikaaktieägare eller aktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal ellerannan omständighet, eller 2. bolagsordningen innehållerföreskrift om särskild röstplmralitet vid fattande av styrelsens beslut, kan undantag medgivas från denna lag, omolägenhetema ej kan undanröjas på annat sätt. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på ekonomisk förening. Undantag skall förenas med villkor om åtgärder sompå annat sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn och inflytande ifråga om företagets verksamhet. 15 §Fråga om tillstånd enligt 10 § andra stycket eller undantag en ligt 14 § prövas av en nämnd som består av ordförande och sju andra ledamöter. Ledamöterna utses av Konungen. Ordföranden, som skall vara lagkunnig och erfaren i domarvärv, utses bland personer som icke kan anses företräda arbelsgivar- eller arbetstagarintressen. De övriga ledamöterna utses efter förslag av de svenska arbetsgivareföreningarnas förtroenderåd, , , kooperationens förhandlingsorganisation, landsorganisationen i och tjänstemännens centralorganisation. eningarnasförtroenderåd föreslår två ledamöter och de övriga vardera en ledamot. Förordföranden och varje ledamot utses i samma ordning en ersättare. 16 §I prövningen av ärende hos nämnden deltar ordföranden och fyra andra ledamöter. Två av dessa skall vara utsedda på förslag av arbetstagarorganisationerna och två av de arnas förtroenderåd. I stället för den ene av de två sistnämnda ledamö terna inträder när ärendet gäller företag, där kommun har ettbestämmande inflytande, den ledamot som utsetts på förslag av kommunförbundet, när ärendet gäller företag, där landstingskommunhar ett bestämmande inflytande, den ledamot som utsetts på förslag avlandstingsförbundet och, när ärendet gäller företag, som är anslutet tillkooperationens förhandlingsorganisation, den ledamot som utsetts på förslag avdenna organisation. beslut får talan ej föras. 17 § I anmälan om styrelsenssammansättning enligt 97 § lagen (1944: 705) om aktiebolag eller 37 § lagen(1951: 308) om ekonomiska föreningar skall anges om ledamot eller suppleantutsetts enligt denna lag. 18 § Närmare föreskrifter förtillämpningen av denna lag meddelas av Konungen eller myndighet som Konungenbestämmer. Denna lag träder i kraft ochgäller till utgången av . Lagen äger icke tillämpning på aktiebolagvars styrelse består av mindre än tre ledamöter, under förutsättning att sammaförhållande gällde . Lagom ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar Härigenom förordnas, att i lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma alhnänna handlingar skall införas en nyparagraf, 20 a §, av nedan angiven lydelse Handling innefattande uppgifter vilka infordrats från näringsidkareenligt lagen (1972: ) om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor må, iden mån handlingen innehåller upplysningar om näringsidkarens affärs- ellerdriftförhållanden, vilkas offentliggörande kan lända honom till men, icke utanhans samtycke utlämnas förrän förflutit från handlingens datum. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokoll över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, . Chefen för industridepartementet, statsrådetJohansson, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om styrelserepresentation för samhället och de anstäUda i vissa företag,m. m. och anför. har olika frågor rörandedemokratiseringsutvecklingen inom näringsliv och samhälle aktualiserats. Bl.a.har informationsutbytet och samarbetet i övrigt mellan näringsliv och samhällesamt utbyggnaden av företagsdemokratin tagits upp till behandling. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladeshösten 1968 sakkunniga för att utreda formerna för förbättrad information ochvidgat samarbete mellan företag och samhälle. De sakkunniga antog namnetsamarbetsutredningen. Utredningen avlämnade betänkandet (SOU1970: 4142) Företag och samhälle. Betänkandet innehåller bl. a. förslag tilllag om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor m. m. och förslag till lagom offentiiga styrelseledamöter och offentiiga revisorer i aktiebolag,ekonomiska föreningar och stiftelser. Förslagen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilagal. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , hovrätten över och , , postverket,, statens jämvägar (SJ), statens vägverk, statskontoret, statistiskacentralbyrån (SCB), bankinspektionen, (), ,lantbruksstyrelsen, , kommers-kollegimn, överstyrelsenför ekonomiskt försvar, (), ,statens planverk, vattenfallsverket, samtii- » Betänkandet är avgivet av landshövdingen , ordförande, landshövdingen , avdelningschefen , statsrådet , f.d. bruksdisponenten ,planeringschefen , generaldirektören ochförbundsordföranden . galänsstyrelser, offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén,kom-merskollegieutredningen, landstingen i Östergötiands, ochVästernorrlands län. Svenska landstingsförbundet.Landsorganisationen i (LO), akademikers centralorganisation(), (), . (),, . Svenska bankföreningen.Svenska försäkringsbolags riksförbund, ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), (), (), Föreningen auktoriseraderevisorer, , Providentia, , ABIndustrivärden, och för vetenskaplig forskning,, , L. M. , och AB . SAF, och industriförbundhar avgett gemensamt yttrande. har bifogat yttranden av samtligahandelskammare samt av . Länsstyrelsema har bifogat yttrandenav vissa länsorgan och kommuner. TCO och LO antog vid sina kongresser resp.1971 vissa riktlinjer för vidgad företagsdemokrati. Enligt dessa utgör deanställdas rätt till representation i företagens styrelser ett viktigt led isträvandena att öka de anställdas insyn och inflytande i företagen. Organisationerna upptog härefter diskussioner medSAF i syfte att avtalsvägen tillförsäkra de anställda representation iaktiebolagens styrelser. Diskussionerna avbröts emellertid sedanSAF förklarat sig inte behörig att träffa avtal som binder bolagsstämmorna. LO ocbTCO hemställde härefter i skrivelser resp. tillchefen för industridepartementet alt de anställda genom lagstiftning skulle gesrätt till styrelserepresentation. Frågan om de anställdas rätt tillstyrelserepresentation har behandlats av en särskild arbetsgrupp medföreträdare för industri-, justitie-och inrikesdepartementen. Resultaten avgruppens arbete har redovisats i en inom industridepartementet upprättadpromemoria (Ds I 1972: 3) med förslag till lag om styrelserepresentation för deanslällda i vissa aktiebolag. Förslaget, som innebär att de anställda får rättatt utse två ledamöter i styrelsen för aktiebolag och ekonomiska föreningar somsysselsätter minst 100 arbetstagare, torde få fogas till statsrådsprotokolleti detta ärende som bilaga 2. Efter remiss har yttranden över promemorian avgettsav hovrätten för Nedre , arbetarskyddsstyrelsen, , statensjärnvägar, kommerskollegium, patent- och registreringsverket, ,förenade fabriksverken (FFV), delegationen för försöks- verksamhetmed företagsdemokrati i de statliga företagen. (), . Svenska landstingsförbtmdet,i (LO), (),akademikers centralorganisation (), (), (), , , (), A-pressens samorganisation, . (), (), , . (), , hantverks- och industriorganisation(SHIO), , . ,AB , , , , (), och L. har bifogat yttranden avhandelskamrarna i , , och samt elt gemensamtyttrande av handelskamrarna i , och . och SR har avgett gemensamt yttrande. har åberopat vad SAF anfört i sitt yttrande.Sveriges grossistförbund har instämt i de synpunkter på lagförslaget som framförtsav industriförbundet. har förklarat sig ansluta sigtill de synpunkter som anförts i SHIO:s yttrande. NCB har instämt i LRF:syttrande. har genom skrivelser den 10 april 1970och till Kungl. Maj:t överlämnat bankoutskottets utiåtanden nr20 och 62 i anledning av motioner om åtgärder för undvikande av företagsnedläggningar,resp. ökat inflytande i företagen för samhället och de anställda (BaU 1970: 20,rskr 1970: 132, resp. BaU 1970: 62, rskr 1970: 374) och anmält att riksdagenbifallit vad utskottet i utlåtandena hemställt. Jag anhåller att nu få ta upp frågorna om ett nyttsystem för utbyte av information mellan företag och samhälle,styrelserepresentation för det allmänna i vissa aktiebolag och stiftelser samtstyrelserepresentation för de anställda i vissa företag. Frågoma angåendeoffentiiga revisorer erfordrar ytterligare utredning. Jag återkommer härtill idet följande. Frågorna angående företagens och stiftelsernas redovisning tordefå anmälas i annat sammanhang. 2.1 Allmännautgångspunkter m. m. Utredningen säger inledningsvis att det i enekonomi av svensk typ föreligger endast ringa fömtsättningar att bedriva enplanering som innebär uppställandet av en rad siffermässigt preciserade ochpolitiskt eller företagsekonomiskt bestämda mål för utvecklingen. Detta innebärdock inte att det saknas möjlighet till ökad planering på vissa områden av centralbetydelse för samhällsekonomin. Det är emellertid väsentiigt att Utredningen konstaterar vidare att i och med denoffentiiga sektorns tillväxt ökar samhällsinflytandet över den totala ekonomin.När det gäller alt påverka de privatägda företagen kan detta ske genom generellaeller selektiva åtgärder. Utvecklingen imder har enligtutredningen visat att enbart generella medel inte varit tillfyllest. Behovetav selektivt verkande, dvs. företags-, bransch- eller regionspecifika åtgärderhar framstått allt klarare. Det växande behovet av selektiva åtgärder är enföljd av de ökade ambitionerna på bl. a. det arbetsmarknadspolitiska områdetoch den högre takten i strakturomvand-lingen. Syftet att garantera den enskildeindividens trygghet och ett effektivt utnyttjande av samhällskapitalet harunderstrukit kravet att förändringarna i den ekonomiska aktiviteten sker ikontrollerade former. Det räcker emellertid inte med arbetsmarknadspolitiskaanpassningsåtgärder. Det behövs även möjlighet att genom samråd påverkaexempelvis lidpunkten för omfattande åtgärder inom det enskilda företaget somberör nedläggning, utbyggnad eller andra förändringar. Förutsättnmgar-na föratt samhället på ett rationellt sätt skall kunna påverka de enskildaföretagens handlande är enligt utredningen tillgång på information omföretagens utveckling och möjlighet till samråd i frågor av större betydelseför samhällsutvecklingen. Utredningen har därför övervägt olika former för attöka samhällets kimskap om och inflytande över förhållanden som kanmedföra förändringar i företagens verksamhet. har också samhälletsinformation till företagen bedömts vara så väsentiig att formerna för dennaockså tagits upp av utredningen. Näringslivets koncentration och storföretagenstillväxt motiverar en-äigt utredningen att storföretagens handlande måste ses iett vidare perspektiv än det som det traditionellt är företagsledningensuppgift att göra. Gränsen mellan de områden för vilka samhället resp. företagenhar huvudansvaret är flytande och ständigt under förskjutning. Utredningenfinner det inle heller möjligt att göra någon strikt gränsdragning. ochbeslut inom såväl företag som samhälle fömtsätter ofta ömsesidig påverkan.Utifrån den praktiska verksamheten är det därför inte så mycket en fråga om manskall ha samarbete mellan företag och samhälle, utan mer en fråga om i vilkaformer samarbetet skall ske. Utredningen finner det angeläget att informationenoch samarbetet inriktas på det enskilda företaget och på de lokala ochregionala samhälleliga organen och inte endast på den cenlrala statiiga nivån.Utredningen framhåller särskilt den kommunala sektorns expansion och det behovav information om företagens planering som accentueras vid den uppbyggnad aven kommunalekonomisk långtidsplanering som f. n. pågår. Även det under senareår uppmärksammade behovet av regional planering ställer nya och vidgade kravpå information och samråd mellan företag och samhälle. Genom beslut av har länsstyrelsernas planeringsresurser förstärkts och möjlighetematill samordning av olika länsorgans planeringsarbete förbättrats. Utredningenframhåller att det bl. a. är mot denna bakgmnd som förslaget till ett nyttinformations- och samarbetssystem, vilket till övervägande del är inriktat påde lokala och regionala nivåerna, skall ses. 2.1.2Nuvarande information och samarbete Av den översikt som utredningen redovisar framgårdet att den informalion som företagen lämnar till samhället omplaneringsdata är begränsad. Större delen av informationen avser förhållanden igången tid eUer . SCB har vidsträckta befogenheter att hos företageninhämta informalion även om planeringsdata. Rörelseidkare är dessutom skyldigatt lämna de ytterligare statistiska uppgifter som fordras för sådan specialundersökningsom Kungl. SCB:s mest omfattande insamling av planeringsdatasker inom ramen för de s. k. investeringsenkäterna för industrin. Dessa görsfyra gånger och avser högst 16 månader framåt. SCB upprättar även särskildinvesteringsstatistik för varuhandels- och finansföretag och för vissa företaginom samfärdseln. görs exportenkäter om företagens faktiskaoch under de närmaste 18 månadema beräknade exportleveranser, orderingång,priser etc. Genom särskilda varvsenkäter insamlas bl. a. uppgifter om denärmaste två å tre årens fartygsleveranser. Som underlag förforskningsstatistiken infordrar SCB uppgifter från ett stort antal företag. Förarbetsmarknadsstyrelsens räkning görs viss statistik, bl. a. omsysselsättningen under närmaste året inom byggnadsverksamheten. Slutiigennämns också arbetskraftsundersökningama. Även arbetsmarknadsverket insamlar eller erhållerett stort antal uppgifter från företagen. Flertalet avser historiska data menvissa uppgifter erhålles även om företagens planering på kort sikt. Av stor betydelseär den information som erhålles inom ramen för det s. k. varsel-