prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — De beviljade krediterna samt de belopp som tagitsi anspråk framgår av sammanställningen i tabell 13. Under /71 minskadedispositionen av rörliga krediter med ca 385 mUj. tUl 1 001 milj. kr. Dennanedgång förklaras av vissa anslagstekniska omläggningar som medfört enminskning av ianspråktagna medel på sammanlagt 795 milj. kr. för överstyrelsenför ekonomiskt försvar och SvenskSpannmålshandel. För övriga myndigheter och bolag ökade dispositionenav rörliga krediter med totalt ca 410 mUj. 1971: 115 räknade jag med att delianspråktagna beloppet av rörliga krediter under /72 skulle ökamed 200 milj. kr. Enligt uppgifter sominsamlats av förutser berörda myndigheter och bolagnu en ökning i de disponerade beloppen med 254milj. Stora ökningar anges för bl. a. och domänverket. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå dels attpostverket får disponera en rörlig kredit på 120 milj. kr., dels att ramen för statens järnvägars rörliga kredit höjs med 100milj. till 250 milj. kr. Vidare föreslår chefen förindustridepartementet alt ramen för rörlig kredit tUl statens valtenfaUsverkhöjs med 30 milj. kr. lill 200 milj. kr.Jag viU erinra om att ramen för den rörliga krediten lill statensvaltenfallsverk sänktes med 30 milj. kr. vid ingången av /72till följd av en budgetteknisk omläggning av finansieringen av urananskaffning.Vid en samlad bedömning finner jag det sannolikt alt dispositionen av rörligakrediter kommer att öka med 350 milj. kr. under innevarande budgetår. Jag vill i detta sammanhang ta upp fråganom räntefoten för rörliga krediter i . För att nå en bättreanpassning av denna ränta till vad som tillämpas på den allmänna marknaden förmotsvarande utlåningstyp beslöt riksgäldsfullmäklige att höja räntan för samtliga rörliga krediter lill 8 1/2 o/q fr. o. m. . Ävenefter denna höjning var räntefoten lägre än den aUmänna marknadens mot- 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Ianspråktagande av rörliga krediter. AB Vin- och Spritcenlralen Statliga myndigheter med upp- Maj:t (prop. 1946: 308) Maj:t (SU 1970: 10, JoU 1970: 3) Ytterligare anpassningar av räntenivån för rörliga krediter haråstadkommits i samband med diskonlosänkningarna . Räntan på rörliga krediter har sålunda vid dessa tillfällensänkts en gång och då med en halv procentenhet under del att diskontotsänkts med sammanlagt . Jag vill vidareerinra om att vissa myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet och som deltar i försöksverksamhetenrörande programbudgelering disponerar en rörlig kredit i riksgäldskontoret.Riksdagen ställde en rörlig kredit på 60 milj. kr. Maj:tsförfogande för delta ändamål. Jag uppskattar, som jag närmare kommer attredovisa vid min anmälan av punkt 10 i För flera huvudtitlar gemensammafrågor, att behovet av rörlig kredit för dessa ändamål ökar med 10 milj. kr.under nästa budgetår och förordar att ramen höjs med delta belopp. Vid bedömningen av behovet av rörligakrediter under /73 har jag utgått från en bortsett från effekten av denanslagstekniska omläggningen under /71 tilllagandedisposition. Jag räknar för nästa budgetår med ökningar i de ianspråktagnabeloppen för bl. a. affärsverken. Totalt kan ökningen av de ianspråktagnarörliga krediterna för /73 beräknas lill ca 450 milj. kr. Jagvill dock även här erinra om den osäkerhet som gäller vid detta slag avberäkningar. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen oo o o o o o 00 00 iri ON ON VI NO en t-- r NO r- m 00 rs NO f- in ON l t o\ o t- On ON m rf NO NO Tf t~rf.rf rs rf n r- ON rf fS *j O) o «j t; O "O i2 to a § J 3 Ä -o S -y " " *J fl S fl u *. o u t3 o a u -s d <5 S ofl c S.2 § S-ö fl ti J- ca J2s g > "a J5 j »i NO rf 00 ON Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen SS Utgifterna på totalbudgeten /72 beräknas nu bli avsevärt större än de i riksstaten angivna.Detta sammanhänger, vilket jag tidigareutförligt redovisat, dels med stora utgifter för konjunktur-stimulerandeinsatser, dels med löneökningar åt statsanställda, dels med ökade utgifter för folkpensioneringen, dels slutiigenmed väsentiigt större förbrukning av reservationsmedel och merbelastningpå förslagsanslag. Mot denna bakgrund kan totalbudgetens utgifter /72 beräknas till ca 56 466 milj. kr. Eftersom de samladestatsinkomsterna beräknas till ca 52 147 milj. kr. innebär detta atttotalbudgeten skulle utvisa etl underskott på ca 4 319 milj. kr. Med hänvisning tillmin redovisning i det föregående beräknar jag totalhudgeten för /73 på sätt som framgår avuppställningen (s. 54). Kalkylen utvisar ett totalbudgetunderskott om knappt3,, vilket innebär en nedgång i förhållande tiU det nu beräknadeunderskottet för innevarande budgetår med något mer än . En tabell över totalbudgetens utveckling under en längre tidsperiodingår i bilaga 5. Tillstatsrådsprotokollet i detta ärende torde få fogas såsom Bilaga1: Preliminär nationalbudget för Bilaga 2: Riksrevisionsverkels inkomstberäkning Bilaga 3: Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /73 Bilaga 4: Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /73 BUaga 5: Vissa tabeller rörande den statsfinansiellautvecklingen m. m. Under åberopande av vad jag har anförthemställer jag att Kungl. 1) godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken och för statsregleringen som jag har förordat i detföregående, 2) medge all avsättningav kommunalskattemedel sker tUl budgetutjämningsfondenför /73 för att där särredovisas, 3) besluta altskogsvårdsavgift enligt förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift skall utgåmed 0,9 promiUe för , 4) bemyndiga Kungl. Maj:t att iriksgäldskontoret disponera en från . ökad rörligkredit att på sätl som Kungl. Maj:tbestämmer ställas tUl förfogande för myndigheter som bedriveruppdragsverksamhet, 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen S6 5) i avvaktan på särskild proposition iämnet för /73 a) godkänna min preliminära beräkning avdriftbudgetens inkomster, b) godkänna min preliminära beräkning av förändringar i anslagsbehållningar, c) godkänna min preliminära beräkning avförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) godkännadet preliminära förslaget till investeringsplan och investeringsslater samt därvid på kapilalbudgelen beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttiteln dd till 4 . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 57 Försörjningsbalans för år1971 11 Totalbudgeten1970/711972/73 28 Bytes-och betalningsbalans 19701972 32 Statsutgifterna1972/73 37 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster 47 Kapitalbudgetensutgifter och finansiering /73 48 Sammanställningöver behäUningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten 50 Sammanställning överbehållningar på riksstalsanslag: Investe- Medelsbehällningvid utgången av budgetåren 1961/621970/71 51 Beräknade förändringar ianslagsbehållningar under /72 51 Ianspråktagande av rörUgakrediter 53 Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. PRELIMINÄR NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1972 Inledning Den preliminära nationalbudgeten för 1972som härmed läggs fram är utarbetad inom finansdepartem.entels sekretariat förekonomisk planering ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållitsfrån fackdepartemenl och olika verk och institutioner. Vidare harutredningsrådel hörts. Dess ledamöter bär ej heller nåigot ansvar förnationalbudgelens utformning och bedömningar. Kapitlen 111,Utrikeshandeln samt Vll, Investeringarna och IX, Kreditmarknaden har helt sammanställts inomkonjunkturinstitutet. Institutet har även sammanställt avsnitten omindustriproduktion och skogsbruk i kapitel IV ochavsnitten om de disponibla inkomsterna och den privata konsumtionen i kapitel VI. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1972 med undantag för de avsnitteller punkter där uttryckligen åberopas vilar påfinansdepartementets sekretariat förekonomisk planering där arbetet med nationalbudgeten letts av tfplaneringschefen . Nr 1.BUaga 1. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen Den ekonomiska utvecklingen 19701971 Vid en återblick på ekonomi 1971framstår en nästan utebliven tillväxt avden samlade produktionen som ett påfallande drag i utvecklingen.Bruttonationalprodukten beräknas sålunda ha stigit med endast några tiondelsprocent. Detta skulle innebära den svagaste tillväxten för något årunder efterkrigstiden. Vid beräkning från produktionssidan framträder dock enökning av nationalprodukten om 1 "/o, vilket således skUjer sig frånresultatet av den förut anförda beräkningen, som utgår från användningssidan.Oavsett beräkningsmetod skUjer sig utfalleti betydlig grad från prognoserna i preliminär och reviderad nationalbudgetför 1971. stod det klart alt högkonjunkturen något halvårtidigare passerat sin kulmen men den förestående dämpningen väntades blikortvarig och lindrig. Inberäknat effekterna avden finanspolitiska åtstramning som inte minst av hänsyn lill långsiktigabalansmål vidtogs , framstod sålunda en tillväxt med som möjlig och trolig enligt denpreliminära nationalbudgeten . På den internationella scenen framträddeemellertid såväl i som i mera utdragna ochdjupgående stagnations-tendenser än förutsett och dessa har återverkat påutvecklingen av export. Denna hari stort sett stagnerat från ingången av 1971 och dämpningen harföreträdesvis berott på svagare avsättningsmöjligheter för rå- och stapelvaror.I årsgenomsnitt noteras en volymökning med 3,5o/o tUl 1971, eller under prognosema. Dämpningen av exportutvecklingen kan dockendast tiU en del förklara den inträdda stagnationen. Händelseförloppet 1971har kommit att kännetecknas av betydandesvaghet i utvecklingen av byggnadsverksamheten och den privatakonsumtionen, två komponenter i den inhemskaefterfrågan som eljest visat betydande stabilitet vid allmännakonjunkturförsvagningar. Byggnadsvolymen beräknas nämligen ha sjunkit mednärmare 5,5 »/o och den privata konsumtionen har inte fullt vidmakthållitsi volym. Till bilden hör även att en i huvudsak förutsedd och betydande nedgångi lagerinvesteringarna synes ha blivit ännu något kraftigare än vad som beräknades i preliminär och reviderad nationalbudgetför 1971. På grund av den svaga utvecklingen av den inhemska efterfrågan harimporten i än högre grad än exporten understigit 11nationalräkenskapskalkylerna redovisas något större tillväxt för exportvolymen än vad somframgår av de i kapitel III framlagda exportberäkningarna, vilka häråberopas. Skillnaden beror på att olika deflateringstal används vid dessa beräkningar. -5,1 Import av tjänster" -10,9 -5,6 -0,2 Export av varor' Export av tiänster* 1 Enligt handelsstatistiken. 2 Häri ingår även sådanhandel som faller utanför handelsstatistiken. Nettot av transfereringar lill och från utlandet påverkar bytesbalansen i kapitel men ej ovanslående försörjningsbalans. prognoserna och följden har blivit att bytesbalansenmera än väntal givit utslag i positiv riktning, så att ett överskottuppkommit. Med avseende påefterfrågevolymens utveckling har del sålunda skisserade förloppet totalt settinneburit stagnation eller rent av tillbakagång. Resursanvändningen för exportoch inhemska ändamål som 1969 1970 sammanlagt ökade med i volymberäknas 1970 1971 ha avtagit med 0,3 "/o. För enbart inhemska ändamålberäknas efterfrågan ha sjunkit med 1,7 "/o att jämföra med en tillväxt om5 "/o närmast föregående år. Den inhemska efterfrågan har härigenom utvecklatssvagare än den totala produktionen, med 1,7 "/o mot -h 0,3 »/o, enolikhet som givetvis har ett direkt samband med den inträffade förstärkningenav bytesbalansen. Lagerinvesteringarna harsvarat för väl hälften av omslaget i den inhemska efterfrågans utveckling.19701971 medverkade nämligen lagerinvesteringama till detta med en nedgångmotsvarande av den inhemska efterfrågan efter att föregående år habidragit med en uppgång motsvarande 1,6 "/o. Mera påfallande än dennahäftiga uppbromsning av lagerinvesteringarna ter sig emellertid den nära nogfullslän- Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 digastagnation som inträffat i den s. k. slutliga inhemska efterfrågan. Exklusivelager visar nämligen resursförbrukningen för inhemska ändamål enligt de nuföreliggande beräkningarna en volymtillväxt med endast 0,2 «/o 19701971 mot3,5 »/o närmast föregående år. Såsom framhållits idet föregående har i synnerhet byggnadsinvesteringarna och den privatakonsumtionen utvecklats svagt. Offentlig konsumtion och vissa grenar av privat och statlig investeringhar i stort sett varit de komponenter av den slutliga efterfrågan som visat entillväxt i närheten av det normala. Även för den offentliga konsumtionens del har del dock inträffat en klar dämpning avtillväxten eller från 7,2,o/o 19691970till 4,2 o/o 19701971. Avsaktningen är i detta fall helt att hänföratill kommunerna den statliga konsumtionens tillväxt har sti-gU från 4,tiU5,. Inom det privatanäringslivels invesleringssfär är det framför allt handelsflottan ochbyggnader för handel m. m. som visat betydande förändringar. Fartygsinvesteringarna harökat mycket kraftigt eller drygt 300 milj. kr. medan däremot byggnadsinvesteringarnaför handel m. m. minskat avsevärt i volym med 6,5 "/o. I det sistnämndafallet har nedgången haft ett samband med den 25-procenliga investeringsavgiften på oprioriterade byggnader, vilken förefalleratt ha fått sin största effekt . Industrinsinvesteringar beräknas ha stigit i volym, vilket är klart underprognoserna i preliminär och reviderad nationalbudget men likväl kan synas aktningsvärt med hänsyn till den inträffade konjunkturförsvagningen. Fördelningen av denna investeringsuppgång har emellertidvarit ojämn. Endast de största industriföretagen ökade sina investeringar och uppgången faller vidare tUlstor del på statliga företag. Privata industriföretag beräknas ha ökatsina investeringar och för heladet privata näringslivet kalkyleras investeringar (utom bo-Städer) hastigit med . De statliga investeringarna visarsammanlagt en klar uppgång . Denna har sin tyngdpunkt bland destatliga bolagen. De statliga affärsverkenvisar en svag ökning och de statUga myndigheterna en svag minskning avsina investeringar. De kommunala investeringarna företerdäremot en överraskande nedgång ,vilken inte kunde utläsas ur de investeringsplaner kommunerna redovisadehösten 1970. Den förnyade undersökning av investeringsplanerna somnormalt skulle ha företagits fick inställas på grund avarbetskonflikten inom de kommunala förvaltningarna. Det förefaller som omkommunerna av sitt finansiellt ansträngda läge föranletls alt avsevärt justeraned sina investeringsplaner . Det iir tänkbart att även förseningar iprojekteringen vilka inträffat till följd av arbetskonflikten varit enbidragande orsak. Det bör tilläggas att de beräkningar som hittiUs kunnatsammanställas är preliminära och att Bil.1 Preliminär nationalbudget 5 motsvarande beräkningar visatsig ha betydande osäker-helsmarginaler. Även bostadsbyggandet haravtagit 1971. Till följd av eftersläpning i igångsättningen har nedgången blivit något större än vad som förutsågs i denreviderade nationalbudgeten . Investeringsvolymen beräknas sålunda haminskat . De betydande minskningarsom skett av kommunernas, handelns och bostadssektorns byggnadsinvesteringarhar endast till en del kunnat motvägas av ökade byggnadsinvesteringar främstinom industrin. För byggnads- och anläggningsinvesteringarna totalt beräknassålunda en nedgång 19701971 om i volym, trots att en obetydlig ökningförutsågs ännu i den reviderade nationalbudgeten . Ävenmaskin-investeringarnas utveckling har försvagats men inberäknat handelsflottanredovisas dock någon tillväxt kalkylerad lill . Sammanlagt beräknasbyggnads- och maskininvesteringar ha sjunkit i volym med 2,5 "/o. Den privata konsumtionenhar visserligen inte sjunkit nämnvärt i volym men har inte heller visat någonsom helst tillväxt 19701971. Den har därmed haft en svagare utveckling än vadsom över huvud taget förekommit sedan 19501951 och vad som inträffat stridermot två decenniers erfarenhet även såtillvida att den privata konsumtionen hitintillsvarit en tillväxtfaktor också under avmallningsår. Trots den svagaproduktionsutvecklingen synes hushållens realinkomster på sätt som närmareskall beröras i det följande ha kunnat ökas med . Att konsumtionenunder sådana omständigheter blivit stillastående tyder på en kraftig sänkningav konsumtionsbenägenheten eller med andra ord på en stark ökning av hushållenssparkvot. Någon tillnärmelsevis så markerad höjning av sparkvoten har tidigareinte inträffat under något avmallningsår . Tänkbaraförklaringar till den uppgång som skett kan ha varit den utdragna ochmotsätlningsfyllda avtalsrörelsen, ökad oro för framtida sysselsättning ochrealinkomster samt minskad benägenhet alt köpa sådana varor som stigit särskiltstarkt i pris. kan alltjämt beslående kreditrestriktionerha verkat återhållande på konsumtionsbenägenheten. Sammanfattningsvis svaga utvecklingen av privat konsumtion och fasta investeringar i föreningmed en endast måttlig tillväxt av den offentiiga konsumtionen lett till en förefterkrigstiden ovanlig stagnation i den s. k. slutliga efterfrågan. Samtidigthar lagerinvesteringarna sjunkit avsevärt, vilket i och för sig tillhör detnormala i samband med en konjunkturavmattning, men nedgången har varit ovanligtkraftig även för etl avmattningsår. De överslagskalkyler som kunnat ulförasöver lagerrörelsernas inverkan i vissa andra västeuropeiska ekonomier 1971uppvisar heller ingen motsvarighet. Totalt har härigenom resursförbrukningenför inhemska ändamål såsom tidigare framhållits sjunkit med 1,7 o/o. 1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 Uppdelat på huvudseklorerkan man finna att nedgången främst fallit på det privata näringslivets totalarealkapitalbildning inberäknat lager som avtagit i volym . Hushållenberäknas ha minskat sin konsumtion med etl par tiondels procent, medan däremotbostads- och offentliga sektorerna sammanlagt ökat sin resursförbrukning menendast med inemot en halv procent. Ännu så sent som i denreviderade nationalbudgeten räknades för de sistnämnda sektorerna meden ökning om inemot . Statlig konsumtion och investeringar har visserUgensom en följd av de konjunkturslimulerande åtgärder som vidtagits bragts tillatt stiga utöver tidigare prognoser, men det oväntal svaga utfallet av främstkommunala investeringar och i andra hand konsumtion och bostadsbyggandehar medfört att resursförbrukningen inom offentlig sektor i vidare bemärkelselikväl visat väsentligt lägre tillväxt än tidigare beräknat. En följd härav harblivit att den offentiiga sektorns kalkylerade inverkan på samhällsekonomin enligtberäkningsmodellen i kapitel VIII blivit klart negaliv trots de åtgärder somsedermera vidtagits från statens sida. I stället för en mera begränsad negativeffekt vid måttlig tillväxt av den totala produktionen framträder i självaverket en något starkare negativ effekt och detta vid stagnation för den totalaproduktionen. De åtgärder ikonjunkturslimulerande syfte som successivt sattes in under loppet av 1971avsåg i huvudsak statens och kommunernas investeringar och verksamhet i övrigtsamt bostadsbyggandet och det privata näringslivets investeringar. Denhuvudsakliga effekten av dessa omfattande åtgärder kommer all bli märkbar 1972.Även torde åtgärderna ha haft en positiv inverkan påbostadssektorns, kommunernas och del privata näringslivets investeringar mendock utan att kunna förhindra alt utfallet för dessa aktiviteter blivit svagareän tidigare beräknat. Beträffande statens investeringar föreligger en kalkylsom visar att de vidtagna åtgärderna haft en positiv inverkan 1971 om ca 120milj. motsvarande inemot 4 "/o av myndigheternas och affärsverkensbyggnadsinvesteringar. Kraftigare omedelbara effekter förefaller att ha kunnatuppnås inom övrig statlig verksamhet bl. a. genom utökning avomskolningsverksamheten och tidigardäggning av militära beställningar. Följdensynes ha blivit all hela den statliga verksamheten, dvs. såväl konsumtion sominvesteringar, stigit med drygt 5 o/o i volym, faslän en endast hälften så storuppgång förutsågs i den reviderade nationalbudgeten. Bland de stimulerandeåtgärder som riktade sig mot den privata verksamheten och då i första hand deprivata investeringarna ingick även en aUlmer expansivt utformadkredilpolilik. Diskontot, som uppgick till 7 "/o, sänktesunder loppet av 1971 till 5 o/o. Bland annat i avsikt att vidga utrymmet förobligationsemissioner sänktes de långa räntorna endast vid ett tUlfälle.Härigenom 1 Preliminär nationalbudget 7 har de svenska emissionsräntorna kommit attnärma sig de internationella. Den nedgång av den totalaresursförbrukningen för inhemska ändamål som skedde 19701971 avsåg delvisbyggnadsområdet men var i övrigt i huvudsak koncentrerad till varuanvändningmed förhållandevis stort importinnehåll, såsom lagerinvesteringar ochkonsumtion av varaktiga varor samt beklädnadsvaror. Det framstår under sådanaomständigheter som följdriktigt att importen minskade i volym. För varuimportenblev nedgången påtaglig eUer med 5 o/o. För varor och tjänster blev minskningennågot svagare 2,5 o/o i volym vilket förklaras av den fortsalla tillväxtenav tjänsleimporten. Då efterfrågedämpningen sålunda i viss utsträckning synesha varit koncentrerad till importerade varor, bör följden härav ha blivit attden inhemska efterfrågan på inhemska produkter och tjänster sjunkitförhållandevis något mindre än total inhemsk efterfrågan. En nedgång har detlika fullt blivit. Den torde överslagsvis kunna uppskattas till inemot 1,5"/o i volym. Det är genom den fortsatta tillväxten av exporten av varoroch tjänster uppskattad till 5,5 o/o i volymi som den totala användningenav inhemska resurser och därmed den totala produktionen kunnat bibehållas ellerrenlav kunnat öka med några tiondels procent. Vad beträffarutvecklingen under loppet av 1971 tyder de beräkningar som kunnat göras påstagnation i den totala produktionen fr. o. m. andra kvartalet.Konsumlionsulvecklingen har verkat återhållande speciellt och i mindre markerad grad synes detta gälla även beträffandebyggnadsinvesteringarnas utveckling. Lagerinvesteringarna har fortsatt attförsvagas . motverkades delvis en starknedgång av industrins investeringar i råvaror och varor i arbete genomaccelererad tillväxt av färdigvarulagren. har tillväxten avfärdigvarulagren avtagit, som lagren av råvaror och varor i arbetefortsatt att utvecklas svagt. Exporten kännetecknades av svagvolymtillväxt och av någon tillbakagång. Den svaga utvecklingen avden totala produktionen har medfört en dämpning av efterfrågan på arbetskraftoch har även åtföljts av en ökning i arbetslösheten som fortskridit t. o. m.tredje kvartalet. Med tanke på den obetydliga produktionstillväxten kansysselsättningen likväl synas förvånansvärt väl bibehållen. Mätt i antalarbetstimmar beräknas sysselsättningen för anställda ha sjunkit med 0,8"/o. I samband med en minskning av medelarbetstiden har däremot totalaantalet sysselsatta (inberäknat företagare) stigit med 1/4 o/o. Arbetslöshetenhar ökat med . Sammanfattningsvis innebär dettaatt sysselsättningen vidmakthållits i antal räknat, under det alt såvälarbetslös- Beräkningen utförd mednationalräkenskapskalkylernas deflateringstal. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 het som arbetskraftsulbud ökat mera än vadkalkylerna i den reviderade nationalbudgeten indikerade: Denna utveckling avsysselsättningen har å ena sidan medverkat tUl alt lönesumman trots den svagareproduktionsutvecklingen kunnat stiga i den takt som förutsågs i den revideradenationalbudgeten, med ca 9 o/o. Eftersom produktionsutvecklingen blivit 2procentenheter lägre än tidigare beräknat innebär delta å andra sidan attproduktivitetsutvecklingen blivit påfallande låg absolut sett och väsentligtlägre än vad som räknades med i den reviderade nationalbudgeten. Den svagare utvecklingenav produktion och efterfrågan har i ungefär den grad som väntades beledsagatsav minskad löneglidning och lägre prisstegringstakt. Det genomsnUtiigalöneglidningstalet anges ha sjunkit från 19691970 lill 2,2 o/o19701971. Prisstegringslaklen har visserligen inte totalt sett blivitväsentligt lägre under loppet av 1971 än den var under loppet av 1970.