prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Den bör bestå av minst fem ledamöter samt suppleanter.Dessa bör utses på samma sätt som ledamöter och suppleanter i andra kommunalanämnder utses. Hur ledamöler och suppleanter skall utses och hur verksamheleninom nämnderna skall bedrivas bör alltså kunna regleras pä samma sätt som skettnär det gäller andra kommunala nämnder. Beträffande redan utsedda nämnder ochutseende av ny nämnd krävs emellertid en särskild övergångsbestämmelse. 6.1,8 Ett förenklat och effektiviseratsammanräkningsförfarande Enligi tillämpad ordning sker sammanräkningen avde i val avgivna rösterna dels i vallokalerna dels hos länsstyrelserna. Medanden räkning som sker i vallokalerna i direkl anslutning till valförrättningenär preliminär och avser endast de i vallokalen avgivna rösterna, ärsammanräkningen hos länsstyrelserna slutlig och omfattar samtUga vid valetavgivna röster, dvs, inte bara vallokalsröster utan också röster som haravgetts på postanstalter, hos utlandsmyndigheter och på fartyg,. De uppgiftersom ankommer på länsstyrelse vid den slutliga sammanräkningen är olika såvittavser å ena sidan riksdagsval och å andra sidan landstings- ochkommunfullmäktigval. Vid riksdagsval fastställer länsslyrelsen hur mängagiltiga valsedlar som i valkretsen tillfallit varje parti och besiämmerdärefter ordningen mellan namnen på partiernas valsedlar i den utsträckning somdet behövs för att de mandat som partierna vunnit skall kunna besättas medkandidater. Det ankommer sedan på centrala valmyndigheten att på grundval avprotokollen från de olika länsstyrelserna dels fördela mandaten - såväl defasta valkretsmandaten som utjämningsmandaten - mellan partierna, delsfastställa vilka personer inom partierna som skall tilldelas mandaten. Vidlandstings- och kommunfullmäkligvalen fullgör även uppgiften attfördela plalserna i resp, kommunfullmäktige mellan och inom partierna, dvs, de uppgifter som vid riksdagsvalet faller på centrala valmyndigheten. Ordningen för sammanräkningen i nu gällande vallagar ärbehäftad med framför allt två svagheter. Dels gäller alt resultatet av denpreliminära sammanräkningen inte innefattar annat än de i vallokalerna avgivnarösterna, vUket medför att resultatet är otillförlitligl och för alt kunnaläggas till grund för en bedömning av valutgången får kompletteras med mer eUermindre säkra prognoser angående fördelningen av röster som inte har innefattatsi sammanräkningen. Dels medför del förhållandet alt de röster som avges påannat ställe än i vallokal sorteras, granskas och räknas hos länsstyrelsernaatt sammanräkningen där fördröjs. Sammanställt med det förhåUandet atllänsstyrelsernas sammanräkning i de former den har genomförts i ochför sig varit tidskrävande har det sagda fört med sig att det slulligavalresultatet har kunnat lämnas först relativt efter valet. Dessasvagheter accentueras givetvis om antalet röster som avges pä postanstalter,hos utlandsmyndigheter och på fartyg är betydande. Vid 1970års val avgavs till följd av de poströstningsregler som då införts ett myckel slortantal poströster. På postanslalt röstade sålunda ca 694 000 väljare. Samtidigtröstade ca 9 000 väljare hos utlandsmyndighet och pä fartyg. Sammanlagt ankomdet således på länsstyrelserna att före den egentliga sammanräkningen sorleraoch granska ca 700 000 från röstmoltagare inkomna ytterkuvert och derasinnehåll samt atl i anslutning därtill kontrollera att väljarna varröstberättigade och inte röstat också i vallokal på valdagen. Del är en allmänuppfattning bland de länsstyrelser som hade att la hand om ell störreantal poströster, all arbetet med dem utgjorde del i särklass mest krävandemomentet i sammanräkningsförfarandel, Länsslyrelsen i harsålunda uppgetl all uppskattningsvis två tredjedelar av det totala arbetet försammanräkningen utgjordes av bestyret med poströsterna. Det bör i anslutning härtUlpåpekas alt det slulliga resultatet av riksdagsval förelåg förstonsdagen veckan efter valet, dvs. Sammanräkningen avlandstingsvalet och kommunfullmäktigvalet, som skedde sedan riksdagsvalet slulräknats,tog mellan två och tretton resp. två och . I detla sammanhang vill jag också erinra om alt det under remissbehandhngenav VTU:s avgivna belänkande har under-strukits att det förhållandel atllänsslyrelserna vid val fick ta hand om betydUgt fler poströster äntidigare, i förening med att man dä hade tre samtidiga val att räkna, ökadearbetsbördan så kraftigt att säkerheten i sammanräkningen kom i fara.Påpekanden av den innebörden har gjorts främst av i Stockholmslän, vilket får ses som naturiigt med hänsyn till det mycket stora antal röstersom denna länsstyrelse hade alt behandla. Mot bakgrunden av vad jag nu har anfört har det framståttsom angeläget att, i ett läge då det av VTU föreslagna maskinella förfarandetinte genomförs, söka underiätla och förenkla det arbete med slutiigsammanräkning av valen som ävUar länsslyrelserna saml alt vidla åtgärder Prop,1972:105 102 som gör det möjligt att efler sammanräkningen ivallokalerna lämna ett preliminärt valresultat som är tillförlitligare äntidigare. Som framgår av det föregående har RSV i egenskap av centralvalmyndighet enligt givet uppdrag utrett vilka åtgärder som bör kunna företas idessa avseenden. Det förhållandet alt hanteringen av det stora antaletpoströster har kommit att utgöra den mest arbetskrävande delen avsammanräkningsförfarandet vid länsstyrelserna har gjort det naturligt atl därvidi första hand rikta uppmärksamheten på kontrollen och räkningen av poströsterna.Samtidigt har RSV emellertid till behandling tagit upp länsstyrelsernasarbetsrutiner inför och vid sammanräkningen och möjligheterna att vid dennautnyttja maskinella hjälpmedel, RSV:s förslag i fråga om poströstbehandlingen innebärsammanfattningsvis att de i ytterkuvert inneslutna poströsterna, som enligthittills tillämpad ordning har sänts till länsstyrelserna, i stället förs tillvalnämnderna i kommunerna, Enhgt förslaget skall valnämnderna vidarebefordrainkomna poströster lill valförrättarna i del valdistrikt till vilket de hör, iden mån detta kan ske i sådan tid att de är valförrättarna till hända innanröstningen i vallokalerna avslutats, Valförrättarna skaU granska frånvalnämnden översända ytterkuvert och deras innehåll, varvid godkända val- och innerkuvertläggs i valurnorna för atl sedermera behandlas på samma sätt som i vallokalernaavgivna röster, Ytterkuvert som mottas av valnämnden så sent på valdagen alt deinte kan vidarebefordras till vallokalerna eUer som kommer in till valnämndenefter valdagen skall enligt vad som föreslås granskas och räknas av valnämnden,när de röstlängder som har använls vid röstmottagningen i vallokalerna har kommitlill nämnden. Förslaget innebär sålunda att den mest arbetskrävandedelen av behandlingen av avgivna poströster förs över på valnämnderna och valförrättarnai valdistrikten, Länsslyrelserna befrias enligt förslaget frän uppgifterna attsortera och granska ytterkuverten med innehåll och att utföra den nödvändigakontrollen mot röstlängden. Sammanräkningen hos länsstyrelserna kommer därför atlkunna påbörjas så snart valmaterialel kommer in från valnämnderna och att avseenbart röstsedlar som har varit föremål för preliminär sammanräkning.Härigenom kommer tiden för den slulliga sammanräkningen av de tre samtidigavalen att kunna nedbringas högst väsentligt. gäller att etl genomförande av förslagel får lillföljd alt den preliminära sammanräkningen på valnalten kommer all ge enbetydligt mer tillförlitlig bild av valutgången än som varit möjligt med denhittills tillämpade ordningen, Detla är en följd av all sammanräkningen ivallokalerna kommer all innefatta alla poströster som kommer in lillvalnämnderna i sådan tid atl de kan vidarebefordras lill vallokalerna innanröstningen där avslutas, vilket enligt RSV:s beräkningar innebär atl avpoströsterna kommer att ingå i denna sammanräkning. Härtill kommer att den delav poströsterna som inte har kunnat vidarebefordras till vallokalerna kommer atlräknas hos valnämnderna dagarna efler valdagen, varför etl preliminärt valresultat som omfattar samtliga vid Prop, 1972:105 103 valet avgivna röster kommer alt föreligga tämligen snart eflervaldagen, RSV:s förslag beträffande poströstbehandlingen, somsålunda enligt min mening är förenat med stora fördelar, har av tidsskäl intekunnat remissbehandlas. Med hänsyn till att ett genomförande av förslagetinnebär en betydelsefull omläggning skulle det kunna uppfattas som en brist attremissbehandling inte har skett, 1 det avseendet vill jag emellertid lill en böanerinra om att förslaget har utarbetats efter samråd med flera länsstyrelser ochvalnämnder. Av särskild betydelse finner jag vara alt förslaget i sak näraansluter till det förslag till en poströstningsreform som VTU presenterade ibetänkandet (SOU 1967: 27) Förtidsröstning och gemensamma Ivådagarsval och somfrämst syftade till att åstadkomma atl poströsterna kunde innefattas i denpreliminära sammanräkningen i vallokalerna, 1 sina huvuddrag skiljer sigförslagen sålunda åt endast så till vida att RSV:s förslag innebär attpoströstningen kan ske på samma sätt som vid val, dvs, även på valdagen,medan VTU:s förslag, som syftade till all få med samtliga avgivna poströster iden preliminära sammanräkningen på valnatten, förutsatte att poströstningenskulle avslutas torsdagen före valdagen. VTU:s förslag gjordes till föremål fören omfattande remissbehandling och fick därvid elt övervägande positivtmottagande. Tillfogas kan atl skälet till att delta förslag inte föranleddelagstiftning främst är att söka i att frågan om övergäng lill maskinelltvalförfarande aktualiserades. Mot bakgrunden av del sagda bör detförhållandet all RSV:s nu föreliggande förslag inte har remissbehandlats enligtmin mening inte hindra att förslaget genomförs. Av denredogörelse för RSV:s förslag som jag lämnade framgår, alt det innebär attflera nya uppgifter läggs på valnämnderna. Enligt förslaget får valnämndernasålunda uppgiften att närmast före valdagen och dagarna därefterorganisera mottagandet och sorteringen av poströsterna. Vidare ligger i förslagelbl, a. att det ankommer på nämnderna att svara för transporter av poströstertill vallokalerna saml för granskning och räkning av poströster som inte harkunnat sändas ul till vallokalerna. Ett genomförande av förslaget får sålundaden följden atl valnämnderna får en mer arbetskrävande och betydelsefullfunktion i valarbetet än de hade vid val samt att kommunernasvalkostnader ökar. När detgäller valnämndernas verksamhet och kommunernas merkostnader, vilka av RSV harberäknats till ca , för hela landet, vill jag erinra om attutvecklingen har inneburit att åtskilliga uppgifter har förts överfrån valnämnderna och kommunerna till statliga myndigheter. års valsvarade sålunda nämnderna för bl, a, rösllängdsförfarandet samt upprättandet ochutsändandet av röstkort. Med hänsyn härtUI är det enligt min mening inteoskäligt att kommunerna nu belastas med den, utslagen på samtliga kommuner,tämligen obetydliga merkostnad som förslaget enligt RSV:s beräkning innebär fördem. Någon anledning att betvivla att valnämnderna kan anförtros de relativt kvalificerade uppgifter av organisatorisk art som Prop, 1972:105 104 enligt förslaget läggs på dem finner jag inte föreligga. Vad jag nu har sagt ger vid handen atl jag inte ansernågot hinder föreligga att genomföra RSV:s förslag i fräga om behandlingen avpoströsterna. De fördelar som är förbundna med detla när del gäller attåstadkomma att den slutliga sammanräkningen påskyndas och atl den preliminärasammanräkningen ger ell mer tillförlitligt resultat än tidigare är säframträdande att de enligt min mening bör föranleda att förslaget nu genomförs. Jag avser all i det följande beröra vissa led i denföreslagna ordningen för behandling av poströster och vissa frågor som haranknytning till denna, I övrigt vUl jag i fråga om detaljerna hänvisa till RSV:sskrivelse vari förslagel framläggs, vilken - som förut har nämnts - har fogalssom bUaga till delta protokoll. Vid poströstning skall givetvis liksom hittUls i ytterkuvertläggas dels det valkuvert som väljaren har ställt i ordning dels röstkort, VTUhar framfört den tanken att väljaren därefter, för att minska risken förobehöriga åtgärder, skall förse ytlerkuvertet med sin namnteckning, som tillföljd av karbonisering på kuvertets insida därvid överförs till detinneliggande röstkortet. Enligt min mening kan mol ett sådant förfarandeinvändas dels att röstningen kompliceras både för röstmottagare och väljaredels att förfarandet synes böra föra med sig att kuvert där namnteckning saknasfår kasseras. Jag anser att säkerheten i förfarandet i stället bör ökas genomatt vage ytterkuvert förses, förutom med beteckning för värdeförsändelse, med etlsärskill identifikationsbegrepp, t, ex, en sifferkombinalion eller ensammansatt siffer- och bokstavskombination. På den förteckning över de poslröslande,som jag förutsätter skall föras även i fortsättningen, förs dettaidentifikationsbegrepp in jämte uppgift om den valnämnd lill vilken ytlerkuverlelskall sändas. Härigenom kan sedermera vid behov kontrolleras alt obehörig ålgärdinte vidtagits med ytlerkuverlel och dess innehåll. Som ett led i den föreslagna ordningen ingår altröstmottagare på postanslalt i regel sänder mottagna valförsändelser lill resp,valnämnder dag för dag. Därvid kan postverkets reguljära förbindelser utnyttjasmen del får fömtsättas atl postverket ombesörjer att försändelserna befordrasmed största skyndsamhel. Under denna förutsättning torde särskilda åtgärder iallmänhet inte behöva vidtas för att de poströster som avges t, o, m, fredagenföre valdagen skall vara framme hos valförrättarna i distrikten för attkomma med i den preliminära sammanräkningen på valnatten. För att också depoströster som avges skall komma med i denna sammanräkning fordrasemellertid atl en särskild transportorganisation mellan lördagen ochvalsöndagen byggs upp, 1 delta avseende vill jag hänvisa till RSV:s i samarbetemed postverket gjorda undersökningar. Del bör i sammanhanget påpekas alt deextra kostnader som en sådan organisation medför av postverket har beräknatstill ca 2 milj, kr. Prop, 1972:105 105 Den nuvarande lagstiftningen har av principiella ochpraktiska skäl den utgångspunkten alt vid dubbelröstning, som består i attväljare röstar såväl i vaUokal som pä postanstall, den i vaUokalen avgivnarösten tUlerkänns företräde. Denna utgångspunkt bör enligt min mening gällaockså om en ordning som den föreslagna genomförs. En följd av detta blir atttill vallokal inkomna poströster måste hållas avskilda frän övrigt valmaterialintill dess röstningen i vallokalen har avslutats så alt vid dubbelröstningväljarens poströst kan identifieras och läggas åt sidan. En möjlighet att uppnådetta är alt föreskriva atl granskningen av inkomna poströster får ske förstefter det att röstningen i vallokalen har avslutats. En sådan ordning skulle emeUertidvara förenad med olägenheter i valdistrikt med ett stort antal poströster ochleda till alt den preliminära sammanräkningen i vaUokalen blir fördröjd. Jagvill därför, liksom RSV, förorda atl möjlighet öppnas alt granska inkomna ytterkuvertoch i dem inneslutna val- och innerkuvert redan innan röstningen i vallokalenhar avslutals. En sådan förhandsgranskning bör kunna genomföras antingen på såsätt atl valförrältarna för denna utnyttjar tider under röstningen i vallokalendå inga eller mycket få väljare inställer sig för att rösta eller, om valförrältarnaär så många all delta är möjligt, enligt den av RSV antydda ordningen att engrupp av valförrättarna före vallokalens stängning ägnar sig åtgranskningen. Självfallet bör sådan förhandsgranskning inte ske annat än ompoströsterna är eller kan anlas bli så många alt en granskning av dem eflerröstningens slut bedöms komma att medföra en inte obetydlig fördröjning avsammanräkningen och det i övrigt framstår som lämpligt och möjligt. Ommöjligheten till förhandsgranskning av poströsterna utnyttias på rätt sätt,bör man kunna räkna med all del förhållandet att hanteringen av dem i storutsträckning läggs på valförrättama inte behöver få till följd attsammanräkningen i vallokalerna drar ut på liden i alltför hög grad. Praktisktsett kan förfarandet vid den nämnda förhandsgranskningen anordnas på följandesätt. Vid förhandsgranskningen kontrolleras ytterkuvertel och alt väljaren ärupptagen i röstlängden. Sedan väljaren har prickats av i röstlängden brytskuvertet, varefter inneliggande valkuvert eller valsedelsförsändelse och dess innerkuvertgranskas. Val-eller innerkuvert jämte röstkort läggs efter granskningen åter ini ytterkuvertel. När röstningen i vallokalen har avslutals läggs val- eller innerkuverti valurna, innan innehållet i denna tas ul för räkning. Skulle väljareninställa sig för röstning i vallokalen, innesluts det ytterkuvert med innehållsom härrör från honom i etl särskUt kuvert, som tillslutes. Därefter fårväljaren, som då redan är avprickad i röstlängden, rösta. Det kuvert, i vilketpoströsten har lagls in, kan därvid lämnas till väljaren. Beträffande poströster som inte har förhandsgranskats fårgranskning och kontroll mot röstlängd ske som en första åtgärd sedan röstningenhar avslutats. Visar det sig att alll är i sin,ordning, läggs inneliggande val-eller innerkuvert i valurna innan innehållet i denna tas ut för räkning.Samtidigt antecknas i röstlängd atl väljaren har utövat sin rösträtt. Prop,1972:105 106 vill här lillfoga att det givetvis kan komma att inträffaatt poslrösl har sänts till fel vaklistiikt inom en kommun. 1 sådant fall fårvalförsändelsen sändas åter till ingå i den räkning avpoströster som ankominei på niimndeii. Som har nämnts tidigare ankommer det enligt den föreslagna ordningenpå valnämnden att granska och preliminärräkna poströster som kommit in tillnämnden dels på valdagen alt de inte kan vidarebefordras till deolika valdistrikten innan röstningen slutar där, dels efler valdagen. Sammanräkningen i valnämnden får ske enligt samma schema som gäller förmotsvarande sammanräkning i valdistrikten och bör självfallet genomföras såsnart som möjligt. Den tidigaste tidpunkten för denna sammanräkning måsteemellertid bestämmas med beaktande av den tid det tar att få fram de pä valdagen avgivna poströsterna till nämnden. Självfallet är det angelägetoch önskvärt att de på valdagen avgivna poströsterna så snabbt som möjligtbefordras lill valnämnden och den preliminära sammanräkningen där. Vissaåtgärder från postverkets sida lorde bli ofrånkomliga, Målel bör vara atl fåfram dessa röster till nämnderna så att sammanräkningen där kan bönapå tisdagen eller onsdagen efter valdagen. En tidigare tidpunkt än tisdagentorde inte vara realistisk att räkna med av del skälet att valnämnden vidsammanräkningen måsle ha tillgång lill de i valdistrikten användaröstlängderna för att kunna göra den föreskrivna rösträtts- och dubbelröstkontrollen. har nämnis att den här föreslagnasammanräkningsordningen för poströsterna bör innebära atl av dessaröster kommer atl vara preliminärräknade på valnatten. Det bör alltså blimöjligt atl redan på valnalten göra myckel säkra prognoser om det slutligavalresultatet. Än säkrare prognoser i detta hänseende bör kunna göras om man iett representativt urval valdistrikt, där antalet poströster erfarenhetsmässigtär mera betydande, behandlar poströsterna för sig och genomför sammanräkningenav dem partivis. För egen del anser jag att man bör ta till vara denna möjlighet.Det bör emellertid ankomma på centrala valmyndigheten atl undersökamöjligheterna att förfara på detta sätt saml att göra urvalet och meddela deanvisningar som behövs, Naluriigl är att den ordning som jag nu har förordat ifråga om behandlingen av poströster i princip görs tillämplig också när detgäller röster som avges hos utlandsmyndighet och på fartyg. Av praktiska skälfår emellertid göras vissa avvikelser beträffande dem. Sålunda bör giilla atl ytterkuvertmed sådana röster först sänds till centrala valmyndigheten för att därifrånvidarebefordras till valnämnden i väljarens hemortskommun eller, om väljarenär uppförd i särskild röstlängd, till valnämnden i den kommun inom vars områderöstlängden enligt beslul finns tillgänglig på valdagen. För atlöka garantierna för all dessa valförsändelser skall komma fram i lid för attrösterna skall kunna ingå i den preliminära sammanräkningen bör som tidigarehar föreslagits gälla att röstningen hos utlandsmyndighet och på fartyg avslutasi sådan tid all avgivna röster kan beräknas vara centrala valmyndigheten tillhända dagen före valdagen. Prop, 1972:105 - 107 Genomförs den ordning för behandlingen av poströsterna somjag nu har förordat får detta, som nämnts, den följden att samtliga i ett valavgivna valsedlar är sorterade och räknade preliminärt när de kommer in tilllänsstyrelserna för den definitiva sammanräkningen. Redan härigenom har eltbetydelsefullt steg tagits för att underlätta och påskynda länsstyrelsernas sammanräkningsarbete.Angeläget är emellertid att vidta ytterligare åtgärder i detta syfte. Detframstår dä som naturligt att undersöka om i varje fall vissa moment i det nuhelt sammanräkningsförfarandet kan utföras maskinellt och värdefull tidoch arbetskraft därigenom sparas. Som jag antydde har RSV i enlighet med sitt uppdrag isin undersökning tagit upp även denna fråga till behandling. Undersökningen harvisat att väsentliga vinster kan göras om maskinella hjälpmedel (datorer) utnyttiasi de moment i sammanräkningsarbetet som består av dels kontrollen av attkandidaterna uppfyller föreskrivna valbarhetsvillkor och dels uträkningarna avvilka kandidater som skall gå in på de mandat som partierna har erövrat. Vidarevisar undersökningen att dator kan UtnyUjas för utskrift av stommarna till deolika protokoll som skall användas vid sammanräkningen. En förutsättning för att datorer skall kunna utnyttjas föralt fastställa ordningen mellan namnen på partiernas valsedlar har RSV funnit varaatl varje valsedel (listtyp) förses med en unik beteckning som i numerisk formanger valtyp (riksdags-, landstings- eller kommunfullmäkligval), parti och kandidalgruppering. Enligt min mening bör man ta till vara den möjlighet attytterligare förenkla och påskynda den slulliga sammanräkningen som den moderna ADB-teknikenerbjuder. Den omständigheten att detta förutsätter att valsedlarna förses meden särskild numerisk beteckning finner jag inte inge några vare sigprincipiella eller praktiska betänkligheter. Som RSV föreslagit är det lämpligtatt den del av nummerbeteckningen som anger partiet - den s. k. partikoden fastställes genom lottning redan innan valsedelsbeställningarna sker. Jagansluter mig alltså till tanken att utforma förfarandet så att det blir möjligtatl utnyltia maskinella hjälpmedel vid sammanräkningen för att göra den enklareoch snabbare. 1 fråga om de närmare detaljerna i det avseendet får jag hänvisa lillRSV:s till detta protokoll fogade skrivelse. Ett genomförande av den här förordade ordningen förbehandlingen av poströster och röster som har avgetts hos utlandsmyndigheteroch på fartyg förutsätter en tämligen omfattande lagreglering. Till de regler idetta avseende som har tagits upp i vallagsförslaget återkommer jag ispecialmotiveringen till delta, I fråga om utnyttiandel av maskinell teknik vidden slufiiga sammanräkningen finner jag det emellertid varken lämpligl eller nödvändiglalt ge regler i lagen. I denna bör - liksom f. n, - när det gäller sammanräkningenanges vilka åtgärder som skall vidtas men inte tillvägagångssättet vidutförandel av dessa. Det får ankomma på centrala valmyndigheten att meddela deföreskrifter för sammanräkningen som behövs. Jag vill emellertid understrykaatt sådana Prop, 1972:105 108 föreskrifter i vad avser användandet av maskinella hjälpmedel i allt väsentligt bör följa vad som angetts i RSV:sskrivelse.