prop · FV0329 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående ; given Stockholmsslott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås riktlinjer för verksamheten vid det . Vidare läggs förslag fram om anslag tillinstitutet för /73. Institutetbör koncentrera sina insatser på forskning som är inriktad på praktiskatillämpningar och på problem med direkt anknytning till social- ocharbetsmarknadspolitiken. Avnämarna berörda myndigheter och organisationer bör genom representation istyrelsen ha ett avgörande inflytande över inriktningen av institutetsverksamhet. Institutetbör verka för ett effektivt'utnyttjande av de samlade resurserna för social-och arbetsmarknadspolitisk forskning. Institutetsinsatser i utbildning bör i första hand avse forskarutbildning inomuniversitetsorganisationen. Enprofessor i arbetsmarknadspolitik och en tjänst som biträdande professor medinriktning på välfärds- och levnadsnivåforskning bör inrättas vid Institutetden . En av institutets forskare bör utses att vara föreståndare. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför istatsrådet på Stocldiolms slott . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom och anför. 1972: 1 (bil. 10 s. 392) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /73 beräkna ett förslagsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Ienlighet med statsmakternas beslut (prop. 1971: 141, UbU 1971:32, rskr1971:348) har ett forskning inrättats den 1 januari 1972genom ombildning av . Det förslagsanslagsom för innevarande budgetår anvisats till m.m. har tagits i anspråk för det nya institutet. Till detta har också knutitsden professur i socialpolitik som enligt statsmakternas beslut (prop. 1971:36, UbU1971:11, rskr 1971: 136) inrättats . Maj:t har den 17december 1971 meddelat provisorisk instruktion för . Tillgrund för förslagen i prop. 1971: 141 låg det betänkande (Ds U 1971:4), Mål ochriktlinjer för verksamheten vid ett forskning, som avgivitsi av en för ändamålet tillkallad organisationskommitté (U 1971: 2).I avvaktan på remissbehandlingen av betänkandet togs i propositionen endast defrågor upp där ställningstaganden var oundgängligen nödvändiga för attinstitutet skulle kunna börja sin verksamhet . ByråchefenCurt Carnarp, fil. , departementsrådet (ordförande) och medicinalrådet . verksamhet fr. o. m. /73 och om dessresurser för nämnda budgetår förklarade jag att jag ämnade återkomma efter attha tagit del av remissyttrandena. Yttrandenöver betänkandet har , efter remiss, avgivits av ,, arbetarskyddsstyrelsen, , arbetsmedicinskainstitutet, statskontoret, (), ,, universitetskanslersämbetet (UKÄ) efter hörande avvederbörande vid universitet och högskolor, (),, statens invandrarverk, statens institut förföretagsutveckling, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statenshandikappråd, handikappinstitutet, nänmden för socionomutbildning efter hörandeav vederbörande vid socialhögskolorna, ,statens medicinska forskningsråd, statens råd för samhällsforskning, statenskonsumentråd, klientelundersökning rörande ungdomsbrottslingar,samarbetsorganet för åtgärder mot ungdomsbrottsligheten, kommittén för kriminologiskbehandlingsforskning, familjepolitiska kommittén, socialutredningen,barnstugeutredningen, arbetsmiljöutredningen, alkoholpolitiska utredningen,expertgruppen för regional utredningsverksamhet, expertgruppen förutredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor, servicekommittén, in-vandrarutredningen,delegationen för försöksverksamhet med företagsdemokrati i de statligaaktiebolagen. , akademikers centralorganisation (),(), Statstjänstemännens riksförbund.Landsorganisationen i (LO), ochSveriges industriförbund gemensamt, (),samt Personaladministrativa rådet (). Därjämtehar vissa skrivelser inkommit. Inom ramenför samarbetskommittén för social forskning inom (jfr prop.1970: 1 bil. 7 s. 13 och bil. 10 s. 321) har en särskildutredningsgrupp tillkallats med uppdrag att göra en analys av behov,resursfördelning och inriktning av den sociala sektorns forsknings- ochutvecklingsarbete samt av forsknings- och utvecklingsarbetets roll iplaneringen inom denna sektor. För att få underlag för sitt arbete har gruppeninhämtat uppgifter från offentliga och enskilda organ rörande omfattningen ochfördelningen av forsknings-och utvecklingsresurserna inom socialsektorn.Preliminära resultat från denna kartläggning förehgger . Jag kommer i det följande att ta upp dessa frågor, vadgäller den nyssnämnda kartläggningen efter samråd med chefen för socialdepartementet.För överblickens och sammanhangets skull tar jag även upp vissa frågor i vilkadet ankommer på Kungl. Maj:t att besluta. 1 Professorn (ordförande), direktören och generaldirektören . 1* 1972. 2 Förslag och yttranden m. m. 2.1Den sociala forskningen i Kommitténger, med betonande av att det tillgängliga statistiska materialet är mycketbegränsat och bristfälligt, en kort beskrivning av de socialaforskningsaktiviteter som pågår i landet och av de organ som på olika sätt ärengagerade i dessa. Kommittén hänvisar i övrigt till pågående undersökning inomsamarbetskommittén för social forskning. Kommitténredovisar vidare kortfattat vissa uppgifter om internationella förhållanden.Av preliminära uppgifter från jämförande forskningsstatistiska studieår , som innehåller en analys av de statliga forskningsresurserna i niomedlemsländer, framgår att befann sig ungefäri paritet med genomsnittet av de undersökta länderna i fråga om statligautgifter för forskning och utveckhng avseende »allmän välfärd» (public welfare).Gemensamt för samtliga länder är att forskningen kring »allmän välfärd» harökat . Ingenstans överstiger dock insatserna för denna forskning3 % av de samlade statliga insatserna för forskning och utveckling. I allmänhetfinns i de undersökta länderna ingen speciell organisatorisk ram för socialforskning i vid bemärkelse. Kommitténredovisar också några av de synpunkter som kommit fram i de senaste årensdebatt om den sociala forskningens inriktning och organisation i . Motden angivna bakgrunden drar kommittén följande tentativa slutsatser rörandesvensk social forskning. Enförsta slutsats är att relativt sett små forskningsinsatser synes ägnas åt detsociala området. Det torde inte behöva råda något tvivel om att storaeffektivitetsvinster, genom både besparingar och bättre måluppfyllelse, skullestå att göra genom ökad forskning såväl på det arbets-marknadspohtiska som pådet socialpolitiska området. Enandra slutsats som kommittén drar är att de begränsade resurser som gått tillsocial forskning fördelar sig ojämnt på olika områden. I synnerhet har stödettill forskning rörande övergripande problem av ekonomisk-politisk och socialpoUtisknatur varit begränsat. Kommitténstredje slutsats är att de tillgängliga resurserna för social forskningförefaller föga ändamålsenligt utnyttjade. Det tycks finnas ringa sambandmellan sociala reformer och social forskning. Enfjärde slutsats är att en enhetlig teoretisk referensram saknas. Bristen påteori leder till att samspelet mellan forskning och fält blir dåligt. ett bristande samband mellan forskning och utbildning,speciellt i fråga om socionomutbildningen. 2.1.2Utredningsgruppen inom samarbetskommittén för social forskning Somberörts inledningsvis har en utredningsgrupp inom gjort enkartläggning av forskningsinsatserna inom den sociala sektorn. Gruppen har bl.a. undersökt hur resurserna för forskning och utvecklingsarbete fördelar sig påsocialpolitiska tillämpningsområden och på vetenskapliga discipliner. Vidarehar finansieringsvägarna studerats. Med utgångspunkt i kartläggningen, frånvilken några preliminära uppgifter presenteras i det följande, studerarutredningsgruppen f. n. behovet av resurser för forskning ochutvecklingsarbete inom socialsektorn samt frågan om forskningens framtidaorganisation, framför allt med avseende på formerna för prioritering ochmedelsfördelning. Gruppen avser att lägga fram förslag i dessa frågor under år1972. Kartläggningentäcker den sociala sektorn i vid mening och omfattar allt forsknings- ochutvecklingsarbete som belyser socialpolitiken (inkl. hälso- och sjukvård) ellerkan antas vara av betydelse för dennas inriktning och utveckling. Sålundainnefattas såväl social forskning i mera begränsad mening som medicinskforskning, viss teknisk forskning och delar av t. ex.arbetsmarknadsforskningen, miljövårdsforskningen och trafiksäkerhetsforskningen. Uppgifter har inhämtatsfrån alla enheter inom den statliga sektorn som kan tänkas bedriva ellerfinansiera forskning och utvecklingsarbete av betydelse för socialpolitikensamt från de tio största kommunerna och samthga landsting. De statligaforskningsresurser som finns vid universitet och högskolor samtundervisningssjukhus i form av personella och materiella basresurser hardäremot inte innefattats i kartläggningen. En undersökning av dessaforskningsresurser pågår f. n. inom SCB. Inom den privata sektorn innefattarkartläggningen bl. a. de större läkemedelsföretagen samt privata stiftelser ochfonder. Avsikten medutredningsgruppens kartläggning har endast varit att få en grov bild avresurserna och deras fördelning. Uppskattningar från uppgiftslämnarna hardärför accepterats i de fall något exakt underlag för svar inte förelegat. Detbör strykas under att de uppgifter som redovisas är preliminära. Resurserna för socialforskning och utvecklingsarbete i den angivna vida betydelsen och medundantag av basresurserna inom uni- m. uppgick enligt enkätresultatet under /70 till ca 255 milj. kr., varav ca 104 milj. kr. Av det totala beloppet avsåg ca 185 milj. kr. Härav avsåg den dominerande delen ungefär 100 milj. kr. läkemedelsforskning inom industrin. Ca 30 milj. kr. avsåg medicinskgrundforskning utan bestämd tillämpning i sikte. Ca70 milj. kr. avsåg mera socialt inriktad forskning och utvecklingsarbete. Medhänsyn till det tänkta verksamhetsområdet för redovisningen här på de sistnämnda resurserna. Dessa har alltefter projektens karaktär fördelats på ett antal tillämpningsområden, såsomekonomiska och sociala serviceåtgärder, barn- och ungdomsvård, nykterhets- ochnarkomanvård, handikapp vård, kriminalvård, miljö- och samhällsplanering,arbetarskydd och arbetsmiljö samt social-, hälso- och sjukvårdens planering,organisation och personalfrågor. Detbör anmärkas att forskning inom dessa tillämpningsområden kan förekomma inomett stort antal vetenskapliga discipliner inom skilda fakultetsområden samtvidare att vissa av de från kartläggningen undantagna basresurserna inomuniversitetsorganisationen har nära anknytning till socialpolitiskatillämpningsområden, exempelvis högre tjänster inom områdena kriminologi, handikappforskningoch alkoholforskning. Forskningangående befolkningens sammansättning och levnadsförhållanden, miljö- ochsamhällsplanering samt arbetarskydd och arbetsmiljö fick under den aktuellaperioden sammanlagt ca 40 milj. kr. Forskningen inom dessa områden kan sägasha till syfte att kartlägga och förebygga sociala missförhållanden. Dennaforskning har på så sätt betydelse även inom andra tillämpningsområden.Givetvis kan det även inom andra berörda områden finnas forskning vars resultatkan omsättas i förebyggande åtgärder. avsåg forskning och utvecklingsarbete om social-, hälso-ochsjukvårdens planering, organisation och personalfrågor. Blandde mer socialvårdsinriktade tillämpningsområdena dominerade handikappforskningenmed 12,6 milj. kr. Resurserna inom detta område har främst avsett medicinskoch teknik forskning. Nykterhets- och narkomanvårdsforskningen fick underredovisningsperioden 2,2 milj. kr. Barn-och ungdomsvårdsforskningen samt forskningen om allmän försäkring, omekonomiska och sociala serviceåtgärder och om åldringsvård fick sammanlagtdrygt 4 milj. kr. Vadbeträffar finansieringen av den aktuella forskningen inom socialpolitiskatillämpningsområden anvisades medel direkt över statsbudgeten i första handtill arbetsmiljö- och arbetarskyddsforskning främst vid arbetsmedicinskainstitutet och till miljö- och samhällsplaneringsforsk- a. vid , ochstatens planverk. Av forskningsråd och statliga fonder fördelades bl. a. ca 14milj. främst från statens råd för byggnadsforskning,och jubileumsfond till forskningrörande miljö-och samhällsplanering. Ca 4,5 milj. kr. a. från styrelsenför teknisk utveckling fördelades till handikappforskning och ca 3 milj. kr. främst från försvarsmedicinskaforskningsdelegationen, statens råd för byggnadsforskning och statensmedicinska forskningsråd till arbetsmiljö- och arbetarskyddsforskning. Avhel- eller halvstathga institut och övriga statliga myndigheter finansieradesfrämst handikappforskning med ca 4 milj. kr. och forskning rörande social-, hälso-och sjukvårdens planering, organisation m. m. med ca 3 milj. kr. Karaktäristisktför forskningen på det sociala området är att resurserna ar spridda på ettrelativt stort antal enheter. Enhgt vad som upp-givits vid utredningsgruppenskartläggning bedriver 94 enheter själva forskning inom socialsektorn. Av dessatillhör ca 70 den offentliga sektorn. 123 enheter, därav ett 50-tal inom denoffentliga sektorn, har fördelat medel till social forskning. Sommottagare av de resurser som fördelats av forskningsråd, myndigheter, privatafonder och stiftelser m. fl. står i första hand universitet och högskolor(inkl. undervisningssjukhus) samt hel- eller halvstatliga forskningsinstitut. Slutligenkan nämnas att den helt övervägande delen av de aktuella offentliga resursernaanvisats som rent forskningsunderstöd. Endast en mindre del ca 14 milj. kr. har avsett uppdragsforskning i egentlig bemärkelse, dvs. forskning där denfinansierande enheten bl. a. förbehåller sig nyttjanderätten till resultaten.Härtill kommer dock resurser för forsknings- och utvecklingsarbete inom t. ex.hel- eller halvstatliga institut, vilka i flertalet fall bedriver en klart målbundenforskning. 2.2Institutets uppgifter och verksamhet Idebatten om den sociala forskningen används, framhåller kommittén, ofta olikaövergripande begrepp, som inte är klart definierade. Den i det föregåendeberörda utredningsgruppen inom innefattar exempelvis ibegreppet social forskning förutom forskning av betydelse för socialvården,socialförsäkringarna, vissa arbetsmarknadsfrågor, kriminalvården etc. ävenforskning av betydelse för hälso-och sjukvården. Mot bakgrund av prop. 1971: 36och organisationskom- mittensdirektiv kan emellertid den forskning som avses bedrivas vid det aktuellainstitutet anses utgöra social forskning i mera inskränkt bemärkelse, dvs.inte avse egentlig hälso- och sjukvård. Kommittén använder för sindel social forskning som övergripande begrepp och innefattar i detta delssocialpolitisk forskning, dels arbetsmarknadsforskning. Till socialpolitiskforskning hänförs forskning rörande socialvård, socialförsäkringar ochnärliggande områden. Kommittén har med hänsyn till den sociala forskningenstvärvetenskapliga karaktär valt att inte förorda någon närmare avgränsning avinstitutets forskningsfält. Kommittén framhåller att institutets främstauppgift bör vara att bedriva målinriktad forskning rörande sociala problem ocharbetsmarknadsfrågor. Målet bör vara dels att ge underlag för åtgärder för attförbättra förhållandena på arbetsmarknaden och för att i övrigt förebygga,undanröja och lindra sociala missförhållanden, dels att belysa grundläggandestrukturella förändringar på det socialpolitiska området och påarbetsmarknaden. Kommittén är angelägen att betona att arbetsmarknadsfrågornaoch de socialpolitiska frågorna är lika viktiga. Genom att forskningen vid institutetges en bred inriktning bör institutet ha möjlighet att ägna sin forskning åtområden där forskningsresultaten kan bilda grundval för en helhetsbedömning avarbetsmarknadspolitik och socialpolitik och för valet mellan arbetsmarknads-och socialpolitiska åtgärder i olika situationer. Institutet förutsättsbedriva dels forskning pä eget initiativ, dels uppdragsforskning för statligamyndigheter och kommittéer, kommuner, organisationer m. fl. Med de resurser sominstitutet kommer att förfoga över via egna riksstatanslag bör i första handbedrivas grundläggande forskning, inriktad på teori- och metodutveckling.Kommittén stryker under betydelsen av sådana resurser dels därför att engrundläggande teori- och metodutveckUng är angelägen, dels därför attmöjligheterna att få forskningsuppdrag och anslag från fonder i hög grad kommeratt bli beroende av institutets baskapacitet. Enav institutets viktigaste uppgifter bör vara att verka för samordning avforskning och utvecklingsarbete inom sitt område. Personalen vid institutet bördärför kontinuerligt följa utveckhngen inom det sociala forskningsfältet.Behovet av överblick och samordning gäller inte bara de projekt som i en ellerannan form kommer att sortera under institutet utan också verksamhet sombedrivs av andra institutioner. Det är därför viktigt att man finner olikaformer för samverkan med sådana institutioner. Institutet bör inte tilldelasnågon överordnad ställning när det gäller den sociala forskningen som helhet,men bör ändå kunna medverka till att forsknings- och utvecklingsarbetetinriktas mot angelägna områden och problem. Genom institutet bör kunskaperfrån forskning och utvecklingsarbete kunna systematiseras för atttillgodogöras i tillämpning, vetenskaplig metodutveckling och forskarutbildning. Bådeinom arbetsmarknadsforskningen och inom den socialpolitiska forskningen finnsett behov att tillgodogöra sig internationella forskningsresultat. En avinstitutets uppgifter bör vara att hålla kontinuerlig kontakt medinternationell forskning. Det ter sig naturligt att institutet utvecklar intimtsamarbete med jämförbara institutioner i bl. a. övriga nordiska länder och påså sätt möjUggör ett utbyte av erfarenheter. 1debatten om den sociala forskningen har som en väsentlig brist påtalatsavsaknaden av kontakt mellan forskning och praktik på olika nivåer. En mycketviktig uppgift för institutet bör vara att genom olika slag av utbildning och forskarhandledningsöka fylla ut brister i detta avseende. Genom egen utbildningsverksamhet ochgenom medverkan i planering av utbildning som anordnas av universitet ochhögskolor torde institutet kunna föra ut på fältet den kunskap om socialforskning och de forskningsrön man samlat. Institutetsuppgifter i fråga om grundläggande utbildning bör närmast vara av initierandekaraktär, att se till att nya rön och angreppssätt förs in i utbildningen, attge råd om uppläggningen av kurser etc. Institutet bör vidare kunna görainsatser i fråga om vidareutbildning av lärare och forskare inom det aktuellaområdet liksom i fråga om fortbildning av personer verksamma på detsocialpolitiska fältet. Enmycket angelägen uppgift för institutet bör vara medverkan i forskarutbildning.Denna kan ske dels genom att institutet utformar och anordnar tvärvetenskapligakurser som ingår som delar i forskarutbildning, dels genom att institutetsforskare medverkar i handledning av doktorander vid i första hand samhällsvetenskaphgafakulteten vid i . Institutets egna doktorandkurser börstå öppna för alla slags studerande för forskarutbildning. Institutet börvidare anordna tvärvetenskapliga seminarier och symposier med deltagande avsåväl forskare som företrädare för statlig och verksamhet,organisationer etc. 1avvaktan på att dokumentationsfrägan på det sociala området får en meradefinitiv lösning bör institutet ha vissa uppgifter i fråga om dokumentation.Detta krävs för att institutet skall kunna effektivt förmedla kunskap till demsom är praktiskt verksamma på det sociala fältet. Institutetbör genom egna publikationer och genom att utnyttja redan befintligapubliceringsvägar föra ut information om sin verksamhet, om forskningsresultatoch om aktuella problemområden. Naturliga informationsvägar är enligtkommittén en vetenskaplig skriftserie, löpande periodiska meddelanden samttidskriftsartiklar. Institutetbör slutligen kunna fullgöra servicefunktioner såsom rådgivning i metodfrågornär det gäller uppläggning av undersökningar, utförande av mindre omfattandeanalyser och värderingar av undersökningsmaterial, upplysning om genomfördaundersökningar etc. förordade avgränsningen av institutets verksamhetsområdetill att avse dels socialpolitisk forskning, dock inte forskning rörande egentUghälso- och sjukvård, dels arbetsmarknadsforskning möter i stort sett ingaerinringar i remissyttrandena. Medicinska fakulteten vid iGöteborg anser dock att det är olyckligt att utesluta egentlig hälso- ochsjukvård och framhåller att hälso-, sjuk- och socialvården måste ses som ettsammanhängande helt. föreslagna formuleringen av institutets forskningsuppgiftergodtas också i allmänhet. I åtskilliga yttranden berörs emellertid från skildautgångspunkter frågan om förhållandet mellan den socialpolitiskt och den arbetsmarknadspolitisktinriktade forskningen. Flerainstanser betonar arbetsmarknadsforskningens roll i det nya institutetsverksamhet. TCO hävdar att sambandet mellan arbetsmarknaden och lönepolitikenoch den ekonomiska och sociala omgivningen visserligen är givet men att dettainte behöver innebära att den arbetsmarknadspolitiska och den socialpolitiskaforskningen bedrivs inom en och samma organisatoriska ram. Det är under allaförhållanden väsentligt att i ett uppbyggnadsskede den arbetsmarknadspolitiskaforskningen ges minst hka stora resurser som den socialpolitiska. Även LObetonar att tillkomsten av forskningsuppgifter inom det socialpolitiska områdetinte får leda till att arbetsmarknadsforskningen hålls tillbaka. Enligt LO:smening bör social- och arbetsmarknadsforskningen ges samma till-växtmöjUgheter.Likartade synpunkter anförs av och , som i organisationskommitténs betänkande ser en tendens attbetrakta arbetsmarknadsfrågorna som underordnade socialpolitiken. Det är enligtorganisationernas mening av största vikt att inte arbetsmarknadsfrågor ocharbetsmarknadsaspekter blir eftersatta i det nya institutet. Också UKÄframhåller att de arbetsmarknadspolitiska problemen är lika grundläggande ochväsentliga som de socialpolitiska och ser det som särskilt angeläget att denverksamhet på arbetsmarknadsforskningens område som byggts upp fortsätts och utvecklas ytterligare inomramen för det nya institutet. Samtligade senast berörda remissinstanserna föreslår, för att institutets inriktningsåväl på socialpolitisk som på arbetsmarknadspolitisk forskning skall markeras,att institutets benämning ändras så att detta klart framgår. AMSanser att ett genomförande av organisationskommitténs förslag bör kunna skapagynnsamma förutsättningar för en utbyggnad av arbetsmarknadsforskningen ochförutsätter att denna forskning inte skjuts i bakgrunden. Institutet förarbetsmarknadsfrågor framhåller vikten av att den arbetsmarknadspolitiskaforskningen behandlas som ett själv- Då socialpolitiska forskningsområden upptas är det enligtinstitutet naturligt att man strävar efter att i största möjliga utsträckningvälja sådana som ligger i det fält som gränsar mot arbetsmarknadsfrågorna. Andra remissinstanser återframhåller den socialpolitiska forskningen. anser att densociala administrationens och utbildningens behov av forsknings- ochutvecklingsarbete bör markeras starkare än i organisationskommitténs förslagoch att hithörande områden bör prioriteras i institutets verksamhet. Styrelsenfinner insatser inom arbetsmarknadsforskningen vara värdefulla som underlagför utvecklingen inom hela den sociala sektorn. anser attkommitténs redovisning av centrala forskningsområden kännetecknas av en starkinriktning på arbetsmarknadsfrågor och hävdar att denna avvägning kanifrågasättas. Också SCB anser att kommittén ger de arbetsmarknadspolitiskadelarna av den sociala forskningen något större plats än de socialpolitiska.