prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — De övrigakommer alt pågå under hela nästa budgetår. För att finansiera pågående projektoch bereda utrymme för alt möta anspråk på medelför nya projekt, som bl. a. kan komma att aktualisera,bör för nästa budgetår oförändrat belopp, 1 milj. kr., beräknas. För övrig utredningsverksamhet har förinnevarande budgetår tagits upp 5,5 milj .kr. För att täcka bl. a. automatiskakostnadsökningar kan ytterligaremedelstiUdelning komma att erfordras under delta budgetår. Utredningsverksamhetenunder /73 torde få ungefär samma omfattning som underinnevarande budgetår. Jag räknar med ett medelsbehov av 6,5 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 1 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att tiU Kommittéer m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1972:1 Bilaga 13 16 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag För /73 förordar jagoförändrat anslag. Jag hemställer att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tiU bestridande av kostnader för vissainternationeUa kongresseri 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bestrids kostnader försådana internationella kongresser inom inrikesdepartementetsverksamhetsområde, för vUka påtar sig värdskapet, bl. a. inom ramen förFN-samarbetet. Med hänsyn till reservationen på anslaget förordar jag attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer att Kungl. att tUl Bidrag tillbestridande av kostnader för vissa internationella kongresser i för budgetåret1972/73 anvisa ell reservationsanslagav . Prop.1972:1 BUaga 13 InrUtesdepartementet B ARBETSMAKNAD M. Den allmänna brislen på arbetskraft under högkonjunkluråren1969 och 1970 kulminerade under försommarensistnämnda år. Antalet kvarstående obesatta platser hos arbetsförmedlingarna,vilket tal utgör en indikator på arbetskraftsbristen, översteg 80 000 i maj1970. Fr. o. m. sjönk volymen obesatta platser snabbtoch var nere i ungefär hälften av det tidigaremaximilalet. Bortsett från säsongmässiga förändringar har antalet obesatta platser därefter haft övervägande svagutveckling under större delen av . En viss uppgång i platsantalelnoterades dock . Obesatta platser åren 19691971 Antalet vid varjemånads rtutt kvarstående obesatta platser utgör inte något mått på denfortlöpande personalrekryteringen genom arbetsförmedlingen. Även denna har visserligenminskat men i betydligt lägre grad. De tiU förmedlingen nyanmälda platsernauppgick under vart och ett av de tre första kvartalen 1971 till avnyanmälningarna året förut. vember1971 anmäldes sammanlagt 102 600 nya platser mot 116 500 , Den kraftigastenedgången i rekryteringsbehovet har avsett arbetskraft i yrkesgruppentillverkningsarbele, maskinskötsel m. m., dvs. i stort settindustriarbete, medan nyanmäl-ningen avplatser inom bl. a. vård och undervisning har varit tämligen opåverkadav konjunkturutvecklingen. Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser åren 19701971 l:akv, 2:a kv, 3:e kv, okt.-nov. SkUlnaderna i utvecklingen av antalet nyanmäldaresp, kvarstående lediga platser tyder på att det har varit möjligt attsnabbare än förut genomföra planerad rekrytering. Detta har i och för sig variten positiv förändring. har å andra sidan antalet permitteringar ochuppsägningar ökat kraftigt. steg antalet varsel om planerade personalinskränkningar i lexlU- ochkonfektionsbranschen. Därefter har under loppet av enmotsvarande utveckling skett även inom andra branscher. av året inkom varsel om permittering och uppsägning vid 1 317arbetsställen, berörande sammanlagt 33 800 anstäUda, De jämförbara talen underår 1970 var 576 resp, 18 600, Antalet varsel från textU- och konfektionsförelaghar sjunkit , Bland de branscher som har haft en mera betydande uppgång i varselfrekvensen märks iförsta hand metall- och verkstadsindustrin, där antalet anställda som under deförsta elva månaderna av har varslats om permittering elleruppsägning uppgick till 8 400 mot 1 800 , Prop.1972:1 BUaga 13 19 Reduktionen av sysselsättningen genompersonalinskränkningar på vissa orter och i vissa företag har i första handgällt industrin och har haft direkt och indirekt verkan på arbetslösheten inomdenna näringsgren. De direkta verkningarna har begränsats genomarbetsförmedlingens insatser för attunderlätta personalens övergång till annan sysselsättning. Efter handsom den aktuella efterfrågan på arbetskraft bar tillgodosetts har emeUertid svårigheterna för arbetssökande alt finna anställningökat mera aUmänt, Den omständigheten att många förelag har begränsat eUer heltstoppat rekryteringen har ytterligare bidragit till dessa svårigheter. Arbetslösheten har som följd av dessaomständigheter stigit väsentligt . registrerades hosarbetsförmedlingarna 71 300 arbetslösa jämfört med 39 700 . Uppgången i arbetslösheten meUannovember och begränsade sig tiU 2 300 personer. Detta ären säsongmässigt normal förändring, vilketinnebär att den säsongrensade arbetslösheten var oförändrad. Bland dearbetslöshetsförsäkrade var arbetslösheteni december mot . Därmed blev den genomsnittUgaarbetslösheten för året mot . Den i arbetsförmedlingsstatistiken redovisade arbetslösheten vid skUda tidpunkteroch inom skUda åldersgrapper framgår av följande sammanställning. 25--59 år 5 300 3 600 3 800 5 300 28 100 15 600 11 900 18 900 14 200 12 000 51200 33 400 27 700 39 700 9 000 11 300 16 900 32 400 27 800 26 800 36 500 16 800 15 000 59 700 53 600 53 200 71300 Uppgången har, somsammanställningen visar, varit starkast i ålders-grappen under . Detta hänger samman med att en storandel av arbetskraften i denna åldersgruppär nyinträdande på arbetsmarknaden och får vänta än tidigare på sinförsta anställning. Den relativa arbetslösheten i olika åldersgrupper framgårav följande tal från arbetskraftsundersökningarna under tredjekvartalet 1970 resp. 1971. Av motsvarande skäl som för ungdomar förekommer enförhöjd arbetslöshet bland kvinnliga arbetstagare som efter en tids bortovarofrån arbetsmarknaden på nytt söker arbete.Denna »köeffekt» belyses av följande diagram, som visar bl. a. arbetslöshetensstegring bland ungdomar och kvinnor efter sommarsäsongen. Arbetslösheten i åldersgruppen 5564 årär inte påfallande hög om den ses i relation tUl utfallet för övrigaåldersgrapper. 25-14» 4554 » 5564» 6574 » 1674 » Arbetslöshet enligt AKUåren 19701971 I I M J I I 1 OND I I II I I I I I I I I J FMAMJ J ASOND tiU torde till väsentlig del ligga i den lågafrekvens av arbetsbyten som utmärker den äldre arbetskraften. För de äldre arbetstagaresom ändå blir arbetslösa medför å andra sidan bl. a. den låga rörligheten påarbetsmarknaden att deras situation blir svårare än för övrig arbetskraft.Detta framgår med all tydlighet av följande genomsnitt för arbetslöshetstidenslängd inom skilda åldersgrupper. Talen har hämtats frånarbetskraftsundersökningama . Vad gäller åldrarnanärmast pensionsåldern tyder statistiken på en mycket kraftig ökning avarbetslöshetstidens längd. Prop.1972:1 Bilaga 13 21 Ålder, 2024 2534 354 4554 5566 löshetstid, veckor 7,8 9,4 9,6 14,9 14,0 25,5 densom i den åldern blir arbetslös är med andra ord möjligheten alt få njt arbetesynnerUgen begränsad. FörhåUandet gäller tämligen oberoende avkonjunkturläget. Omslag ikonjunkturen sker inte i hela näringslivet. Jag har förut nämnt, att svårigheterna inomtextil- och konfektionsbranschen började och attomställningarna inom denna bransch under år1971 tenderade att minska i omfattning. Inom byggnadsbranschen börjadesysselsättningen avta , vilket sekundärt harpåverkat läget inom industrigrenar med tillverkning av insalsvaror tillbyggnadsproduktionen. I övrigt har sysselsättningen inom den varutillverkande industrin, i synnerhet den exportinriktade industrin,varit tämligen slabU . Under liden därefter har lägetblivit betydligt mera splittrat, vilket belyses av bl. a. den kraftigt ökadevolymen av varsel om personalinskränkningar. Inom den offentliga sektorn har däremot sysselsättningen fortsatt all öka. Sysselsättningen har också förhållit sig tämligenstabU inom handel, samfärdsel m. m. Nettoeffekten på sysselsättningen avdessa skilda tendenser har varit en fortsatt uppgång i det lotala antaletsysselsatta . Statistiken från tredje kvartalet 1971tyder däremot på viss nedgång i förhållande till sysselsättningen tredjekvartalet 1970. Av intresse är i detta sammanhang att notera alt det ärkvinnorna som svarar för tillskotten i arbetskraft och antal sysselsatta, medanantalet sysselsatta män har visat en nedåtgående tendens under hela år 1971.Del har således även under det senasteåret skett en betydande tillströmning till arbetsmarknaden av giftakvinnor. UtveckUngen i detta hänseende underde belyses av följande tal från arbetskraftsundersökningarnaöver andelen gifta kvinnor som har tillhört arbetskraften. Talen hänför sig tiUnovember månad. Relativa arbetskraftstal, % 45,7 Det kan föratsättas, att den stadigatillväxten av sysselsättningen inom tjänstesektorn har haft stor betydelse fördenna utveckling av de gifta kvinnornas sysselsättning. Under högkonjunkluråren 1969 och 1970 fördes en restriktiv politik för att motverkaöverefterfrågan på arbetskraft. insatta sysselsätlningsfrämjandeåtgärder var av- 1972:1 BUaga 13 22 gränsade till regioner och grapper av arbetssökande medsärskilda sys-selsättrungsproblem.I anslutning lUl de förat beskrivna förändringarna i arbetsmarknadsbalansen haren omläggning skett i syfte attstabilisera sysselsättningen och motverka tendenser till stigande arbetslöshet.Selekliva åtgärder har härvid använts. genomfördeslättnader i byggnadsregleringen så tillvida som igångsättningstiUstånd för byggnadsarbeten lämnades i ökandeomfattning. Tillstånd att påbörja större byggnadsprojekt har under årets lopplämnats för en total byggnadskostnad av ca 2 100 milj. kr., medan motsvarandetUlståndsgivning begränsades till ca 800 milj. kr. Under våren1971 vidgades dispensgivningen från den år1970 införda invesleringsavgiften på vissa byggnadsarbeten. Avgiftenavskaffades helt vid utgången av maj månad. Det har med dessa åtgärder varitmöjligt att föra över en betydande igångsättningsvolym från högkonjunkturen till den aktueUa konjunktursvackan. Motsvarandeåtgärder har vidtagits i fråga om bostadsbyggandet. Programmet för bostadsbyggandet har underår 1971 utvidgats till att omfatta 89 000 statiigt belånade lägenheter (räknati genomsnittliga våningsyta) mot88 1970. Igångsättningen av inte statligt belånade bostäder har i förstahand tillåtits stiga tUl 12 000 lägenheter mot 8 500 lägenheter år1970. Huvuddelen av dessa lägenheter avser småhus, för vilkas produktionarbetskraftsåtgången är förhållandevis hög. Däratöver har det ickestatligt belånade småhusbyggandet släppts helt fritt förresten av året. Härigenom beräknas ytterligare omkring 1 500 småhus hapåbörjats. Vissa offentliga byggnadsinvesteringarhar tidigarelagts. Nybyggnad och reparation av skolor, sjukhus och vårdhem fören beräknad kostnad av 150 milj. kr. bar enligt detta program påbörjats underår 1971. Härtill kommer vissamiljövårdsanläggningar. Statliga byggnadsarbeten som kostnadsberäknas till ca 220 milj. kr. Genom frisläppandeav investeringsfonder har, huvudsakligen inom industrin, fondmedel kunnat användas för byggnadsarbeten fören total kostnad av drygt 700 milj. kr. enligt medgivanden som har lämnats undertiden juninovember 1971. De här redovisade åtgärderna för att ökabyggnadsinvesteringarna är i storutsträckning inriktade på en sysselsättningseffekt . Ca 30 000 byggnadsarbetare beräknasgenom dessa åtgärder få sysselsättning . Byggnadsverksamhetensutveckling påverkar sysselsättningen även inom andra näringsgrenar, särskilt industri ochtransportväsende. GenereUt kan för varjesysselsatt person på byggnadsplalsen räknas med ytterligare ensysselsatt på annat håll. Dessutom har en serie åtgärder vidtagits som mera direkt främjarindustrisysselsättningen. En tidigareläggning har skett av kommunala ochstatUga industribeställ- Prop.1972:1 BUaga 13 23 ningarför sammanlagt 180 milj. kr. Investeringsfondsmedel har, förutom förbyggnadsinvesteringar, frisläppts även för inköp av maskiner och inventarieroch för investering i lager. Kostnadema för de på så sätt främjadeinvesteringarna beräknas med de medgivanden som har lämnats t. o. m. november1971 till ca 950 milj. kr. I enUghet med riksdagensbeslut (prop. 1971: 140, FiU 47, rskr 293) kommer också statsbidrag med20% att kunna utgå tiU.lageruppbyggnad inom i första hand industriföretag som med hänsyn tUl avsältningsmöjligheterna har svårigheteratt upprätthålla sysselsättningen. För företag som i denna situation är urstånd att öka sina lager införs alternativt ett temporärt UtbUdningsslöd. Den omedelbarasysselsättningseffekten av samtUga i det föregående nämnda åtgärder kanför innevarande vinter beräknas tiU bortåt 40 000 sysselsatta. Insatser på bredfront har således gjorts för att främja sysselsättningen på den öppna arbetsmarknaden. I betydandeutsträckning har det härvid varit möjligt att aktualisera en under dentidigare högkonjunkturen tillbakahållenefterfrågan på arbetskraft och att genom insatsernas selekliva karaktäravgränsa effekterna och ram. Häratöver har stora insatser gjorts för attskapa arbetstillfällen genom beredskapsarbeten. Totalt har anslaget Allmännaberedskapsarbeten m. m. på till-läggsstat böjts med 825 milj. kr. utöver de /72 ursprangligen anvisade medlen. För att i önskvärdutsträckning få till stånd kommunalaberedskapsarbeten har, under vissa förutsättningar beträffande arbetenasförläggning i tiden, statsbidraget till sådana arbeten höjts till avkostnaden. har vidare programmet för allmännaberedskapsarbeten i mera väsentlig utsträckning gått utanför landets nordligaredelar. Av den totala kostnaden för allmänna beredskapsarbeten under budgetåret1971/72 beräknas 513 milj. kr. falla på de s. k. skogslänen och 556 milj. kr.på länen i meUersta och . Motsvarande tal var för budgetåret1970/71 372 resp. 66 milj. kr. Antaletsysselsatta i allmänna och särskilda beredskapsarbeten beräknas under vuitern komma att uppgå till minst 35 000. Möjligheterna för äldre och handikappadeatt finna sysselsättning på den öppnaarbetsmarknaden har självfaUet påverkats av den aktuellakonjunkturutvecklingen. I anslutning härtill har de kortsiktiga sysselsätlningsstödjandeinsatserna byggts ut. Problemen för dessa arbetstagare är emellertid i hög gradav långsiktig karaktär, vilket har påverkat insatsernas utformning. 1971: 1 (bil. 13 s. 22) nämndes nya initiativ som har tagits för att isamarbete mellan arbetsförmedling, företag ochpersonalorganisationer undersöka möjligheterna att förändra arbetsplatser,maskiner, verktyg m. m. för att förbättra de äldres och handikappades möjligheter att få och kvarstanna i arbetepå den öppna arbetsmarknaden. Dessa åtgärder har byggts ut och befästsunder . 1972:1 Bilaga 13 InrUesdepartementet 24 har tiUförts särskilda tjänstemänför samråd med förelag ifråga om att bättre anpassa arbetsplatserna till de anstäUdas fysiska ochpsykiska förutsättningar. Handikapp är ofta förenat med ålder. Föralt trygga äldre arbetstagaressysselsättning infördes dels lagen (1971: 199) om anställningsskyddför vissa arbetstagare, dels lagen (1971: 202) om vissa åtgärder för alt främja sysselsättning av äldrearbetstagare på den öppna arbetsmarknaden. Genom lagen om anställningsskyddgaranteras äldre arbetstagare viss längre uppsägningstid och, under vissaförutsättningar, återanställningsrätt hos arbetsgivaren. Enligt den senarelagen kan länsarbetsnämnderna kalla arbetsgivare och berördaparlsorganisalioner lill överläggningar om åtgärder för att bereda äldrearbetstagare bättre sysselsättningsmöjligheter samt meddela arbetsgivarenanvisningar i detta syfte. Förutom åtgärderna för alt förbättra dehär ifrågavarande arbetstagarnas ställning på den öppna arbetsmarknaden harinsatserna ökats för att bereda dem skyddad sysselsättning i olika former.Utöver ursprungligen anvisade 525 milj. kr.under anslaget Särskilda beredskapsarbeten m. m. har i det syftetytterligare 100 milj. kr. anvisats på till-läggsstatunder . Omfattningen av olika arbetsvårdande åtgärder vid utgångenav oktober redovisas i följande tablå. arbete i skyddad verkstad Som nämnts förathar arbetslösheten bland ungdomar ökat förhåUandevis starkt . Ett program för att motverkadenna utveckling antogs avarbetsmarknadsstyrelsen . I sitt konkreta utförande harprogrammet upptagit i huvudsak arbetsförmedling och utbildning samt beredskapsarbeten med inslag av utbildning och yrkesorientering.På arbetsförmedlingskontoren har organiserats särskilda ungdomsgrapper som ackvirerar platser för ungdomaroch i samarbete med organisationer och ungdomsgårdar bedriver uppsökandeverksamhet. För att bereda utbildning åt arbetslösa ungdomar har bl. 9 000platser i samarbete med ställts till förfogande i gymnasieskolan.Av dessa hade 6 500 platser lagits i anspråk i början av novem- Prop.1972: 1 BUaga 13 25 I arbetsmarknadsutbildning hadesamtidigt tagits in ca 1 000 ungdomar i åldern under . Särskildaberedskapsarbeten har vidare anordnats för unga arbetssökande som inte har kunnatfå arbete på öppna marknaden eller placeras i utbUdning. Arbetena har utfomiatsmed tanke på att ge yrkeserfarenhet och kunskaper som underlättar en senareplacering på den öppna arbetsmarknaden. Ca 1 000 ungdomar har berettssysselsättning i sådana arbeten. Där så har varit lämpligt har ungdomarsysselsatts även i ordinarie beredskapsarbeten. Arbetsförmedlingen spelaren nyckelroll för genom.förandel av de arbelsmarknadspoUtiska insatserna. Isyfte att öka dess kapacitet fattades beslut om ny organisation förförmedlingen. En närmare redogörelse för omorganisationen lämnades i 1971 årsstatsverksproposition (bil. 13 s. 33), I huvudsak kommer den nyaorganisationen att medföra en koncentration av förmedlingstjänsterna tillstörre kontor och en sammanföring av yrkesvägledning och arbetsvärd med annanförmedlingsservice. De beslutade förändringarna har ännu inte hunnit mer änpåbörjas, varför del är för tidigt att bedöma resultatet, I anslutning tillomorganisationen bedrivs försöksverksamhet i syfte att göra förmedlingsarbetetmera effektivt. Bl, a, pågår försök med s, k, öppen arbetsförmedling, I det föregående har jagnämnt nya initiativ i arbetsförmedlingens verksamhet med avseende på äldre ochhandikappade saml ungdomar. Ett annat exempel på strävandena alt tillgodose nyaoch växande anspråk på förmedlingens tjänster är arbetsmarknadsverkets programför arbetsplacering av arbetssökande som har längre utbildning. Inom ramen fördetta program har bl, a, 1 200 arbetsförmedlare under /71genomgått kurser i yrkesinformation om eftergymnasial utbildning. För attbättre service skall lämnas praktiksökande ungdomar har vidare införts öppenpraktikförmedling. På vissa universitetsorter bedrivs numera sådan förmedlingåret om, I nuvarande läge medallmänt överskott på arbetssökande med alt brist på arbetskraftföreligger inom vissa branscher har direktiv gått ul lill förmedlingarna omförstärkt planering av arbetet för alt öka såväl ackvisitionen av ledigaplatser som insatserna för att arbetssökande skaU kunna utnyttja tillgängligaarbetstillfällen. Till de i detta sammanhang anvisade åtgärderna hör ökadinterlokal förmedlingssamverkan. Flyttningsbidrag ocharbetsmarknadsutbildning utgör grundläggande hjälpmedel i förmedlingsarbetet.På grund av den avtagande efterfrågan på arbetskraft och en samtidig utjämningav sysselsättningen mellan olika regioner har antalet personer som har fåttflyttningsbidrag sjunkit tiU . Arbetsmarknadsutbildningensbetydelse har vuxit oavbrutet sedan denna form av utbildning påbörjades istörre skala senare Prop.1972:1 Bilaga 13 26 Utmärkande för arbetsmarknadsutbildningen är desssnabba anpassning tiU förändringarna på arbetsmarknaden. Resultaten av arbetsmarknadsutbildningen är på det hela tagetmycket tillfredsställande. Av ca 10 000personer som avslutade yrkesinriktad utbildning fick arbete frånutbildningens avslutande. Bland deutbildade ingår många handikappade. Utbildningen utgör emellertid intebara en viktig anpassningsålgärd. Den kan ses också som en investering avprincipiellt samma karaktär som andra investeringar som utvidgas under en konjunkturavmattning. Genom att arbetsmarknadsutbildningeni nuvarande arbetsmarknadssituation kraftigt ökas får fler arbetssökande ett bättre utgångsläge i en kommande konjunkturuppgång. Omfattningen underåren 1970 och 1971 av vissa av de arbelsmarknadspoUtiska åtgärder som harberörts i det föregående redovisas i följandesammansläUning. Antal personer som fått flyttningsbidrag särsk. beredskapsarbete 1970 1971 7 400 7 800 4 300 5 600 5 800 7 100 3 800 38 900 31 700 22 600 42 000 46 900 37 300 26 600 46 300 4 400 3 500 3 500 4 500 2 200 3 200 2 500 5 300 12 000 12 000 14 400 12 800 11400 17 500 Denarbelsmarknadspoliliska verksamheten under /73. Flera olika omständigheter kan väntasmedverka till en ökad efterfrågan på arbetskraft under loppet av . Inombyggnadsverksamheten synes f, n, ske enstabilisering som kommer att få betydelse för sysselsättningen äveninom industrin. Den arbetstidsförkortning som lill väsentlig del införs vid kommer all öka arbetskraftsbehovetvid i övrigt oförändrade förhållanden. Sysselsättningen inom den offentligatjänstesektorn väntas fortsätta alt öka. Den allmännakonjunkturatvecklingen väntas bli uppåtriktad . Det är självfaUet svårt att närmareavgöra när och med vilken styrka en sådantendens kommer att få större effekt på arbetsmarknaden. En ökad varuefterfrågan kommer först med visseftersläpning att förarUe-da ökad rekrytering inom produktionssektorn.På motsvarande sätt som inedgångskonjunkturer kommer en uppgång i arbetskraftsbehovet att ske medväsentliga tidsskiUnader meUan olika näringsgrenar och regioner. Sådanabranschmässiga och regionala skillnader i arbetstiUgången som på grund häravkan väntas under nästa budgetår medför behov av insatser för att underlättaarbetskraftens rörlighet. 1972:1 Bilaga 13 27 räkna med all åtgärder för att stödja sysselsättningenmåste vidtas i vissa orteroch regioner. En god beredskap måste därför föreligga för insatser i båda dessahänseenden. Tyngdpunkten iårets budgetförslag ligger, liksom i förra årets, i ett fullföljande av insatserna för att stödjaäldre och handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Som ett komplement till deförra året införda s. k. äldrelagamaförstärks arbetsförmedlingens personal. 1 samma syfte föreslås ökadeanslag för bidrag till arbetsbiträde och särskUda anordningar på arbetsplatsen. För att stimulera den halvskyddade sysselsättningen föresläs ett nytt bidragssystem som innebärhöjda statsbidrag och som genom anknytning liU lönens storlek ärägnat att stimulera till en gynnsammare löneutveckling för de sysselsatta. De ökadearbetsmarknadspolitiska insatserna ökar kraven på arbetsförmedlingens kapacitet. Förmedlingen harunder byggts ut successivt, med kraftfuUa insatser de senaste åren.Bl. a. kan nämnas den inledda omorganisationen, betydandepersonalförstärkningar ochförsöksverksamhet med nya metoder i förmedlingsarbelel, I det följandeföreslås ytterligare personalförstärkning med,100 tjänster, som i främstarummet utgör ett led i utbyggnaden av de förut nämnda insatserna för äldre och handikappade. Behovet avhög rörlighet på arbetsmarknaden möts bl, a, med ökade resurser förarbetsmarknadsutbildning och, i sambanddärmed, förbättrade utbildningsbidrag. Beredskapen för sysselsättningsskapande åtgärder upprätthålls. Totaltberäknas anslagen till arbetsmarknad m. m. för /73 tiU 2643,3 milj. kr., vilket innebär en ökning från föregående år med 436,9 milj.kr. Låginkomstfrågorna behandlas av enarbetsgrupp inom departementen. Gruppenhar offentliggjort en sammanfattande översikt över det omfattandekartläggningsarbete som har utförts inom låginkomstutredningen. Vid sidan avlåg ersättning per arbetad timme framträder ofullständig sysselsättning som en huvudorsak till låg inkomst. Detta bestyrkerall sysselsättningspolitiken har avgörande betydelse för människors trygghet och livsviUkor.