prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den i tabellen angivna utvecklingen för 1971 och 1972syftar därför huvudsakUgen till att ge enungefärlig uppskattning av produktionsförändringen inom dessa branschersammantaget, av vilka jord-och , kemisk-leknisk samt grafisk industriutgör de förädlingsvär- 1972:1 Bilagal Finansplanen 116 demässigttyngst vägande branscherna. Gruppen innefattar även papp-och pappersvaru-,gummivaru- och läderindustri. Nedan berörs utvecklingen inom dessa branscher. Orderingången tUl jord- och stenindustrinfortsatte att faUa , beroende på den låga aktiviteten inombyggnadssektorn. Detta ledde till att produktionen, som drogs ned redan i slutetav , minskade ytterligare . Under andra halvåretsynes en stabilisering av utvecklingen ha skett och produktionsvolymen tycks halegat kvar på första halvårels nivå. beräknas nedgången hablivit drygt 5 o/o jämfört med . Produktionen inom den kemisk-tekniskaindustrin låg under de tre första kvartalen 1971 över nivån församma period 1970. Produktionen visade en fortsatt snabbtillväxt, vilket ledde till fortsatta ökningar av branschens färdigvarulager.Kapacitetsutnyttjandegraden föll dock snabbt och andra halvåretsproduktionsvolym torde ha legat kvar på första halvårets nivå. En helårsjämförelse 19701971 beräknas visa en uppgångpå ca 7 o/o. Detta innebär en halvering av ökningslakten jämfört med denärmast föregående åren. Produktionen inom den grafiska industrin,som ökat kraftigt, torde ha minskat åtminstone . För 19701971 beräknas produktionsnedgången ha stannat vid 2o/o. Papp- och pappersvaruindustrinsproduktionsvolym under de tre förstakvartalen låg närmare 3 o/o 1970. Underfjärde kvartalet synes en uppdragning av produktionsnivån ha skett och torde nedgången ha stannat vid ca 1 o/o. Gummivaruindustrin uppvisar, efter enkraftig produklionsuppdrag-ning , en ökning avproduktionen under de tre första kvartalen jämfört med motsvarande periodföregående år på omkring 3 o/o. Totalt för kom tillväxten avproduktionen att uppgå till ca 4 1/. Produktionsvolymen inom läderindusirinföll tillbaka ytterligare . Från andra halvåret 1970har produktionen gått ned med närmare 5 o/o. har enrelativ förbättring av UtveckUngen ägt rum och nedgången 19701971 beräknastiU ca6 %. Totalt för gruppen övriga branscher drogsproduktionen upp något . En fallande orderingångledde till att färdigvarulagren fortsatte att växa och produktionsvolymentycks ha minskat . Produktionsökningen för hela gruppenkom därför att stanna vid omkring 1 1/2 »/o 19701971. beräknas produktionstillväxtenbli betydligt kraftigare, främst beroende av det kraftiga omslag iproduktionsutvecklingen för jord- och stenindustrin, som förutses inträffa motbakgrund av den bety- 1 Preliminär nationalbudget 117 dande förbättring som bedöms komma till ståndinom byggnadsverk-sambeten. En betydligt positivare utveckling avvarukonsumtionen väntas medföra att produktionstillväxten förkonsumtionsvaru-branscherna bedöms bli kraftigare än . Totalt förgruppen bedöms ökningen komma att uppgå till drygt 4 1/2%.FärdigvariUagerök-ningen väntas komma att bli av betydligt mindreomfattning än . Rundvirkesförbrukningenunder 1971 beräknas på grundval av den ovan redovisade produktionsutvecklingeninom skogsindustrierna ha minskat omkring 2 o/o jämfört med . De till följdav det försvagade avsättningsläget inom massa- och pappersindustrin successivtvidtagna produktionsbegränsande åtgärderna medförde särskilt under första delenav 1971 en stark ansvällning av massavedslagren. Massavedsex-porten som tillföljd av stormfällningama 1969 var mycket hög fortsatte att ökaunder första delen av året. Avsättningssvårigheterna för den norskamassaindustrin i förening med stigande massaveds-lager resulterade dock underandra halvåret i en starkt sjunkande export. För sågverken beräknastimmerförbrukningen ha ökat som lagren sjunkitnågot. Avverkningarna under 1971torde av sysselsätlningsstatistiken att döma ha legat på en hög nivå underförsta halvåret medan aktiviteten dragits ned kraftigt under andra halvåret.För året som helhet beräknas avverkningama sålunda ha varit oförändrade jämförtmed 1970. beräknasförbrukningen av såväl massaved som såglimmer sjunka omkring 1 o/o jämfört med1971. Exporten av rundvirke kal-Tabell IV: 5. Försörjningsbalans förrundvirke 19691972 1 000 kbm, fast mått utan bark (barr- och lövträ) 1972:1 Bilagal Finansplanen 118 kyleras gå tUlbaka som massavedslagrenberäknas sjunka kraftigt.Skogsavverkningarna beräknas sålunda minska 19711972.Förbrukningen av rundvirke kommer med ovan ställda prognoser förskogsindustrierna att stagnera som lagrenberäknas dras ned kraftigt, varför aktiviteten inom skogsbruket under vintern1971/1972 torde bli låg. Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Jordbrukets bidrag tillbruttonationalprodukten beräknas av statens jordbruksnämnd ha ökat med ca 6,5o/o 19701971. TiU följd av den goda skörden, framför allt av foderspannmål,ökade vegetabilieproduk-tionen med , medan produktionen av animalierminskade något. Under förutsättning om normalskörd 1972, vilket innebär enminskning av produktionen av vegetabiliermed drygt 10 o/o, förutses jordbrukets förädlingsvärde minska med 4 %19711972. Animalieproduktionen beräknas öka något och bli lika stor som under1970. Efter minskningar under då mjölkbesätlningarna och därmedäven mjölkproduktionen reducerats visade denna ånyo uppgång mot slutet av 1971.Ökningen av animalieproduktionen 19711972 yttrar sig främst däruti attminskningen av kreaturskapitalet väntas bli förhållandevis liten. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas hastigit med 1,5 o/o 1970 1971. a. tiUföljd av massaindustrins mycket stora råvarulager torde man kunna räknamed en nedgång med 19711972. Som framgår avavsnitt 1 i delta kapitel beräknas i«dM5?/-(produktio-nen ha i det närmaste stagnerat 1971. För1972 förutses en uppgång med 2 o/o. Centrala driftledningens beräkning avdkraftprodukiionen indikerar envolymökning jämfört med . Den låga tillrin-ningen i de svenskaälvarna och början av 1970 medförde en kraftigt minskadvattenkraftproduktion, medan produktionen av värmekraft och importen avelkraft steg. Ökningen låg helt på vattenkraft och var avhängig avden förbättrade vattenförsörjningen. Värmekraftproduktionen minskade däremotoch var något lägre än . Produktionsökningen 19711972 beräknas bli6,5 o/o och även detta år falla på vattenkraftsidan medanvärmekraftproduktionen väntas bli i stort sett oförändrad. I kapitel VIIbeskrivs utvecklingen inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Bruttoinvesteringarnaberäknas ha minskat 1971 och räknar man med en ökning på 6o/o. Läggs härtill byggnadsunderhållet blirvolymminskningen 5 o/o 19701971 och ökningen 19711972 beräknas tUl5,5 o/o. Medovan redovisade prognoser för de olika branscherna beräknas 1 Preliminär nationalbudget 119 varu-och kraftproduktionen främst till följd av industriproduktionens stagnation bli i stort sett oförändrad 1971 jämfört med . Tillväxten 19711972beräknas tUl 2,5 o/o. Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha stigit med 3,5 o/o 19701971 och för19711972 fömtses tillväxtiakten bU . För de privata tjänstesektorerna synesproduktionsutvecklingen ha blivit betydligt svagare än man hade anledningatt räkna med . Framför allt berodde detta på nedgången i denprivata varukonsumtionen, som medförde minskad produktion i bl. beräkningar för de tre första kvartalen1971 visar en ökning med endast drygt 1 o/o. Helårstalet beräknas därför bli ca 1 o/o. förutses en produktionsuppgångi den privata tjänstesektorn på 4 tiU 5 o/o. Den snabbare tUlväxten jämförtmed 1971 är delvis orsakad av omslaget i den privata varukonsumtionen,som påverkar både varuhandeln och delar av transportväsendet i positivriktning. En annan faktor som verkar uppdragande är investeringsulvecklingen.Från att ha minskat med 2,5 o/o 19701971beräknas investeringarna i stället öka med 7 o/o tiU 1972. Deltamedför produktionsökningar i första hand i delar av transportsektorn. Bruttonationalproduktens tillväxt, mättfrån produktionssidan, skulle med ovan angivna antaganden bli knappt 1 o/o19701971 och ca 3,5 o/o 19711972. Öknmgen19701971 härrörde sig så gott som uteslutande från ökadtjänsteproduktion, framför allt inom den offentliga sektorn. 19711972 skulle istället den privata tjänsteproduktionen stå för drygt hälften av ökningen.Vara- och kraftproduktionens bidrag prognoserasbU knappt en tredjedel av ökningen 19711972 efter att ha varitförsumbart 19701971. 6,5 1,5 0,5 9 150 -0 -1000 300 750 - 1 2 6,5 Summa varu- och kraftproduktion OffentUga tjänster Övriga tjänster 1972:1 Bilaga1 Finansplanen 120 Enligt de preUminära beräkningar för1971,och prognoser som redovisas ide olika specialkapitlen skulle ökningen av bruttonationalprodukten,mätt från användningssidan, bli eller något därunder 19701971 och ca 3,5 o/o 19711972. Differensen mellan beräkningarnafrån produktions-, och användningssidan skuUe därmed bli ungefär en halvprocentenhet samma differens som registrerats i beräkningar för 19691970 medan beräkningarnai stort sett överensstämmer . 1 Preliminär nationalbudget 121 Läget på arbetsmarknaden karakteriseradesunder 1970 av ett fortsatt ökat resursutnyttjande, och trots en snabbsysselsättningsökning kunde inte bristen på arbetskraft tUlgodoses. Underloppet av året avtog dock efterfrågan på arbetskraft och vid slutet av året lågantalet obesatta platser vid månadens mittsäsongrensal ca 30 o/o under nivån vid årets början. visadeockså arbetslösheten en stigande tendens, främst mot slutet av perioden.Arbetskraftsefterfrågan fortsatte att minska i snabb takt ocharbetslösheten steg avsevärt. Under den senare delen av 1971 har docktendensen till ytterligare försvagning av arbetsmarknadslägel upphört. Ovanstående utveckling var till en börjanen följd av det förändrade lägel inom de främst hemmamarknadsinriktade och s.k. skyddade delarna av näringslivet. Successivt förmärktes även en försvagadefterfrågan från exportindustrierna, vilket förstärkte den negativa utvecklingen. För att belysa arbelskraftsefterfrågansutveckling brukar serien över vidarbetsförmedlingarna obesatta platser vid månadens mitt användas. Serienredovisas med fördelning på län, näringsgrenar och yrken. I december 1971uppgick antalet obesatta platser till 27 960 och var därmed 36 o/o lägre än etl år tidigare. Delta är det hittiUs lägstaregistrerade decembervärdet. Fr. o. m. har antalet obesattaplatser varit lägre än motsvarande månadstal ocbfram till oktober hade differensen stigit bortsett från underandra kvartalet 1971. lill avtog dock skillnaden något, och den minskadeytterligare tUl december. En minskande skillnad noterades även från juli1971 inom textilindustri m. m., inom träindustri och privata samtoffentliga tjänster och inom kemisk industri. I diagram 1 visas för några näringsgrenarsäsongrensade kurvor för serien överobesatta platser t. o. m. . Som framgår av diagrammet harnedgången varit snabb och fortgått . Mellan oktober ochnovember ägde därefter en viss uppgång rum. Inom metall- och verkstadsindustrinhar nedgången fortsatt hela liden, medan deninom textUindustrin m. m. synes ha bromsats upp obesatta platser inom träindustrin har legat på en ungefär oförändradnivå . Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram V:I Antal lediga platser vid månadens mitt1969nov. 1969 1970 1971 1969 1970 Källor: och . fortsatteminskningen under de senare månaderna av 1971, medan inom flertalet av deövriga tjänstesektorerna en dragning uppåt ägde rum. Den tillnovember registrerade uppgången i antalet obesatta platser fortsatte även frånnovember till december. Vid arbetsförmedlingarna registreras äventotala antalet under månaden lediganmälda platser. januarinovember1971 var antalet lediga platser (exkl. praktikarbele och militärt arbete) 22o/o lägre än 1970. Summerat över har dockskUlnaden minskat något och var antalet 8 o/o lägre änunder . Nedgångar noterades inom praktiskt taget samtligayrkesgrupper. Störst var nedgången inom yrkesområdet tillverkningsarbete ochmaskinskötsel ( 1 Preliminär nationalbudget 123 Antalet obesatta platser vid månadensmitt speglar utvecklingen av icke tillgodosedd efterfrågan, medan totalaantalet under månadenanmälda lediga platser kan antas markera utvecklingen av den totalaarbetskraftsefterfrågan. Den större nedgången för antalet obesatta platser tordekunna förklaras med att uppkomna vakanser snabbare kunnat tUlsättas, varigenomden kvarstående bristen minskar mer än den totala arbelskraftsefterfrågan. Den avtagandearbetskraftsbristen framgår även av baro-meterandersökningarna för industrin,byggnadsverksamheten och vam-handeln. I höslrapportredogjordes- för utvecklingen inom industrin och byggnadsverksamheten t. o. m.september 1971. Del framgick där att andelen industriföretag som uppgivit bristpå yrkesarbetare kontinuerligt minskat . Den andel, 34 o/o av företagen, som angavatt det förelåg brist på yrkesarbetare var dock fortfarande högre äntidigare lägsta värde . Detta berodde på att bristen angavsvara väsentligt högre inommetallframställning men även inom varvsindustrin, delar av verkstadsindustrinsamt gummivaraindustrin. En med bristtalen för yrkesarbetare likartadutveckling noterades också för andra arbetare än yrkesarbetare. Även bristen påtjänstemannapersonal har minskat ochkvarstod endast i några branscher. Av preliminära resultatfrån konjunkturbaromelern framgår att andelen industriförelagsom uppgivit brist på yrkesarbetare minskat ytterligare. somangav alt det förelåg brist på sådana arbetare var sålunda densammasom . Inom de branscher där det ännu förelåg någonmer uttalad brist på övriga grupper avarbetstagare reducerades bristen kraftigt till december. Inom byggnads- ochanläggningsverksamheten var såväl som bristen påsamtliga arbetstagarkalegorier helt obetydlig. Den lägre arbetskraftsbristen inomindustrin har varit en orsak till successivt minskande nyanställning av arbetare.Jämsides härmed har också rörligheten, mätt som andelen avgångnaindustriarbetare i procent av antalet arbetare, minskal. Den lägre arbetskraftsefterfrågan har bl.a. yttrat sig i ökade friställningar. januarinovember 1971berördes totalt 33 800 varav inomindustrin 28 200 arbetstagare av till inkomna varselom personalinskränkningar mot 18 700 respektive 16 500 under sammaperiod 1970. Den antalsmässigt största ökningenägde mm inom verkstadsindustrin. Procentuella ökningar väsentligt övergenomsnillet noterades också inom massa- och pappersindustri samtlivsmedelsindustri. Däremot var ökningen mer begränsad inom träindustrinoch inom textil-, beklädnads- och lädervaruindustrin noterades en minskning. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Den registrerade arbetslösheten 1970 och 1971regionalt och branschvis I tabell 1 gesuppgifter om den vid arbetsförmedlingarna registrerade arbetslösheten. Somframgår av tabellen har arbetslösheten jämfört med föregående år stigitgenomsnittligt över året. Denna ulveckUng återspeglas även i de säsongrensadekurvorna för den regislre- 1 Preliminär nationalbudget 125 radearbetslösheten som visat en i stort sett jämn ökning under loppet av året framt. o. m. oktober. Den kraftigaste uppgången enligt denna statistik noterades istorstäderna medan den var minst i skogslänen. Från oktober till november 1971minskade den totala arbetslösheten någotsäsongrensat, och en fortsalt nedgång ägde rum lUl december. Under denärmast föregående månaderna synes även arbetslösheten ha planat ut i skogslänen samt i de södra ochmellersta delarna av utanför storstadslänen. Den tUl 1971lägre stegringen i arbetslösheten i skogslänen jämfört med de övrigadelarna av landet framgår även av arbetskraftsundersökningarna. Arbetslöshetsprocenten bland samtligakassamedlemmar uppgick enligtarbetsmarknadsstyrelsens statistik tiU 2,0 mot 1,5 tidigare.Jämförelser försvåras dock av bl. a. tillkomsten av nya tjänstemannakassor,vUket verkar neddragande tal. Ett hänsynstagande tiU dennaomständighet synes indikera alt arbetslöshelsprocen-len stigit med drygt 3/. En ökning avsamma storleksordning framkommer även för industriarbetarkassorna. Denna ökning i den"korrigerade" arbelslöshetsprocenlen kan jämföras med resultatenfrån arbetskraftsundersökningarna. Enligt dessa steg relativaarbetslöshetstalet (för definitioner se Statistiska meddelanden Am 1969: 57)till i genomsnitt under periodenjanuarinovember . Enligt arbetsförmedUngsstatistiken stegarbetslösheten mer för kvinnor än för män och likaledesökade den mest för yngre personer. Antalet arbetslösa i åldrarna under 25 årvar sålunda 160 o/o högre än föregående år, medan ökningen i åldrarna 25 59år uppgick till 77 o/o. Den betydande stegringen för de yngre kan delvis förklaras med en ökad benägenhet altuppsöka arbetsförmedlingarna, som väsentligt förstärkt sina insatserför ungdomar utan arbete. Den redan tidigare höga arbetslöshetsnivån för deäldsta, , steg förhållandevis begränsat. En ökning svagare ängenomsnittligt för de äldre noterades även i arbetskraftsundersökningama, meni övrigt synes den åldersförddade ökningen ha varit mer jämn. varenligt denna statistik den procentuella uppgången i arbetslösheten någotkraftigare för män än för kvinnor. För äldre gifta kvinnor registrerades dock en betydande stegring. Vidaresynes arbetskraftsundersökningama indikera att arbetslösheten underloppet av 1971 stigit mer för de personer som är än för övrigaålderskategorier. De ur arbetskraftsundersökningarnaerhållna värdena om arbetslösheten skiljer sig delvis i betydande grad frånarbetsförmedlingsstatistikens. Skillnademakan dock i huvudsak förklaras med hänvisning tUl olikheter imätperiodernas längd och förläggning, mätteknik i övrigt samt institutionellaförhållanden. Då främst den sista faktom påverkat den vid arbetsförmedlingarna registrerade arbetslösheten torde, vid 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 126 Antal personer berörda av vissaarbetsmarknadsåtgärder 1970 och 1971 ' Omfattar samtligapersoner i beredskapsarbeten exklusive anställda vid s. k. T-arbeten ocharbeten för specialanvisade. jämförelser över ,arbetskraftsundersökningarna ge den bästa informationen om utvecklingen. Medhänsyn till den grad av statistisk osäkerhet som vidlåder dessa undersökningar,speciellt vid uppdelningar av materialet, men även i brist på ännu så längeklarare kännedom om säsongmönstret, utgör emellertid arbetsförmedUngsstatistikenen viktig kompletterande uppgiftskälla, speciellt vid analyser av denkortsiktiga utvecklingen. I tabell 2 redovisasantalet personer som berörts av vissa arbetsmarknadsåtgärder.ArbetsmarknadsulbUdningen har utökats liksom omfattningen avberedskapsarbetena. Bidragen tUl den geografiska omflyttningen har dockminskal och nedgången hänförs lill de i skogslänen boende. Sammanfattningsvisframgår av avsnitten ovan om efterfrågan och arbetslöshet att den högaefterfrågan på arbetskraft som rådde successivt avlöstesav minskande arbetskraftsbrist. Denna utveckling fortsatte ochföljdes även av en snabbt stigande arbetslöshet. Mot slutet av perioden synesdock en uppbromsning ha ägt rum av efterfrågenedgången inom vissa branschersamtidigt som arbetslösheten säsongrensat sett upphört att stiga. Tillgången på arbetskraftbestäms förutom av den inhemska tolkökningen även av neltoinvandringen samt avförändringar i yrkesverk-samhelsgraden (denna uttrycks i relativaarbetskraftstal vilka anger hur stor del av befolkningen i en viss ålder som äri arbetskraften står 1 Preliminär nationalbudget 127 tUl arbetsmarknadens förfogande antingen som sysselsattaeller som arbetslösa). Medelbefolkningen i åldrama 1674 årökade med drygt 51 000personer, 0,9 o/o, till 5,86 mUjoner. har ökningen beräknats tUl ca 34 000personer, 0,6 o/o. Att just åldersintervallel betraktas berorpå att del är detta som används i arbetskraftsundersökningarna. Dessa ligger idet följande till grund för bedömningen av arbetskraftsutbudets utveckling. Iåldrarna ökade folkmängden mellan1970 och 1971 med 0,5 o/o eUer drygt 25 000 personer. Till ovanstående ökningstal bidrarnettoinvandringen. uppgick dennatill totalt 48 700 personer, medan den i beräkningarna satts tUl 6000. januarinovember 1971 invandrade netto 3 800personer (majaugusti saml november ägde en nettoutvandringrum). Bakom det låga värdet liggeren hög utvandring, knappt 37 000 personer januarinovember, vilken inte oväsentligtöverstiger det tidigare högsta helårsvärdet, 28 700 . Jämförtmed 1970 har invandringen minskal kraftigt men får ändock sägas vara hög ochuppgick till 40 500 personer. Starkt bidragandetill den låga nettoinvandringen var att många finländare återvänthem. av 1971 utvandrade netto 2 000 finländare,och en nettoutvandring ägde även rum för övriga nordbor. Däremot varneltoinvandringen för personer med grekiskt och jugoslaviskt medborgarskapbetydande. Den utrikes omflyttningens samband med läget på den svenskaarbetsmarknaden framgår även av att utvandringensäsongrensat började tillta . Invandringen lågunder större delen av 1970 på en ungefär oförändrad nivå, men från slutet avåret har tendensen varit nedåtriklad. För neltoinvandringen har dettainneburit en jämn neddragning från . Utifrån det anlagande som gjorts ommedelfolkmängdens utveckling kan sedan en kalkyl av arbelskraflslillgångarnasförändring göras. En sådan kan ske på så sätt att de förändringar i de olikavariablerna som enligt arbetskraftsundersökningarna ägt mm under den belystadelen av 1971 () jämfört med antas vara representativa för utvecklingen mellan helåren. Med ensådan förutsättning skulle antalet personer i arbetskraften, dvs.antalet sysselsatta samt antalet arbetslösa, öka med 55 000 personer, 1,4 o/o,. Antalet kvinnor ökar medan antalet män ökar medendast tiondelen härav. Av förändringen med 1,4 o/o svararbefolkningstillväxten för 0,5 o/o. Deändrade relativa arbetskraftstalen bidrar med 0,9 o/o, varav tillskottetför kvinnornas del är 1,1 o/o. Utmärkande för utvecklingen mellan 1970 och1971 har varit att kvinnornas relativa arbetskraftstal .liksom 1970 stigitstarkt och 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 128 ökningen överstiger i allmänhet den sett genomsnittliga.Noteras kan dock alt tillskottet av kvinnor till arbetskraften som följd avökade arbetskraftstal avtagit jämfört med 1970. I antalet personer i arbetskraften ingårförutom de sysselsatta även de arbetslösa. Genomsnittiigt uppgick under 1970andelen arbetslösa till 1,5 o/o och nivånkan beräknas vara högre 1971. Arbetslöshetsnivån har stigit med1 enhet för såväl män som för kvinnor. Mellan exempelvis 1966 och 1967steg arbetslösheten för kvinnor . Den kraftigare ökningen1971 kan dock inte ses isolerad frånutvecklingen av de relativa arbetskraftstalen, vilka som påpekades ovan steg starkt 1971, medan uppgången var merbegränsad. Trots den ökade arbetslösheten ökarantalet sysselsatta med 0,4 o/o liU 1971 (mellan 1966 och 1967minskade antalet sysselsatta ). Antalet sysselsatta kvinnor ökar med ca30 000, men den totala uppgången begränsas till hälften av detta tal genomminskat antal sysselsatta män. I arbetskraftsundersökningarna registrerasfrånvaro från arbetet på grund av semesteroch sjukdom m. m. Enligt undersökningarna bar semesterfrånvaron stigitbetydligt . Det har dock bedömts alt antaletsemestrande inte blir tUlförlitiigt belyst och i det närmast följande hardärför semeslerfrånvaron inte beaktats. Då övrig frånvaro genomsnittligt settinte förändrats ökar antalet personer i arbete här alltså inklusive desemestrande i samma takt som antalet sysselsatta eller med 0,4 o/o. Genom alt meddarbelstiden för personer iarbete minskat med drygt 1 o/o mellan 1970och 1971 kan antalet utförda arbetstimmar beräknas minska med knappt 1 o/o (0,8o/o). Meddarbetslidens förändringar är en nettoeffekt av förändringar ideltidsarbete, övertidsarbete, kortlidsfrån-varo samt lagstadgad arbetstid. Somvisades i kan arbetstidsförkortningen under1971 beräknas ha minskat medelarbetstiden med 0,4 o/o. Vad som orsakatnedgången i övrigt, ca 3/4 o/o, kan inte beläggas. Det synes dock inte osannoliktatt minskad överlid bidragit härlUl som en viss ökning av dedeltidsarbetande ägt rum.