prop · FV03126 · 1972-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1972 Prop. Kungl.Mai:ts proposition med förslag tUi lag om statligt stöd tiU poUtiska partier;given . Maj:t viU härmed, under åberopande avbilagda utdrag av StalsrådsprotokoUet över justitieärenden, föreslå riksdagenatt bifaUa det förslag om vars avlåtande tUl rUisdagen föredraganden hemstäUt. EnUgtVårt nådiga beslut: I propositionen föreslås en lag om statUgt stöd tiUpoUtiska partier. Lagens bestämmelser överensstämmer med de förslag som harlagts fram av partistödsutredning. Bestämmelsema innebär bl. a. attdet hittiUsvarande statUga partistödet justeras upp från 70 000 tUl 85 000 kr.per riksdagsmandat och kalenderår. Vidare föreslås att parti som ej bUvitföreträtt i men vars röstandel vid riksdagsval är större än fåravtrappat partistöd och att det statUga partistödets storlek anpassassuccessivt tiU valutslagen. Som ett komplement tUl nuvarande kansUstöd införsett gmndstöd om 1,5 mUj. per kalenderår tiU varje riksdagsparti som uppnåttminst av rösterna i hela landet. Även parti som är representerat iriksdagen enligt den s. k. tolvprocentregeln får visst gmndstöd. De nya bestämmelsema föreslås få tiUämpning redanfr. o. m. den 1 juU 1972. Reglema om successiv anpassning tiU valutslagen skaUdock inte tUlämpas förrän fr. o. m. . Lagom statligt stöd till poUtiska partier Härigenomförordnas som följer. 1 §TiU politiskt parti som deltagit i val tiU rUtsdagen utgår statiigt stöd enUgt denna lag. Stödformerna är partistöd och kansUstöd. 2 § Partistöd utgår som mandatbidrag. 3 § Antalet mandatbidrag som varje parti erhållerbestämmes med hänsyn tUl utgången i de två närmast föregående ordinarievalen, om ej annat följer av 4 §. Första året som följer efterordinarie val tiU erhåller varje parti så många mandatbidrag sommotsvarar en sjättedel gånger antalet vunna mandat i det senaste valet plus femsjättedelar gånger antalet vunna mandat i närmast föregående val. Andra åreterhåUer partiet så många mandatbidrag som motsvarar halva antalet mandat i detsenasle valet plus halva antalet mandat i närmast föregående val. Tredje åreterhåUer partiet så många mandatbidrag som motsvarar fem sjättedelar gångerantalet mandat i det senaste valet plus en sjättedel gånger antalet mandat inärmast föregående val. Har parti i något av valen ej blivit företrätt iriksdagen, räknas beträffande sådant val i stället för mandat antalet helationdels procentenheter röster som partiet erhåUit i valet ihela landet. Har parti i något av valen bUvit företrätt i men ej av rösterna i hela landet, räknas beträffande sådant val dels antaletmandat, dels antalet hela tiondels procentenheter röster . Omdet sammanlagda antalet mandat och tiondels procentenheter röster över 2,5procent överstiger fjorton, räknas dock ej överskjutande tal. 4 §Har nyval ägt ram efter något av de ordinarie val som avses i 3 § första stycket, räknas som antal mandat vid tUlämpningen av 3 § andra stycket medeltalet av antalet mandat som erhåUits vid det ordinarie valet och vid därefter förekommande nyval. Vad som sagts nu om antal man dat gäUer vid tUlämpnmg av 3 § tredje stycket antalet hela tiondels procentenheter röster. 5 § Kanslistöd utgår som grundstöd och tiUäggsstöd. 6 § Parti som vid val tiU rUcsdagen fått minst 4procent av rösterna i hela landet erhåller för varje kalenderår för viUcetvalet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör . 7 § Parti som blivit företrätt i rUcsdagen men ejfått av rösterna i hela landet erhåller för varje kalenderår förviUcet valet gäller så många fjortondelar av ett helt grundstöd som motsvararantalet vunna mandat. 8 § Parti som avses i 6 eUer 7 § erhåller utövergrundstödet tUläggs-stöd för varje kalenderår för vUket valet gäller med 3 500kronor för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i regeringen, ochannars med för varje vunnet mandat. 9 § Har parti vid val tUl rUcsdagen fått minst 4procent av rösterna i hela landet och erhåller partiet en lägre procentandel änfyra vid närmast följande val, utgår avtrappat grundstöd för de tre därpåföljande kalenderåren, första året av ett helt gmndstöd, andraåret av ett helt grundstöd och tredje året avett helt grundstöd. Är 6 eller 7 § tUlämplig, gäller dock i stäUetbestämmelserna där, om de skulle medföra ett högre grundstöd. 10 § Har parti vid nyval fått avrösterna i hela landet och uppnådde partiet en lägre procentandel än fyra vidnärmast föregående val, utgår en tolftedel av ett helt grundstöd för varje helmånad som återstår av nyvalsåret från och med den dag då den nyvalda riksdagensammanträder första gången. 11 § Parti kan under ett kalenderår ej få högre beloppi grundstöd än som motsvarar ett helt grundstöd. 12 §Stöd som avses i denna lag utgår per kalenderår. FörhåUandena vid utbetalningstiUfäUet bestämmer stödets storlek, om ej annat anges i lagen. Om det vid uträkning för bestämmande av stöduppkommer brutet tal, sker sedvanlig avrundning tiU helt tal. 13 §Fråga om stöd enligt denna lag prövas av partibidragsnämnden. Nämnden består av ordförande och två andra ledamöter. Ledamöterna, som skaU inneha eller ha innehaft ordinarie tjänst som domare, utses av riksgäldsfullmäktige . Som partibidragsnämndens beslut gäUer den meningvarom flertalet ledamöter förenar sig eUer, vid lika röstetal, ordförandensmening. Mot nämndens beslut får talan icke föras. 14 §Ansökan om stöd enligt denna lag göres skriftiigen hos . Ansökan bör göras före utgången av januari. Partistöd och kanslistöd betalas såvitt möjligt utsamtidigt och med hela sina belopp. Utbetalningen göres av rUcsgäldskontoretinom efter det att ansökan gjorts. Utbetalningen sker tUl respektivepartis rUcsorganisation. På begäran av parti kan dock kansUstödet eUer deldärav betalas tiU riksdagsgruppens kansU. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfatmingssamling. Bestämmelserna i 9 § tUlämpas först från och med år1974. I övrigt tiUämpas lagen för tid från och med den 1 juU 1972. För vart ochett av gäUer dock i stäUet för 3 och 4 §§ att varje partierhåller så många mandatbidrag som motsvarar det antal mandat som vunnits i1970 års val tUI rUcsdagen. överskjutande partistöd och grundstöd som tiU följdav lagen skaU utgå för betalas ut efter ansökan hosriksgäldskontoret Ansökan bör göras före utgången av . Utdragav protokoUet över justitieärenden, håUet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:Statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, Statsrådet anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om offentligt stöd till de politiskapartierna och anför. Frågan om offentligt stöd tUl de politiska partiemahar tiUbaka varit föremål för uppmärksamhet. Detta är naturligtmed hänsyn tiU den centrala roU som partiema spelar i vår demokrati. I enutveckling som innebär att samhäUsfrågoma bUr aUtmer kompUcerade är detnödvändigt att partiema driver en omfattande upplysande och opinionsbUdandeverksamhet och att de förfogar över de ekonomiska resurser som en sådanverksamhet kräver. Förslag om statligt stöd tiU partiemas verksamhetlades fram i proposition vid rUcsdag (prop. Ipropositionen anfördes bl. a. att det uppenbarUgen är ett samhäUsintresse attpartiema har tillräckliga resurser för sin opinionsbUdande verksamhet och attdet därför borde införas ett permanent statligt stöd tiU denna verksamhet.Propositionsförslaget innebar att det tiU varje parti som vid senasteandra-kammarval hade fått minst ett mandat i och mmst av rösternai hela riket skuUe utgå bidrag med . per mandat och år. Bidragen skuUeutgå fr. o. m. och inte vara förknippade med några vUlkor eller någonkontroll beträffande användningen. Förslaget biföUs av rUcsdagen (KU 1965: 44,rskr 1965:452). Vid rUcsdag beslöts även om bidrag tiUvarje partigmpp i för bestridande av gruppkansUemas kostnader (BaU1965: 54, rskr 1965: 442). Detta s. k. kanslistöd skuUe utgå med ett årligtbelopp av 3 000 resp. . per mandat beroende på om grappen var företräddi regeringen eUer inte. Liksom det statiiga partistödet skuUe kanslistödetutgå fr. o. m. , och det skuUe inte förekomma någon kontroll över hurmedlen utnyttjades. Förslag beträffande kommunalt partistöd lades framvid rUcsdag (prop. Förslaget innebar att borgerligaprimärkommuner och landstingskommuner genom en särsldld lag skuUe tUläggasbefogenhet att lämna ekonomiskt bidrag tUl parti som beslutom bidrag avsåg var representerat i kommunens fullmäktige resp. landstinget.Beslutet skuUe innehålla att bidrag ulgick till varje sådant parti med sammabelopp för varje plats som partiet hade i den representativaförsamlmgen. Även detta förslag biföUs av rUcsdagen (KU 1969: 36, rskr 1969:353). Sedermera har det statiiga partistödet justeratsmed hänsyn till införandet av enkammarrUcsdagen (prop. 1970: 1 bU. 4 s. 79, SU1970: 2, rskr 1970:2, KU 1970:14, rskr 1970:103). utgår sålundapartistöd med . per mandat och kalenderår tUl parti som deltagit isenaste val tiU och därvid vunnit mandat. Även kanslistödet harjusterats och utgör f. n. 3 500 resp. . per mandat och år (BaU 1970:68, rskr 1970: 339). Statiigt partistöd samt kanslistöd utgick under år 1971med sammanlagt ca 26 milj. kr. Ar 1971 hade kommunalt partistöd införts i samtUgalandstingskommuner och i cirka nio tiondelar av landets primärkommuner. Undernämnda år utbetalades sammanlagt drygt 40 milj. kr. i kommunalt partistöd,varav 28,4 milj. kr. i primärkommunalt stöd och 11,8 milj. kr. I samband med att förslag om statligtpartistöd lades fram betonades vikten av att beslutet om ett sådant stöd hadeförankring i en bred opinion. torde man också inom samtliga partier varaense om behovet av offentUgt stöd tiU partiernas verksamhet. Det har emeUertidvisat sig motiverat att se över den närmare utformningen av systemet. Efterhemställan av riksdag (KU 1971: 27 och 28, rskr 1971:95 och 96)tUlkallades därför sakkunniga med uppgift att göra en översyn av såväl detstatliga som det kommunala partistödet. De sakkunniga, som antagit namnet 1971års partistödsutredning, har avlänmat betänkandet (SOU 1972: 62)Offentiigt stöd tiU de politiska partiema. Betänkandet torde få fogas tiUstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Utredningens förslag bygger på samma grundläggandeprinciper som bär upp det nuvarande statUga och kommunala partistödet: a) Bidrag bör utgå endast till parti som har ett mteobetydligt stöd i väljaropinionen, manifesterat i allmänna val. b) Bidragen bör beräknas schematiskt och fördelasenligt fasta regler, som inte tUlåter någon skönsmässig prövning. c) Bidragens storlek bör stå i relation tUl partiernasstyrka. d) Någon offentiig kontroU av hur medlen användsbör inte före komma. e) Införandetoch omfattningen av kommunalt partistöd bör bestäm- Landshövdingen , ordförande, samt riksdagsmännen , partisekreteraren , riksdagsmannen och tredje vice talmannen . . masav landstingen och kommunerna själva på gmndval av den i lag givnakonstmktionen. Förslaget umehåller emeUertid åtskUligabetydelsefulla nyheter. Huvudpunkterna är följande: Det hittUlsvarande statUga partistödet höjs från 70000 tiU . per riksdagsmandat och kalenderår. Parti som ej blivit företrätt i men varsröstandel är större än får avtrappat partistöd. Parti som representeratsenligt den s. k. tolvprocentregeln får dels avtrappat partistöd, dels partistödi förhållande till antalet mandat. Det statiiga partistödets storlek anpassassuccessivt tUl valulslagen. Som ett komplement till nuvarande kansUstöd införsett grundstöd om 1,5 milj. kr. per kalenderår tUI varje riksdagsparti somuppnått av rösterna i hela landet vid senaste val. Även parti som representerats enligttolvprocentregeln får visst grundstöd. Parti som tidigare fått avröstema i hela landet men som inte uppnått denna röstandel i det senaste valetfår avtrappat grandstöd. Konstruktionen av det primärkommunala och detlandstingskommunala partistödet lämnas oförändrad. De nya reglerna föreslås få tUlämpning redan fr. o.m. Reglema om successiv anpassning till valutslagen skaU dockinte tiUämpas förrän fr. o. m. . EnUgt utredningens mening bör de nyareglerna gäUa inte bara under den nu löpande valperioden utan också undervalperioden 19741976, oberoende av utgången val. Vid utformningen av sitt förslag till nyapartistödsregler har de sakkuimiga eftersträvat största möjliga politiskauppslutnmg kring förslaget. Detta är också enhälligt. Med hänsyn tiU att reglema om offentligt stöd tUlpartiema berör fömtsättningama för en väl fungerande opinionsbUdning och utgören del av demokratins spelregler i vidsträcktaste mening är det av oskattbartvärde om de får en sådan konstruktion att systemet kan påräkna brett stöd i denaUmänna opinionen och omfattas av förtroende av aUa de i riksdagenrepresenterade poUtiska partiema. Därmed får man bl. a. en garanti förstabilitet i systemet. Med utgångspunkt från denna principiella instäUningvUl jag förorda att de sakkunnigas förslag genomförs i sin helhet. De nyaregler som de sakkunniga har föreslagit ger inte på någon punkt anledning tiUinvändningar av sådant slag att altemativa lösningar behöver övervägas. F. n. finns det inte några författningsbestämmelserom vare sig det StatUga partistödet eUer kanslistödet. De båda stödformernautgår i enUghet med de grunder som har beslutats av statsmakterna resp. avriksdagen ensam och som kan utiäsas av riksdagstrycket. Utrednmgens förslaginnebär emellertid att reglema om det statUga partistödet och kanslistödetblir väsentiigt mera omfattande och komplicerade än hittiUs. Enligt min meningutgör detla ett starkt skäl att nu överföra reglerna tiU en särskUdförfattaing. TUl denna bedömning medverkar det förhåUandet att enighet harnåtts om hur reglema skaU ulformas. Den för-fattaingsmässiga regleringen börske genom lag. Som framgår av vad jag har anfört harprimärkommunerna och landstingskommunerna genom en särskild lag tiUagtsbefogenhet att lämna bidrag tUl parti som är representerat i fullmäktige resp.landsting. Utredningen har beträffande det kommunala partistödet endast rekommenderaten samordning med de förslag om ansökningsförfarande och utbetalnmg som lagtsfram i fråga om det statliga partistödet och kansUstödet. Utbetalning förordasske, efter ansökan i febraari , tiU partiemas lokal- resp.distriktsorganisationer, om inte annat särskUt beslutas. Det kan föratsältasatt kommuner och landsting kommer att följa utredningens rekommendationer pådenna punkt. Jag finner därför inte anledning föreslå något tiUägg tiU lagen omkommunalt partistöd. I enlighet med det anförda har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till lag om statUgt stöd tUl politiskapartier. De regler som har tagits upp i förslaget överensstämmer i sakfullständigt med vad utredningen har föreslagit. Min kommentar tiUbestämmelserna kan därför göras kortfattad. I övrigt får jag hänvisa tUlbetänkandet. Lagen innehåUer inte någon bestämning av begreppetpolitiskt parti. Frågan om vad som enligt lagen skaU förstås med parti fårbedömas med utgångspunkt i den definition som ges i 16 § riksdagsordningen.Enligt denna definition avses med poUtiskt parti varje politisk sammanslutningeUer grupp av väljare som uppträder i val under särskUd partibeteckning. Föratt ett parti skall kunna uppbära stöd måste det emellertid vara juridiskperson. Detta är enUgt fast rättsprajus faUet om den poUtiska sammanslutningeneUer väljargruppen har antagit stadgar av inte alltför ofuUständig beskaffenhetoch valt styrelse. Lagen innehåller mte några bestämmelser om beräknmgav partistöd vid faU av valsamverkan meUan flera partier, vidpartisammanslagnmg eller vid delning av parti. Inte heUer finns någrabestämmelser om partistöd för det faU att en vald representant för ett partilämnar detta under löpande valperiod. Dessa frågor får lösas med ledning av deaUmänna prmciper som ligger tUl grund för lagen och de uttalanden i frågomasom har gjorts av utrednmgen (se särskUt betänkandet s. 54 och 55). I enlighet med 12 § första stycket beaktasresultatet av ett nyval i aUmänhet först året efter det att nyvalet har ägtrum. Undantag gäUer för den händelse att nyval har skett så tidigt attresultatet föreligger klart då partistödet skaU betalas ut. Det förhåUandet att nyval har ägt rum rubbar mteden ordinarie årsindelningen av den treåriga valperioden. Om sålunda nyval skerunder andra året av valperioden, räknas följande år fortfarande somvalperiodens tredje år. Varje parti skall för det året erhålla så mångamandatbidrag som motsvarar fem sjättedelar gånger medeltalet av antalet mandatsom vunnits vid nyvalet och vid senaste ordinarie val plus en sjättedel gångerantalet mandat som vunnits vid närmast föregående ordinarie val. Har parti vidnågot av de tre valen ej bUvit företrätt i rUcsdagen eller har det fåttrepresentation enligt tolvprocentregeln, är beräkningsgrunden, såvitt angår detvalet, enligt 3 § tredje stycket antalet hela tiondels procentenheter rösteröver resp. summan av antalet mandat och hela tiondels procentenheterröster . Den hittiUsvarande formen för kansUstöd har i lagenfått benämningen tiUäggsstöd. I betänkandet förekommer i något faUbeteckningen mandatstöd. Denna beteckning har emellertid ansetts mindre lämpligmed hänsyn tiU risken för förväxling med partistödet, som utgår i form avmandatbidrag. Det bör påpekas att beteckningen kanslistöd inteinnebär att stödet får användas endast tUl att täcka kostnaderna förgmppkanslierna. Såväl kanslistödet som partistödet får användas på det sätt sompartierna finner lämpligast, och någon statlig kontroU av hur medlen använtsskaU inte förekomma. Paragraferna innebär att kansUstöd utgår endasttill parti som är företrätt i . Parti som är orepresenterat men somvid närmast föregående val har fått av rösterna i hela landet och därmedockså uppburit grundstöd enUgt 6 § har dock rätt tiU ett avtrappat grundstödenUgt 9 §. Avgörande för om tUläggsstöd skaU utgå med 3 500eUer . per mandat är om partiet är företrätt i regeringen eUer inte vidden tidpunkt när stödet skaU betalas ut (jfr 12 § första stycket). Skerrege-ringsombUdning efter det att tUläggsstöd har betalats ut, beaktas dettaförst vid nästa års utbetalningstUlfäUe. LUca Utet som när det gäUer partistöd innehållerlagen några bestämmelser om kansUstöd vid faU av valsamverkan,partisammanslagning eller partiuppdelning. Även på denna punkt hänvisas tiUlagens allmänna principeroch uttalandena i betänkandet. Bestämmelsen i 11 § utgör emellertid en spärrmot att partier som samverkat utan att bUda en särskild juridisk person fördenna samverkan får högre grundstöd under ett kalenderår än vartdera 1,5 milj.kr. Den utjämnmgsregel som har tagits upp i förevarandeparagraf avser endast grandstöd. TUläggsstöd utgår sålunda aldrig tUl parti somär orepresenterat i rUcsdagen, även om partiet har uppburit sådantstöd. Paragrafens sista punkt innebär bl. a. att, om ettparti tidigare haft av rösterna i hela landet men vid det senastevalet får representation enligt tolvprocentregeln, grundstöd utgår enligt 7 §,om bestämmelsema där medför elt högre grundstöd än bestämmelserna i förevarandeparagraf. Det kan vidare inträffa att parti vid ett nyval kommer under 4%-gränsen men vid det därpå följande ordinarie valet på nytt överskrider dennagräns. Partiet skall givetvis i sådant faU få helt grandstöd enligt 6 § redanförsta året efter det ordinarie valet, även inte har förflutit efternyvalet. Av 12 § första stycket följer att resultatet av ettnyval i allmänhet inle beaktas efter nyvalet. Förevarande paragrafinnehåller ett undantag från deima huvudregel. Undantagsregeln gäller endastgrandstöd och alltså inte tUläggsstöd. Regeln avser såväl parti som förenyvalet varit orepresenterat i som parti som varit representeratenligt tolvprocentregeln. Till parti som sist nämnts får i förekommande faUgöras en kompletterande utbetalning, så att grondstödet för varje hel månad somåterstår fr. o. m. den dag då den nyvalda håUer sitt förstasammanträde uppgår tUl en tolftedel av 1,5 mUj. I enlighet med 11 § måstedet dock ses tiU att partiet inte erhåller mer än 1,5 mUj. i sammanlagtgrundstöd under nyvalsåret. 12 § Utredningen anser att man bör undvUca attkomplicera bidragssystemet med regler om återbetalningsplUct resp. rätt tiUtUläggsbidrag. Med hänsyn därtUl föreslås i betänkandet att nyval, regermgsombUdning,partisammanslagning och partiuppdelning i prmcip inte skaU påverka de olikastöden efter förändringen. I linje med utredningens principiellauppfattning ligger emeUertid att ett nyval eUer annan händelse skall beaktasredan samma år som den inträffar, om tidpunkten för händelsen Ugger så tidigtpå året att stödet ännu inte har hunnit betalas ut. Första stycket avförevarande paragraf har utformats i överensstämmelse med det anförda. Andra stycket innebär att avrundning sker tiU dethela tal som ligger närmast det brutna tal som uppkommit vid uträkningen.Slutar det brutna talet med fem tiondelar, sker avrundning uppåt. Enligt första stycket i förevarande paragraf böransökan om partistöd och kanslistöd göras före utgången av januari varje år.Skulle undantagsvis en ansökan ha gjorts senare, bör detta dock inte medföraatt ansökningen avvisas. Ansökan om partistöd och kanslistöd bör görassamtidigt. I ansökningshandlingama bör partiema ange efter vUka grander yrkadebelopp har räknats fram. SärskUda ansöknmgsblanketter kan lämpligen faststäUasav partibidragsnämnden. Även grundstöd eUer kompletterande grundstöd somavser den tid av ett nyvalsår som återstår sedan den nyvalda samlatsbör utgå endast efter ansökan. Ansökan bör i detta faU göras så snart det kanske efter nyvalet. Ikraftträdandebestämmelserna innebär bl. a. att etthalvt gmndstöd och hälften av höjningen av partistödet skall utgå tiUriksdagspartierna . Ansökan om överskjutande partistödoch om gmndstöd för nämnda tid bör enligt ikraftträdandebestämmelserna görasföre utgång. Ucraftträdandebestämmelserna innebär vidare attreglerna om utjämnmg i tiden av partistödet och grandstödet skaU tUlämpasförst fr. o. m. . Vid bidragsberäkningen för skall alltså medsenaste resp. näst senaste val avses 1973 resp. val. För innevarande budgetår har 24,5 mUj. kr.anslagits tiU det statiiga partistödet och . tUI kanslistödet.Genomförs utrednmgens förslag, uppstår en merkostnad för iimevarande budgetårunder de båda anslagen med 7 875 000 resp. . Eftersom anslagen ärförslagsanslag behövs inte någon ytterligare medelsanvisning. Frågan omrabricering och eventueU sammanföring av de båda anslagen under kommandebudgetår får tas upp . Under åberopande av det anförda hemstäUer jag attKungl. attantaga förslaget tUl lag om statiigt stöd tiU politiska partier. Med bifaU tiU vad föredraganden sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl.Höghet Kronprinsen-Regenten att tiU rUcsdagen skaU avlåtas proposition av denlydelse bilaga tUl detta protokoU utvisar. * o« 1Q71 årspartistödsutredning Betänkande avgivet av 1971 ars p<« Svanska ReprodukiioniAB, Sthlrn 1972 24910 Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:t statsrådet atttiUkaUa högst sju sakkunniga med uppdrag att se över reglema om statUgt ochkommunalt partistöd. Med stöd av detta bemyndigande tillkalladestatsrådet som sakkunniga landshövding , ordförande,riksdagsman , partisekreteraren, riksdagsman ,riksdagsman , partisekreterare , riksdagsman och tredje vice talman . . De sakkunniga har antagit namnet 1971 årspartistödsutredning. Att såsom expert biträda utredningen förordnadesfr.o.m. avdelningsdirektören vid i Stockholmslän . Till sekreterare åt utredningen förordnadesfr.o.m. avdelningsdirektören vid bankinspektionenCarl-Einar . TiU en av utredningen gjord sammanställning avutgående primär- och landstingskommunalt partistöd har bl. a. , landsting, kommuner och de i representeradepartiemas riksorganisationer lämnat medverkan. Partiemas riksorganisationerhar vidare medverkat i en av utredningen utförd enkätundersökning angåendepartiernas centrala kostnader m. m.