prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Figur A:2 Utbud av kommersiell service för företagetuppdelat på servicenivåer Reparation av andra hushållsvaror Reparation av elektriska hushällsvaror Museer, konstutställningar, botaniska trädgärdar Reparation av skor och andra lädervaror - och andra nöjesetablisemang Detaljhandel med hushällsapparater.twlysnirtgsart. Störretx)k-och pappershandel Reparation av ur, optik och guldsmedsvaror Reparation av radio och TV Detaljhandel med övrig hemutrustning Andra tvätterier och tvättbarer .,drivarKte avsport tnrättn. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 24 På nivå I mostsvarar antaletkommunblock i stort sett antalet storstäder, på nivå II antalet primära centra, på nivå III antalet regionalacentra och på nivåerna IV ochV antalet kommuncentra enligt länsstyrelsernas modifierade förslag. Källa: , SCB. Kolumn 22 Antal väglänkar 1 2 3 A Figuren anger antalet väglänkar somutgår från kommunblockscentra . Varje länk har räknats. En väg som gårigenom en ort har därför räknats två gånger. Endast huvudvägsnätet som omfattareuropavägar, riksvägar och de viktigaste länsvägarna har medtagits. Dessavägar har indelats i tre klasser. Indelningen baseras på vägarnas funktion idet totala transportsystemet enligt bedömning. a = Funktionsklass I: Väglänkar somtillgodoser de mest betydelsefulla trafikrelationema mellan storstadsområdenaoch storstadsalternativen. Med dessa länkar bhr bl. a. de trestorstadsområdena sammanbundna. Vidare ingår i denna funktionsklass någralänkar av stor betydelse för den internordiska vägtrafiken. b = Funktionsklass II: Övriga viktigare väglänkar somförbinder storstadsområden med storstadsalternativen resp. störretillväxtcentra eller storstadsalternativen med varandra. c = Funktionsklass III: Övrigahuvudvägar, vilka förbinder bl. a. storstadsalternativ samt tillväxtcentra åena sidan med kommunblockscentra och övriga orter å andra sidan. Källa: : Plan över huvudvägnätet samt DsK 1972:4 Regional trafikplanering. Kolumn 23 Kollektiv fjärrtrafik Figuren anger turtätheten ijärnvägens fjärrtrafik och i inrikesflyget. Den långväga busstrafiken har idetta sammanhang ej medtagits. Antalet förbindelser i genomsnitt per dag harräknats inom varje kommunblock och därefter indelats i fem olika klasser: BihangA Uppgifter om den regionala strukturen Om trafikflygplats finns ikommunblocket men inte reguljär trafik har detta utmärkts med en stjärna i denförsta rutan i figuren. Detsamma gäller kommunblock som inte harfjärrförbindelse med tåg, men dock har lokaltrafik. Källa: kommunikationer och inrikes flygtidtabellSAS/Linjeflyg . Kolumn 24 Hamnar och godsomsättning olJQ sk.pr. Figuren visar förekomst av hamnaroch godsomsättningens storlek och sammansättning . Godsomsättningen harfördelats i fyra varuslag: Om godsomsättning Överstiger för ett varuslag skrafferas rutan för detta varuslag. Om godsomsättningför alla varuslag totalt överstiger men är mindre än 100 000 förett varuslag markeras detta med en ring i rutan för varuslaget ifråga. Om hamnfinns men godsomsättningen totalt sett är mindre än , markeras dettamed en ring mitt i figuren. Källa: Förteckning över svenska hamnarochlastageplatserupprättad inom . SOS Sjöfart 1970. Källa: Bostadsbyggandet SOS, SCB. 1972:111 Bilagal Reg.pol.tiandlingsprogramm.m. Kolumn 26 Bostadsbyggande per 100 invånare under perioden1966-1970 Figuren visar bostadsbyggandet perår och 100 invånare resp. 100 tätortsinvånare . Detriksgenomsnittliga bostadsbyggandet per 100 invånare uppgår till 1,34. Förbostadsbyggandet per 100 tätortsinvånare är motsvarande tal 1,73. Dessariksgenomsnitt har markerats i figuren med streckade linjer. Källor: Bostadsbyggandet SOS Folk- och bostadsräkningen år1965, SCB. Kolumn 27Hushållensutrymmesstandard V. Figuren anger den andel avhushållen som var trångbodda enligt norm 2 i folk- och bostadsräkningenår 1970. Ett hushåll räknas därvid som trångbott om antalet boende i lägenhetenöverstiger två per bostadsrum, kök och ett rum oräknade. Enpersonshushållräknas dock aldrig som trångbodda. Andelen trångbodda hushåll enligt norm 2 äri hela landet . Detta riksgenomsnitt markeras i figuren med en streckadlinje. Bilden färgas röd om värdetunderstiger . Bilden färgas blå om värdet överstiger . Därmedutmärkes de av landets kommunblock som har den minsta resp. den störstaandelen trångbodda hushåll. Källa: Folk-och bostadsräkningen , SCB. Kolumn 28 Kägenhetemas kvalitet år1970 V. Figuren visar bostadsbeståndetskvalitet mätt i andelen lägenheter som saknar centralvärme . Andelenlägenheter i landet som saknar centralvärme är vilket har markerats ifiguren med en streckad linje. Bilden färgas röd om andelenlägenheter som saknar centralvärme understiger . Bilden färgas blå för kommunblock med värden BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 27 Därigenom utmärks de av landetskommunblock som har den minsta resp. den största andelen lägenheter utancentralvärme. Källa: Folk-och bostadsräkningen , SCB. Kolumn 29 Kommunala inkomster år1971 ' 2000 Figuren visar primärkommunalainkomster per invånare i kronor. Med kommunala inkomster förstås summanav allmän kommunalskatt och skatteutjämningsbidrag. De två inkomstkällornaskiljs åt i figuren genom olika skrafferingar, varvid den nedre skrafferingenvisar skatteinkomsterna. Den för hela landet genomsnittligainkomstnivån i kommunerna är . vilket har markerats i figuren med enstreckad linje. Källa: Kommunernas finanser , SCB. Kolumn 30 Investeringar med regionalpolitiskt stöd underperioden 70 + 8 = 78 Figuren visar omfattningen i milj.kr.av de investeringar som skett med regionalpolitiskt stöd i form avlokaliseringsstöd och regionalpolitiskt motiverade investeringsfondsfrisläppunder perioden 19651971. Investeringar gjorda med investeringsfondsmedel harendast medtagits i de kommunblock där även lokaliseringsstöd utgått i form avbidrag eller lån. Källa: Sammanställningar inom . Figuren visar lokaliseringsstödetsomfattning i form av bidrag (bidr.) och lån uttryckt imilj. Om investeringar i form av lokaliseringsstöd ochinvesteringsfondsmedel har uppgått till mindre än 0,5 milj. kr. har dettamarkerats med en nolla (0) i figuren. Om inte några investeringar har gjortsmarkeras detta med två punkter. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 28 Kolumn 32 Beräknadsysselsättningsökning ''' 30 Figuren anger den beräknadesysselsättningsökningen i företag som erhållit lokaliseringsstöd under perioden19651971. Denna sysselsättningsökning har ställts i relation tilltotalantalet sysselsatta inom industri enligt folk- och bostadsräkningvid periodens början. Källa: Sammanställningar inom , samtfolk-och bostadsräkningen . Kolumn 33 Faktisk sysselsättningsökning under perioden19651971 i procent av den beräknade sysselsättningsökningen Figuren anger hur stor del av denberäknade sysselsättningsökningen som vid slutet av hade förverkligats.Den faktiska sysselsättningsökningen i de företag som erhållitlokaliseringsstöd har ställts i relation till den vid ansökningstillfälletberäknade sysselsättningsökningen. Det procenttal som därvid erhålls är ettmått på i vilken utsträckning den beräknade sysselsättningsökningen haruppnåtts. Om den faktiskasysselsättningsökningen har överträffat den beräknade ökningen markeras dettai figuren med symbolen > 100. Om den faktiska sysselsättningsutvecklingenhar varit negativ markeras detta med symbolen < 0. Källa: Sammanställningar inom . A.4 Kommentarer till bakgrundsdata På de sista sidorna av detta bihangredovisas på s. k. länstablåer en stor mängd data för landets kommunblock. 1detta avsnitt lämnas länsvis kommentarer till uppgifterna på dessa tablåer. Endetaljerad beskrivning av använda data lämnas i avsnitt A.3, en meraöversiktlig i avsnitt A.6. Kommentarerna kan på grund av datamängdensomfattning inte vara fullständiga och får betraktas närmast som något slag avlänsanvisningar. Därvid kan en viss grad av upprepning inte undvikas, varförkommentarerna främst bör användas som ett hjälpmedel vid ett studium avförhållandena i enstaka län. När uppgifterna på länstablåerna för några längenomgåtts bör behovet av kommentarerna därför minska. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 29 Uppgifterna i länstablåerna skallge information om hur kommunblocken förhåller sig till riksgenomsnittligaförhållanden samt ge en föreställning om hur kommunblocken inom länet förhållersig till varandra. En väsentlig del av länsstyrelsernas förslag tilllänsprogram utgörs av förslagen till ortsklassificering. Av skäl som harredovisats i avsnitt A.l används i detta bihang länsstyrelsernasklassificering för redovisning av vissa uppgifter. Därvid har vissamodifieringar gjorts, vilka även kommenteras i avsnitt A.l. I de följandekommentarerna har detta modifierade förslag till ortsklassificering använts föratt ortsklassvis redovisa hur kommunblocken för vissa variabler förhåller sigtill övriga kommunblock inom resp. ortsklass. Även utformningen av dessa mätareharkommenterats i avsnitt A.3. Där presenteras figur 1 (befolkningsutveckling1966-1970) under kolumn 5, figur 2 (andel 50-w år) under kolumn 7, figur 3(näringsgrenar 1965) under kolumn 8, figur 4 (industriutveckling )under kolumn 11, figur 5 (arbetslöshet 1971) under kolumn 18 och figur 6(inkomstnivå 1970) under kolumn 19. Länsstyrelsernas modifieradeförslag till ortsklassificering har i läns-tablåerna tagits till utgångspunktför en gruppering av kommuncentra kring primära resp. regionala centra.Grupperingen grundar sig dels på redan förefintliga regionindelningar, t. ex.A-regionindelningen, dels i några fall på bedömningar utförda inominrikesdepartementet. Grupperingen får närmast ses som en hjälp till läsarenatt se sambandet mellan kommunblock på olika regionala nivåer. I några fall hardet visat sig att ett kommunblock närmast hör samman med ett centrum i ettangränsande län. Blocket har därvid redovisats dels i det län i vilket detadministrativt hör hemma, dels i det län där det primära eller regionalacentret redovisas. När ett kommunblock redovisas utanför det egna länet utmärksdetta i länstablåerna genom en mörktoning av kommunblockets uppgifter. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 30 Regionalutveckling och struktur i Folkmängdsutvecklingen har somframgår av kolumn 5 tablå 1 varit mycket positiv i länet. Prognos 2 ilänsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckling fram till år 1980.Nynäshamn och hör till de av landets kommunblock som har haftden mest positiva befolk-ningsutveckhngen under såväl 1950- som . I Stockholmsregionenhar ökningen varit något mindre än i början avperioden. Nettoflyttningen har som framgår av kolumn 6 tablå 1 varit mycketpositiv i länet. Inflyttning har varit stor av både utländska och svenskamedborgare. , och hör till de avlandets kommunblock som har ' den lägsta andelen personer iåldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur AB:3 i samtliga kommunblock i länet från vad som är |normalt i resp. ortsklass. Alla länets kommunblock har en förhållandevis storandel sysselsatta inom service medan andelen sysselsatta inom jord- ochskogsbruk är mycket hten. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning ärenligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 1 mycket hög i . Den i kolumn 10tablå 1 återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering1967 är utpräglat positiv för alla kommunblock. En ökad sysselsättning inomservicesektorn spelar härvid en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt kolumn 11 tablå 1 varit negativ isamtliga kommunblock med undantag för som hör till de avlandets kommunblock som har haft den mest positiva sysselsättningsutvecklingen.För gäller dels att utvecklingen har varit snabbare än vad somgenomsnittligt varit normalt för de i kommunblocket representerade branscherna,dels att branschsammansättningen har varit gynnsam. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligtkolumn 13 tablå 1 stor i . Kolumn 15 tablå 1 visar att andelenförvaltningspersonal inom industri är mycket stor i ,och . Löneläget inom industrin är mycket högt iStockholmsregionen och , vilket enligt kolumn 16 tablå 1 förklarasdels av en från lönesynpunkt sett gynnsam branschsammansättning, dels av etthögt löneläge inom de i kommunblocken representerade branscherna. hartotalt sett ett gott löneläge inom industrin. Branschsammansättningen är frånlönesynpunkt sett mycket god men löneläget inom de i blocket representeradebranscherna ligger på en relativt låg nivå. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 2, överstiger både för män och kvinnorriksgenomsnittet. , och hör till de avlandets kommunblock som har BihangA Uppgifter om den regionala strukturen AB;I Befolkningsutveckling . AB:2 Andel 50-w År. AB'4 Industriutveckling . Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. den högsta yrkesverksamhetsgraden för icke gifta kvinnor. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 lägre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för . ,och hör till de av landets kommunblock som har haftde lägsta arbetslöshetstalen och 1971. Av figur AB:5framgår att länets kommunblock i detta avseende hgger på en mycket låg nivåinom resp. ortsklasser. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare - hgger som framgår av kolumn 19 tablå 2 mycket högt i samtligakommunblock med undantag för . Den höga lönenivån inom industrin, denstora andelen sysselsatta inom service samt den mycket låga andelen sysselsattainom jord- och skogsbruk kan ses som förklaringar till denna inkomstbild. Utbudet av service ligger på högstanivå i . Som framgår av kolumn 20 tablå 2 har ettutbud av sjukvård på nivå 11. Det kommersiella serviceutbudet, illustrerat ikolumn 21 tablå 2 har i och nivå III. Räknat i antal förbindelser per dag är kommunikationsmöjligheternamed tåg mycket goda i och . Trafikflygplats med mycket högturtäthet finns i . 100.,» Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 33 Bostadsbyggandet per 100 invånareligger i länet över riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är istort sett riksgenomsnittlig för länet som helhet. och hörtill de av landets kommunblock som har den högsta andelen trångboddahushåll. Andelen lägenheter som saknar centralvärme är mycket låg i allakommunblocken med undantag för . De primärkommunala inkomsterna iStockholms län är inte jämförbara med övriga landet på grund av attstorlandstinget har övertagit vissa primärkommunala funktioner, och har därförinte redovisats i kolum 29 tablå 2. Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 34 Regional utveckling och struktur i län Kommentartill bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen har somframgår av kolumn 5 tablå 3 varit mer positiv än under1950-talet i länet som helhet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder enfortsatt positiv utveckling. hör till de av landets kommunblocksom under både 1950-och har haft de största ökningstalen. Under1960-talet hör till de av landets kommunblock som hade de högstaökningstalen. Prognos 2 i länsplanering 1967 visar för en något dämpadökning fram . Av figur C:l framgår att och liggerpå den högsta nivån inom sina resp. ortsklasser. Övriga orter har en i stortsett genomsnittlig nivå inom resp. ortsklasser. Kolumn 6 tablå 3 visar att Uppsalaoch har haft en mycket positiv nettoflyttning under perioden1968-1970. 1 består större delen av denna inflyttning av utländskamedborgare. Inflyttningen till domineras däremot av svenska medborgare.Dessa kommunblock har vidare som framgår av figur C:2 år 1970 en mycket lågandel av befolkningen i åldern 1 . Fördelningen på näringsgrenaravviker i enligt figur C:3 från vad som är normalt för primära centra.Andelen sysselsatta inom jord-och skogsbruk ligger över riksgenomsnittet isamtliga kommunblock i länet med undantag för . har mer än 70 %av totala sysselsättningen inom service. Andelen sysselsatta inom offentligförvaltning är enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 3 mycket stor i . Den i kolumn 10 tablå 3 återgivnaprognoserade sysselsättningsutveck-hngen enligt länsplanering utpräglatpositiv för , och . En ökad sysselsättning inomservicesektorn spelar härvid en stor roll i och . väntasfå en ökad sysselsättning inom industri. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur C:4 varit utpräglat positiv i och Östhammar.Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 3 framgår att utvecklingen har varit snabbareän vad som genomsnittligt varit normalt för de i kommunblocken representeradebranscherna. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställenmed mindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 3 mycket stor iÖsthammar och och uppgår där till av totala antaletsysselsatta. Andelen förvaltningspersonal ligger över riksgenomsnittet iUppsala och . Löneläget inom industri är enligt kolumn 16 tablå 3 högti länet som helhet. Andelen yrkesverksamma i länet, somåterges i kolumn 17 tablå 4 ligger på en riksgenomsnittlig nivå för både mänoch kvinnor . hör till de av landets kommunblock som högsta yrkesverksamhetsgraden för kvinnor. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen C:2 Andel50-W år, 1970. :':! C:3 Näringsgrenar 1965. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var lägre änriksgenomsnittet i länet som helhet. och hör till de avlandets kommunblock som under båda perioderna hade de lägstaarbetslöshetstalen. Av figur C:5 framgår att ligger på den lägsta nivånbland primära centra. Övriga kommunblock hgger på låg nivå inom resp.ortsklasser. Inkomstnivån - mätt som inkomst perinkomsttagare ligger som framgår av figur C:6 mycket högt i . Enköpinghar en relativt hög nivå vid en jämförelse med övriga regionala centra. Utbudet av service är i Uppsalamycket fullständigt. Som framgår av kolumn 20 tablå 4 har kommunblocket vadbeträffar sjukvård och utbildning ett utbud på nivå 1. Utbildningsutbudet iEnköping och når nivå III. Det kommersiella serviceutbudet når i Enköpingnivå III. och har ett utbud av kommersiell service på de lägstanivåerna. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i och Enköping.Tierp har mindre än 5 tågförbindelser per dag medan helt saknarfjärrförbindelser med tåg. Bostadsbyggandetper 100 invånare hgger i och os Arbetslöshet 1971. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 3 7 mycket över riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt iutrymme är i stort sett riksgenomsnittlig. hör till de av landetskommunblock som har den lägsta medan hör till de kommunblock som största andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 3 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger vid eller någotöver riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I och spelar detkommunala skatteutjämningsbidraget en viss roll. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 38 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 3 varit positiv under såväl 1950- som 1960-talet.Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckling. Nyköpingoch hör till de av landets kommunblock som under både 1950- och1960-talet haft de största ökningstalen. Av figur D:l framgår att Eskilstunaligger på en genomsnittlig nivå bland primära centra vad beträffarfolkmängdsutvecklingen . Övriga orter har engenomsnittlig placering inom resp. ortsklasser. Nettoflyttningen i länet har somframgår av kolumn 6 tablå 3 varit mycket positiv under perioden 1968-1970.Eskilstuna och hör till de av landets kommunblock som har haftden största nettoflyttningen. Alla länets kommunblock har haft en storinflyttning av utländska medborgare trots en negativ nettoflyttning i vissablock. Figur D:2 visar bl. a. att andelen personer i åldersgruppen 50-wår är mycket låg i . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur D:3 i , , och från vad somär normalt i resp. ortsklass. har av totalasysselsättningen inom industri. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbrukligger något över riksgenomsnittet i samthga kommunblock med undantag förOxelösund och . och har en förhållandevis storandel sysselsatta inom service. Andelen inom offentlig förvaltning är enligtuppgifterna i kolumn 9 tablå 3 mycket stor i . Den i kolumn 10 tablå 3 återgivnaprognoserade sysselsättningsutveck-hngen enligt länsplanering 1967 är positivför alla länets kommunblock. En ökad sysselsättning inom service spelar härviden stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur D:4 varit mycket positiv i under perioden19641969. Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 3 framgår att utvecklingen varitsnabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för de i kommunblocketrepresenterade branscherna. Kolumn 12 tablå 3 visar att är mycketbransch-och företagsensidig med större delen av sysselsättningen inom järn- ochmetallindustri. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avsesarbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 3 stor iSträngnäs. Övriga kommunblock i länet ligger under riksgenomsnittet. Vingåkerhar enligt kolumn 14 tablå 4 en stor andel av industrisysselsättningen inombranscher som enligt långtidsutredningens bedömning fram väntas fåen negativ utveckling. Av uppgifterna i kolumn 16 tablå 3framgår att hör till de av landets kommunblock som har dethögsta löneläget inom industri. Enhgt kolumn 16 tablå 3 förklaras detta av delsen gynnsam branschsammansättning och dels ett relativt högt löneläge inom de ikommunblocket representerade branscherna. Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen D:2 Andel50-W år, 1970. ss;'p'"° 'rop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. Andelen yrkesverksamma i länet, somåterges i kolumn 17 tablå 4, undertiger för gjfta kvinnorriksgenomsnittet. hör till de IV landets kommunblock som har den högstayrkesverksamhetsgra-len för gifta kvinnor. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var under kren 1969-1970 och 197 1 i det närmasteriksgenomsnittlig för länet som lelhet. Av figur D:5 framgår att år1971 har en relativt hög mdel arbetslösa bland primära centra. har enliten andel arbetslösa i lämförelse med övriga kommuncentra i landet. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare hgger som framgår av kolumn 19 tablå 4 mycket högt i Nyköpingoch Dch dessa tillhör de av landets kommunblock som har denhögsta inkomstnivån. Det höga löneläget inom industrin kan ses som förklaringtill denna inkomstbild. Som framgår av figur D:6 har en relativt låginkomstnivå i jämförelse med övriga primära centra i landet. Länets kommuncentrahgger på en genomsnittlig nivå inom ortsklassen. Utbudet av service hgger i på hög nivå. Somframgår av kolumn 20 tablå 4 har kommunblocket vad beträffar sjukvård ett utbudpå nivå I. , och har ett utbildningsutbudmotsvarande nivå III. Det kommersiella serviceutbudet ligger i ochKatrineholm på nivå III. '-"iU .HHvinoäker Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 41 Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i , Nyköpingoch . har mellan 10 och 15 fjärrförbindelser med tåg per dag.Oxelösund, och saknar helt fjärrförbindelser med tåg. Bostadsbyggandet per 100 invånare i länet motsvararriksgenomsnittet . , , ochSträngnäs ligger över riksgenomsnittet medan övriga block ligger underriksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är i stort settriksgenomsnitthg medan andelen lägenheter utan centralvärme ligger underriksgenomsnittet i samtliga block med undantag för . , Nyköpingoch hör till de av landets kommunblock som har den lägstaandelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 4framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, liggeromkring riksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Det kommunalaskatteutjämningsbidraget spelar en viss roll i . Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 42 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata