prop · FV0385 · 1972-12-31 00:00:00 — avser retroaktiva löner och traktamentenför tiden den 1 februariden . Jaghemställer att Kungl. atttill geologiska undersökning: Prospektering på till-läggsstat tillriksstaten för /72 anvisa ett reservationsanslag av . [3]2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag för detta ändamål finnsinte upptaget i riksstaten för /72. Förenadefabriksverken (FFV) har särskUt starkt ökat sinomsättning samt tillförts och påtagit sig nya arbetsuppgifter. a. har FFVför att på bästa sätt utnyttja sin produktionskapacitet och även uppnå visssysselsättningsutjämning efter hand tagit upp olika slag av civil produktion. FFVhar därvid engagerat sig i skilda projekt, varav som exempel kan nämnastillverkning av kyl-kompressorer, uppfödning av försöksdjur, utveckling av en konstgöd-sdspridareoch en patienttvättapparat samt deltagande i utvecklingsar-arbetet rörande den s.k. stirlingmotorn. I verkets strävan att taupp och utveckla nya produkter inleddes i en del fallsamarbete med andra företag. I samband därmed förvärvade FFV aktier och andraandelar i ett antal bolag utan att därtUl ha erhållit vederbörliga bemyndiganden.De bolag det här gällde anmäldes i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 137). Vidare har FFVutiämnat lån till vissa företag och iklätt sig borgen för förpliktelser som KBUnited Stiriing () har gentemot N. V. Gloeilampenfabriekenoch investeringsbank AB. Även dessa åtgärder har vidtagits utan bemyndiganden.För att få gränserna för FFV:s ekonomiska handlingsfrihet klarlagda bringadechefen för industridepartementet i skrivelse borgens- och lånefrågornatill justitiekanslerns kännedom för de åtgärder de kunde föranleda. I enrapport har konstaterat att FFV i ettflertal avseenden avvikit från gällande regler och instruktioner, bl. a. genomatt utan bemyndigande ha bildat eUer förvärvat andelar i vissa bolag. I beslutden har justitiekanslern förklarat att FFV handlat klart istrid mot gällande bestämmelser när verket utan bemyndiganden förvärvat aktieroch andra Prop.1972: 85 48 andelar i företag, utlämnat lån och tecknat borgen. a. till att verksledningens handlingssätt uppenbarligen förestavatsav en stark strävan att uppfylla statsmakternas intentioner har justitiekanslernansett kunna låta bero vid hans gjorda uttalanden i ärendet. Ovissheten om FFV:s framtida verksamhetsinriktning bl. a.med hänsyn till storleken av försvarsmateridproduktionen inom FFV har aktualiseraten närmare prövning av verkets framtida inriktning. Med stöd av erhålletbemyndigande ämnar jag tillsätta en utredning härom. Utredningenskall även, mot bakgrund av de gjorda anmärkningarna mot vissa av FFV:såtgärder, pröva förenligheten med FFV:s framtida verksamhetsinriktning av ettfortsatt engagemang i de nämnda bolagen. Utredningen avses vidare pröva denlämpligaste företagsformen för verksamheten. Om verksformen alltjämt anseslämplig, skall utredningen överväga i vilken mån verkets befogenheter kanbehöva ändras. 1 här förevarande anslagspunkt tar jag upp frågan omanslag tUl ett av de projekt som bedrivs i bolagsform, det s. k. stirlingprojektet.Jag anser detta projekt vara av sådan art att ställning till det bör tas redannu. FFV har i skrivelse den 3 februari 1972hemställt om ett anslag av . för bestridande av FFV:s andel av utvecklingskostnaderför den s. k. stirlingmotorn i KB United () /72. FFV hemställer vidare om rätt att i samband med upplåning iSveriges investeringsbank AB tillsammans med mekaniska verkstads AB(Kockum) teckna solidarisk borgen intill ett belopp av 25 milj. kr. FFV anför därvid i huvudsak följande. Av flera skäl kan- det antas att beställningsvolymen fråndet svenska försvaret successivt kommer att minska . Sedanen tUlbaka har FFV därför systematiskt sökt finna lämpliga civilaprodukter som ersättning för den väntade minskningen av för-svarsmaterielproduktionen.Detta produktvalsarbete, som alltjämt pågår, bedrivs bl. a. med utgångspunktfrån att de nya produkterna skall tillgodose marknadens krav och kunna visa tUlfredsställandelönsamhet. De bör också i möjligaste mån passa den befintliga produktionsapparatenför att begränsa behovet av nya investeringar. Från ovannämnda utgångspunkt genomförde FFV tillsammansmed (Husqvarna) och Kockum en omfattande analys avdet s. k. stirlingprojektet, för vilket möjlighet fanns att teckna licens med N.V. Gloeilampenfabrieken i (). Analysen visadeatt detta projekt var intressant för FFV med hänsyn till bl. a. de uppställdakriterierna på nya produkter. Kortfattat kan stirlingmotorn beskrivas som enenergiomvandlare med extern, kontinuerlig förbränning, som ger motorn följandekaraktäristiska egenskaper: låg halt av skadliga avgaser, låg ljud- och 1972: 85 49 vibrationsnivåsamt flerbränsleegenskaper, dvs. förmåga att utnyttja ett stort antal olikatyper av bränslen eUer andra värmealstrare. Förutommiljökraven i tätorter har kraven alltmer skärpts vad avser arbetsplatsernas mUjö.Buller- och avgasemissioner från gruvlas-tare och andra underjordsfordon ochfrån arbetsmaskiner såsom grävmaskiner och liknande torde kunna minskasbetydligt genom utnyttjande av stirlingmotorn. Medhänsyn till bl. a. tendenserna till skärpt lagstiftning i olika länder,syftande till miljövänligare motorfordon bedöms stiriingmotorns framtidamarknadsmöjligheter som goda. existerande konventionella förbränningsmotorer torde efter omfattande ochkostsamma ingrepp omkonstruktioner och kompletteringar möjligen uppfyllade närmaste årens förutsebara krav på avgasrening och bullerreduktion. ex. den amerikanska lagstiftningen beträffande reduktion av avgaser ochbuller komma att skärpas i en planerad senare etapp, omkring vilketi fackkretsar bedöms sannohkt torde dessa konventioneUa motorsystem få svårigheteratt hävda sig även ekonomiskt sett. Stirlingmotornkan få stor betydelse i en beredskapssituation eller försörjningskris närtillförseln av flytande drivmedel är otillräcklig, eftersom den är väl lämpadför bl. a. gengasdrift. På är den globala tiUgången på flytandebränslen begränsad i förhållande till efterfrågan. Stiriingmotorns egenskap,att kunna användas med andra bränslen såsom t. ex. träavfallsprodukter, är dåav mycket stor betydelse. Medutgångspunkt från anförda resonemang ingick FFV, Husqvarna och Kockum ijuni 1968 ett samarbetsavtal om vidareutveckling av stirlingmotorn. Samarbetetorganiserades i form av ett kommanditbolag, KB United () , i det följande kallat United , som träffadeett licensavtal med N. V. GloeUampenfabrieken. Husqvarna inträdde intei bolaget utan erhöll option, eftersom det stod klart att utveckUngsarbe-tetskulle koncentreras primärt på en stirlingmotor av storleksordningen 200 hk. Husqvarnasintresse var helt. knutet till motorer av en storleksordning som passade i Husqvarnastillverkningsprogram och produktsortiment. Förhandlingar kommer troligen attföras om Husqvarnas fortsatta ställning i förhållande till UnitedStirling. FFV och Kockum äger vardera hälften av andelarna i United Stiriing. Övrigalicenstagare är f. n. de tyska företagen MAN (NurnbergAG) och MWM (). Licensavtalen med dessa företagbygger bl. a. på ett avtalsförhållande med . UnitedStirling påbörjade sin verksamhet med målet att 1972: 85 50 utvecklaoch konstruera sådana typer av stirlingmotorer som på kortast möjliga tid kan serietillverkasoch marknadsföras till främst fordons-och båttillverkare m. fl. inkl. UnitedStirlings ägare för deras speciella behov. UnitedStirling inledde arbetet med att anställa personal och utbilda den hoslicensgivaren samt att från denna överta know-how m. m. Parallellt därmedpåbörjades vid United i och vid FFV:s verkstad i Malmslättuppbyggandet av erforderliga resurser för laboratorieprover,prototyptillverkning etc. På grundval härav och med resultat från utfördamarknadsundersökningar som underlag har United inlettutvecklingsarbetet av en 200 hk stirlingmotor, främst avsedd att användas istadsbussar, lastbilar, gruvfordon etc. En första prototypserie som i alltväsentligt bygger på den av etablerade stirling-tekniken har tagitsfram och är under utprövning. Genomdet utförda arbetet har United funnit nya lösningar sommedger betydande förenklingar, vilket medför kostnadsminskningar vidserieproduktion. Föratomden renodlade motorutvecklingen har studier utförts av skilda applikationermed stirlingmotorn. Praktiska prov har utförts med motorer i båtar ochgeneratoraggregat med positiva resultat. UnitedStirling har i samarbete med startatutvecklingsarbete av en ny typ av värmesystem för stirlingmotorn. Arbetetfinansieras delvis av styrelsen för teknisk utveckling. På uppdrag utvecklar United ett speciellt värmesystem förstirlingmotorer avsett för u-båtar. Denfortsatta verksamheten kommer t. v. att koncentreras på utveckling av en 200hk stirlingmotor. Arbetet med motorn är planerat att leda fram tillserieproduktion . En väsentlig beslutstidpunkt kanurskiljas då beslut om förserietillverkning skall fattas när resultat från utprövningav prototyper föreligger. Därefter måste beslut fattas om och närserieproduktion skall startas. FFVoch Kockum skall enligt samarbetsavtalet till lika delar finansiera UnitedStirlings kostnader. När avtalet ingicks planerades att finansieringen skulleske genom 50 "/o upplåning och 25 "lo genom direkta medel frånvardera FFV och Kockum. Pä grund av att FFV inte äger rätt att teckna borgenför United externa upplåning har huvuddelen av United Stirlingskostnader måst bestridas med direkta tillskott. FFV:s tillskott utgjorde t. o. m.den 30 juni 1971 ca 9,3 milj. kr. Beloppet har blivit högre än ursprungligenberäknats genom att Husqvarna inte ingår i bolaget som fullvärdig partner. Medhänsyn till finansieUa skäl och risktagande är partnerna eniga om önskvärdhetenav att en tredje delägare tillkommer. FFV:sandel av United utvecklingskostnader beräknas för /72utgöra . och därefter ca 4,5 milj. kr. Prop.1972: 85 51 perbudgetår under utvecklingsskedet t. o. m. , räknat penningvärde.I nämnda belopp ingår . för FFV:s egen satsning främst påapplikationsarbeten för civila och militära ändamål. Beloppen anges medutgångspunkt från nuvarande ägarsituation. Vidare förutsätter dessa belopp attFFV erhåller tillstånd att teckna solidarisk borgen tillsammans med Kockum förUnited upplåning av ca 50 "lo av utvecklingskostnaderna iSveriges investeringsbank AB. Upplåningsbehovet t. o. m. beräknas till25 milj. kr. Endast de räntor sombelastar lånet från investeringsbank AB finns medtagna i FFV:sberäknade årliga kostnader för projektet. Ramen för beviljat lån tillUnited utgör 19 milj. kr., varav 4,7 milj. kr. FFV anser det inte möjligtatt finansiera sin andel i verksamheten via investeringsanslag med ett sannohktkrav på 20 "lo årlig avskrivning och fastställd förräntning. Föratt i ökad utsträckning utnyttja sin produktionskapacitet har FFV engagerat sigi flera projekt avseende sädan produktion som är lämpad för den befintiigaproduktionsapparaten. Ett av dessa projekt ärutvecklingen av den s. k. stirlingmotorn med dess karaktäristiska egenskaper:låg halt av skadliga avgaser, låg Ijud-och vibrationsnivå samt förmåga attutnyttja ett stort antal olika bränslen. FFV samarbetar med Kockumom motorutvecklingen i KB United () , i vilket verketdirekt och indirekt genom United () AB för statens räkningförvaltar halva antalet andelar. Finansieringen avutvecklingskostnaderna avsågs ske så att FFV och Kockum direkt skulle bidra medvardera 25 "/o av kostnaderna medan 50 "lo skulle lånas upp.Lånedelen har dock varit betydligt mindre. United har sedanår 1969 ett lån i investeringsbank AB på 19 milj. kr. 4,7 milj. kr. har utnyttjats av denna kredit. FFV harintill bidragit med ca 9,3 milj. kr. till United Stirlingsverksamhet, varav ca 7 milj. kr. är balanserade som tillgång i verkets bokslut. Stirlingmotorn förefallerha sådana egenskaper i avseende på miljövänlighet och bränsleflexibihtet attdet kan anses angeläget att motorn ytterligare utvecklas. En föratsättning fören framtida produktion av motorn är dock att den kan produceras till kostnadersom är rimliga både med hänsyn tUl dess egenskaper och till möjligheterna attmarknadsföra den. Jag delar FFV:s uppfattning att en statlig satsning ärmotiverad av projektets långsiktiga och kostnadskrävande karaktär och av dessväsentliga samhälleliga effekter som t. ex. dess bidrag till lös- Prop.1972: 85 52 ningav akuta miljöproblem, möjlighet till en effektiv lösning av .beredskapsproblemenavseende fordonsdrift samt möjligheter till inhemsk produktion av tekniskt högkvalificeradeprodukter även för export. 1968: 68 angående ökat stathgt stöd tUl teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete underströks statens roll vid främjandet av teknisk utvecklingoch industriell verksamhet inom produktionsområden som är speciellt krävandepå grund av exempelvis satsningens storlek, risk eller långsiktighet. Stirlingprojektetstämmer väl överens med denna beskrivning och är därför i behov av kapital utankrav på omedelbar förräntning och amortering. Jag bedömer att dethittills uppnådda resultatet av utvecklingsarbetet med stirlingmotorn är av såstort värde att arbetet bör fortsättas. Fortsatt utveckling fram till nästabeslutstidpunkt kan, oberoende av därefter fortsatt arbete, förväntas ge flerafördelar. Bland dessa fördelar kan nämnas att arbetet har betydelse sompådrivande faktor för utvecklingen även av andra avgasrena och bullerfriamotorer samt att det ger en allmän ökning av svenskt teknologiskt kunnande inommotor-och förbränningsområdena. Vidnästa beslutstillfälle föreligger fortfarande full handlingsfrihet. Vid dettatillfälle bör underlaget för beslut vara väsentiigt bättre, bl. a. genom attresultatet av gjorda provningar av prototyper då torde föreligga. Underförutsättning att nuvarande ägarsituation kvarstår har FFV beräknat sittmedelsbehov för projektet fr. o. m. fram till nästa beslutstillfäUetill 1415 milj. kr. Iavvaktan på utredning om den statliga satsningens framtida storlek i projektetär jag f. n. inte beredd att för finansieringen av stirlingprojektet förordaatt medel tUlförs FFV i form av bidrag. FFV bör erhåUa investeringsanslag förändamålet, t. v. utan krav på avskrivning. Debelopp som delägarna tillskjutit har hos United upptagits som lån.Eftersom FFV inte kunnat lämna sitt tillskott som lån har det skett i form avbidrag. De anslag som FFV avses erhålla för stirlingprojektet bör emellertid ifortsättningen lämnas tUl United som t. v. ränte- och amorteringsfrialån. FFV har i sin hemställaninräknat ett belopp om . för verkets egen satsning påapplikationsarbeten för civila och militära ändamål. Jag anser att kostnadernaför detta utvecklingsarbete bör bestridas av FFV:s egna intäkter. Jag beräknardärför medelsbehovet tiU . för /72. Behovet avanslag för projektet för /73 får tas upp i annat sammanhang. Eftersom finansieringen avprojektet delvis sker genom lån från investeringsbank AB, bör genom statenFFV solidariskt med Kockum kunna teckna borgen för den upplåning som kanbehövas. Jag beräknar f. n. behövligt belopp tUl 19 milj. kr. jämte ränta,vilket motsvarar beviljad kredit. Prop.1972: 85 53 Jagär beredd att ställa departementets utredningsmaterial i ärendet tillriksdagens näringsutskotts förfogande. Under åberopande av detanförda hemstäUer jag att Kungl. 1)bemyndiga Kungl. Maj:t attmedge förenade fabriksverken att solidariskt med mekaniska verkstads ABteckna borgen för lån i investeringsbank AB till KB United Stiriing ()intill eti bdopp av . 2)till Finansiering av stirlingprojektetpå tilläggsstat till riksstaten för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . [4]Ökning av rörlig kredit till förenade fabriksverken. Genom beslut av (prop. 1943: 344, SU 1943: 242, rskr 1943: 500) erhöll dåvarandeförsvarets fabriksstyrelse, numera förenade fabriksverken (FFV), rördsemeddtill sin verksamhet dels i form av ett investeringsanslag av 20 milj. kr.,dels såsom rörlig kredit i av högst 20 milj. kr. Kreditenfick utnyttjas så länge förskottsstat för försvarsväsendet var i kraft.Sedermera medgav riksdag (prop. 1946: 61, SU 1946: 77, rskr 1946: 201)att den röriiga krediten fick intill ett belopp av 10 milj. kr. utnyttjas undertid, då beredskapsstaten för försvarsväsendet inte var satt i kraft. Avinvesteringsanslaget på 20 milj. kr. har sedermera ca 17 milj. kr. Denrörliga krediten ökades genom beslut av riksdag (prop. 1951: 85, SU1951: 62, rskr 1951: 111) tiU 30 milj. kr., varav högst 15 milj. kr. fickutnyttjas under tid, då beredskapsstat för försvarsväsendet inte var satt ikraft. På grund av den växande omsättningen och den ökande andel av den totalaproduktionen som hänförde sig till andra områden än det svenska militäraförsvaret beviljade riksdag (prop. 1964:131, SU 1964: 76, rskr 1964:194) en höjning av krediten tiU 50 mUj. kr., varav 40 milj. kr. fick utnyttjas,då beredskapsstat för försvarsväsendet inte var satt i kraft. Den1 inlemmades flygverkstaden i med FFV och den 1 juli 1968överfördes också flygverkstäderna i och tUl FFV. Medanledning härav begärde verket en ökning av den rörliga krediten med 55 milj.kr. Därutöver begärdes en ökning av rörelsekapitalet med 25 milj. kr. medhänsyn till den omfattning rörelsen hade innan flygverkstäderna överfördes.1968 års riksdag (prop. 1968: 109, SU 1968: 124, rskr 1968: 282) beviljade enökning av rörelsemedlen med 50 milj. kr., dels såsom ett investeringsanslag av20 mUj. kr., dels genom en ökning tiU 70 milj. kr. av den rörliga krediten. I prop.1968: 109 förklarade sig chefen för försvarsdepartementet inte då vara bereddatt ta ställning tUl den del av den begärda ökningen 1972: 85 54 avverkets rörelsemedel som hänförde sig till rörelsens omfattning innanflygverkstäderna överfördes. Verket hänvisades till att senare återkomma tilldenna fråga. Förenadefabriksverken har i skrivelser och den 15 september 1971hemställt om utökning av verkets rörelsemedel. I skrivelserna anförs ihuvudsak följande. Enallt större del av de för den löpande verksamheten tillgängliga rörelsemedlenhar tagits i anspråk. Under /72 förväntas en ytterligarestegring av medelsbehovet. Som skäl härför anförs, att omsättningen /72 beräknas bli ca 620 milj. kr. en ökning med 200 milj.kr. /69 att en minskning av förskotten från försvarets materielverkuppkommer /72 och att den försämradelönsamheten inom FFV medför en försämrad likviditet. Tillstöd för sin framställning har FFV bifogat en likviditetsprognos för verksamhetsåret1971/72, som visar beräknade inbetalningar och utbetalningar kvartalsvis underåret. Prognosen visar ett behov av ytterligare rörelsemedel med 97 mUj. FFVanhåller därför att den rörliga krediten ökas med detta belopp. () har i skrivelse anfört att verket vid sin granskning av FFVsett behov att klarlägga verkets likviditetsläge och långsiktiga behov avrörelsekapital. RRV har därför låtit en revisionsbyrå göra en uppskattning avdet vid FFV erforderliga rörelsekapitalet fram till den 30 juni1972. Uppskattningen visar att ett ökat behov av rörelsemedel med drygt 100milj. uppstår hos FFV fram till nämnda dag. Jagvill erinra om att FFV vid den ökning av rörelsekapitalet och av den rörligakrediten med sammantaget 50 milj. kr. som skedde endast erhöll denökning av verkets rörelsemedel som behövdes i samband med övertagandet avflygverkstäderna. För verksamheten i övrigt bestämdes storleken av den rörligakrediten på grundval av behovet av rördsemedd /65. Omsättningen vid FFV nämnda verksamhetsår var ca 185milj. och beräknas för /72 uppgå till ca 620 milj. kr.Om man härifrån drar den beräknade omsättningen för verkstäderna, återstårnärmare 400 milj. kr., vilket skall jämföras med omsättningen 185 milj. kr. Denna mer än fördubblade omsättning StäUer självklart krav påökning av rörelsemedlen. Till detta kommer att omsättningen vid verkstädernaökat med närmare 100 milj. kr. FFV:slikviditetsprognos för /72 visar på ett behov avytterligare rörelsemedel med 97 milj. kr. Den på RRV:s upp- 1972: 85 55 draggjorda utredningen kommer fram till ett ökat behov av rörelsemedel med drygt100 mUj. Vid FFV:s beräkning av meddsbehovet förutsattes att verket skulle tillstatsverket inleverera 18 milj. kr. i enlighet med de regler som gäller förförvaltningen av fabriksverkens fond. Med hänsyn till FFV:s ekonomiska resultatför /71 anmälde verket i skrivelse tillchefen för att verket inte kunde inleverera någonfondränta för nämnda verksamhetsår. Detta bör minska det beräknademedelsbehovet med 18 milj. kr. Prognoserna rörande det ekonomiska utfallet /72 tyder på att svårigheter för FFV att inleverera fondräntakommer att föreligga även för detta verksamhetsår. Om sådan inleverans intesker, kan medelsbehovet beräknas minska med ytterligare 21 milj. kr. Jag villdock, med hänsyn till den osäkerhet som kan föreligga även för andra poster ilikviditetsprognosen och som kan verka i motsatt riktning, förorda att FFV:srörliga kredit hos ökas från nuvarande 70 milj. kr. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att bestämma i vilken utsträckningkrediten skall få utnyttjas. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attmedge att förenade fabriksverken får, på sätt Kungl. Maj:t bestämmer, disponeraen från . ökad rörlig kredit hosriksgäldskontoret. [5]1. Kraftstationer m. m. På riksstaten för /72 har under dennarubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 140 milj. kr., varav 145 milj. kr.på tilläggsstat I och 20 milj. kr. har i skrivelse hemställt att verket fåringå i ett aktiebolag som skall handha utbildningoch träning av driftpersonal vid kärnkraftstationer, att verket /72 får teckna aktier och om så blir erforderligt lämna ddägarlåntill det planerade bolaget samt att verket medges rätt att efter framställninghärom teckna borgen för lån tiU bolaget inom en borgensram på 18 milj. kr. Iskrivelse redovisar vattenfallsverket hur det planeradeutbildningsbolaget avser att samarbeta med AB Atomenergi bl. a. genom att utbildningenförläggs till Studsvik, där AB Atomenergis servicetjänster och specialisterkommer att utnyttjas. anför i hu vudsak följande. Prop.1972: 85 56 Detökade kraftbehovet inom landet kommer i fortsättningen till betydande del atttäckas av produktion från kärnkraftverk. beräknassåledes antalet idrifttagna kärnkraftaggregat uppgå tUl 9 a 10 med ensammanlagd effekt av 7 500 MW. Fördriften av kärnkraftstationer fordras tillgång till personal med omfattandeteoretisk och praktisk utbildning. Ett väsentiigt led i en sådan utbildningutgör träning av personalen i övervakning av driften under skilda förhåUanden. Aydriftekonomiska skäl är det inte lämpligt att frigöra kommersiellakärnkraftaggregat och utnyttja dem för ut-bUdningsändamål. Man har därför söktandra utvägar och funnit att en simulatoranläggning ger goda möjligheter tillutbildning och träning av personal under realistiska förhållanden. Utiändskaerfarenheter visar, att träning i simulator ger tUl resultat störredriftsäkerhet, kortare idrifttagningstider och lägre avbrottsfrekvens. Anskaffningav en simulatoranläggning innebär emellertid en förhållandevis storinvestering. För att undvika splittring av resurserna och hållautbildningskostnaderna på en acceptabel nivå har det framstått som angelägetatt få tUl stånd ett samarbete mellan berörda kraftföretag i landet.Vattenfallsverket, och SydsvenskaKraftaktiebolaget har därför gemensamt utrett frågan och funnit attförutsättningar föreligger för ett sådant samarbete. Förhandlingarmellan intressenterna har lett till en överenskommelse om bildande av ettsärskilt aktiebolag för byggande och drift av ensimulatoranläggning. Bolagetskall vara ett gemensamt serviceorgan åt svensk kraftindustri och handhautbildning och träning av driftpersonal vid kärnkraftstationer samt ta framoch tUlhandahålla undervisningsmaterial för grund-och vidareutbildning av sådanpersonal. Den närmare innebörden av överenskommelsen framgår av ett mellanparterna ingånget konsortialavtal och en till avtalet fogad bolagsordning. , som från vattenfallsverkets sida träffats med förbehåll för Kungl.Maj:ts godkännande, skall verket teckna 50 "/o av aktierna i det tUlämnadebolaget och de båda andra parterna 25 "lo vardera. Aktierna skall betalaskontant.