prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — för nästa budgetår. Även antalet platser ikommunala familjedaghem kan, på grandval av uppgifter som lämnats ikommunenkäten, beräknas öka. Erfarenheterna av utvecklingen sedanstatsbidragen till denna verksamhet infördes har visat att regeln om attstatsbidrag utgår endast för så många familjedaghemsplatser som motsvararantalet barnstugeplalser i kommunen numera inte behövs. Jag kommer därför i detföljande att förorda att nämnda regel slopas. Del totala slalUga stödettiU barnstugor och familjedaghem kan för nästa budgetår beräknas tiU 344milj.kr. Statens kostnader samt anslagen förinnevarande och nästa budgetår framgår av följande sammansläUning (i milj.kr. Prop.1972:1 Bilaga 7 44 1 Därutöver 15 milj. kr. Utbyggnaden av daghem och lekskolor ökarbehovet av välulbU-dad personal. Förslag framläggs därför under åttondehuvudtiteln om en ytterligare ökadelevinlagning vid förskoleseminarierna under nästa budgetår. En genomgripande översyn av barnstugeverksamhetenpågår inom 1968 års bamstugeutredning. Utrednuigen beräknas redovisa ett betänkande som behandlarverksamheten för barn i förskoleåldrarna. Utredningen kommer där attredovisa sina förslag beträffande barastugeverksamhetens organisatoriskautformning och pedagogiska innehåll. I utredningsuppdraget ingår bl. a. fråganom målsättningen for den verksamhet sombedrivs i daghem och lekskolor samt frågan om utformningen av enförskoleverksamhet som kan omfatta aUa barn närmast föreinträdel i . Utredningen har även i uppdrag att utforma riktlinjerför utarbetande av kommunala bamrillsynsplanerför utbyggnad av en barntiUsyn som tUlgodoser efterfrågan frånföräldrar som förvärvsarbetar, studerar eller av annan anledning har behov av samhällsstöd i omsorgen omsina barn. För att möjligt få fram praktiskaerfarenheter av de delvis nya verksamhetsformer som barnstugeutredningen kommeratt aktua-Usera har Kungl. Maj:t på förslag från utredningen gettsocialstyrelsen i uppdrag att organisera en försöksverksamhet beträffande delsbarastugeverksamhetens organisatoriska utformning och pedagogiska innehåll,dels ulbyggnadsplaneringen beträffande kommunernas insatser för barn i förskoleåldern. Drygt 2 milj. kr. har ställtstiU förfogande för denna försöksverksamhet. En omfattandeförsöksverksamhet avseende lekskoleverksamhet i glesbygdsområdenbedrivs med särskilda medel som finns anvisade under anslaget Bidrag till social hemhjälp.Bidrag har anvisats för ett tjugotal sådana försöksprojekt som siktartill att ge erfarenheter om hur lekskoleverksamheteni landets glesbygdsområden lämpUgen bör utformas. Särskilda försök pågår ävenmed lekskoleverksamhet med språkträning för invandrarbarn samtbeträffande integrering av handikappade barn i barnstugor. kommer i sittfortsatta arbete att behandla frågan om fritidsverksamheten för bam iskolåldern. 1972:1 Bilaga 7 45 söksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn iskolåldem har påbörjatsmed medel från allmänna arvsfonden. Erfarenhetema från denna verksamhet som bedrivs i samarbete mellan kommuner och ungdomsorganisationer,föräldraföreningar m. m. bör bli av värde för utredningens arbete. Bidrag till social hemhjälp 1970/71Utgift 185 814 541 1971/72 Anslag 200 000 000 1972/73Förslag 250 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag tUl kostnadema för den sociala hemhjälpen. Statsbidrag utgår med35 % av kommuns nettokostnader för hemvårdarinnor,hemsamariter och därmed jämförlig personal, som har tiU huvudsakUg uppgift att i enskUt hem hjälpa åldringar, handikappadeoch barnfamiljer. Samma bidrag utgår tiU kommuns kostnader för bidrag till enskUd sammanslutning, sombedriver social hemhjälpsverksamhet. Statsbidraget utbetalas förkalenderår i efterskott. Anslaget /73 avser alltså bidrag tiU verksamheten under kalenderåret1972. Från anslagetbekostas även viss försöksverksamhet avseende vård och service m. m. i glesbygder. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1964: 427) om statsbidrag till social hemhjälp och i brevden . Socialstyrelsenräknar med en fortsatt ökning av hemhjälpsverksamheten . Styrelsen beräknaranslagsbehovet för /73 till 225 milj. kr., varav 10 milj. kr.för fortsatt försöksverksamhet i fråga om vård och service åt åldringar ochhandikappade samt aktiviteter för bam och ungdomar i glesbygder. Jag har iinledningen tiU detta avsnitt redogjort för hur den sociala hemhjälpen byggts ut i snabb takt underde . Ungefär 275 000 åldringar och handikappade samt 90 000bamfamiljer kan beräknas ha fått hjälp avhemsamariler och hemvårdarinnor . Enligt bidragsreglemakommer under /73 att betalas utstatsbidrag tiU konMnunemas nettokostnader 1972. Verksamheten väntas då fortsätta att öka. Med hänsyn härtill och med beaktande av resultatet avavtalsrörelsen beräknar Prop.1972:1 Bilaga 7 46 jag medelsbehovet för statsbidrag till socialhemhjälp liU 240 milj. kr. under nästa budgetår. /69bekostas från detta anslag försöksverksamhet med särskilda insatser för vårdoch service för åldringar och handikappade i glesbygd. Försöksverksamhetenvidgades fr. o. m. /71 tiU att avse även andrabefolkningsgrupper, varvid särskilt avsågs behovet av fritidsaktiviteter förbarn och ungdom i glesbygder. Den statsunderstödda försöksverksamheten pågårf. n. i ett 50-tal glesbygdskommuner. Bidrag har beviljats för bl. a.uppsökande och kartläggande verksamhet, bostadsförbättringsverksamhet,distribution av djupfryst färdiglagad mat saml annan varudislribulion ochIransportser-vice, snöröjning, särskilt utrustade servicebussar, fotvård,kommunikationsradioanläggning, kulturell service, lekskoleverksamhel samtanläggningar för fritidsverksamhet m. m. åt pensionärer, handikappade ochungdomar. Vidare har bidrag utgått till en närmare undersökning om de socialalevnadsförhållandena och socialvårdens funktion i en glesbygdskommun. Bidraghar också utgått till lans landsting för försöksverksamhet medambulant reumatikervård och till för ambulanttandvårdsservice. I några kommunblock pågår en brett upplagd försöksverksamhetför en samlad social service. Medel har vidare ställts till socialstyrelsensförfogande för uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. Jag finner det angelägetatt försöksverksamheten bedrivs även under /73. Jag beräknar 10milj. Det sammanlagdaanslagsbehovet under anslaget beräknar jag till 250 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag tillsocial hemhjälp för /73 anvisa etl förslagsanslag av 250 000 000kr. Bidrag till anordnande av barnstugor 1970/71 Utgift 54 368 921 Reservation 14 023 1971/72 Anslag 65 000 000 1972/73Förslag 70 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag rill anordnande av barnstugor. Statsbidrag utgår med högst 5 000kr. per plats för nybyggnad, om- eller tillbyggnad eller inköp av byggnad förbarnstuga. Bidraget utgår liU lokaler som anordnas så alt de kan användas förbarntillsyn eller i varje fall minst fem limmar per barn ochdag, dvs. Prop.1972:1 Bilaga 7 47 daghem, gemensam barnstugeavdelning ochfritidshem. Förskott av beviljat anordningsbidrag kan betalas ut närbyggnadsarbetena påbörjats. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1966: 173) om statsbidrag och lån tiU barnstugor. har i sinanslagsframställning räknat med alt ca 14 000 stalsbidragsberältigande platseri daghem, gemensamma barnstugeavdelningar samt fritidshem påbörjas undervartdera av budgetåren 1971/72 och 1972/73. Med hänsyn till attbyggnadskostnaderna för serietillverkade barnstugor ökat från ca . när nuvarande anordningsbidrag fastställdes tUl ca . per plats /71, föreslår attanordningsbidragel skaU höjas till . per plats fr. o. m. den I juli1972. Anslagsbehovet för /73 beräknas på grundval härav till 84milj. Den pågående utbyggnadenav barnstugeverksamheten har redovisats i inledningen liU detta avsnitt. Pågrandval av kommunernas utbyggnads-planer, redovisade , räknarjag med att byggen för sammanlagt omkring 28 000 nya platser kommer attpåbörjas under innevarande och nästa budgetår. förslagom en höjning av anordningsbidraget är jag inte beredd alt tUlstyrka. Jagberäknar anslagsbehovet för /73 tiU 70 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till anordnande av barnstugor för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till driften av barnstugor 1970/71 Utgift 76 /72 Anslag 130 000000 1972/73 Förslag 216 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till driften av barnstugor. Fr. o. m. utgårdriftbidrag till barnstugor med . per plats och år för sådanaavdelningar för barn under skolåldern, där minst två tredjedelar av antaletplatser utnyttjas för barntillsyn minst per barn och dag (daghemeller gemensam barnslugeavdelning). För omsorg om barn i skolåldern utgårdriftbidrag med . 1972:1 Bilaga 7 48 platsoch år till barnstugeavdelning, som hålls öppen under minst (fritidshem). Driftbidrag utbetalas i efterskott för budgetår. Förskott kanutgå med högst hälften av beräknat bidrag för budgetår. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1966: 173) om statsbidragoch lån till barnstugor. Ett särskilt bidrag tiU jordbruksdaghem utgår medhögst av driftkostnaderna. föreslår liksomföregående år att driftbidraget utgår per avdelning i stället för per plats.Bidraget föreslås utgöra . per avdelning och år i daghem och gemensambarnstugeavdelning samt . peravdelning och år i fritidshem. Antalet statsbidragsberättigade avdelningar viddaghem och gemensam barnslugeavdelning beräknas vid slutet avbudgetåren 1971/72 och 1972/73 vara 4 040 resp. 4 830. För fritidshemuppskattas motsvarande antal tUl 660 resp. 790. Med de av styrelsen föreslagnabidragsreglerna beräknas medelsbehovet för /73 tUl 234 milj.kr. Vid oförändrade bidragsregler beräknas medelsbehovet tiU 159 milj. kr. Statens bidrag tiU driften av barnstugorhar höjts i flera omgångar . Betydande bidragshöjningargenomfördes och en ytterligare höjning trädde i krafl den 1januari (prop. 1971: 156, SoU 1971:45, rskr 1971:327). Det statiigabidraget höjdes då från . tiU 4 000kr. per plats i daghem och gemensam bamstugeavdelning och från 1 500 kr.tiU . per plats i fritidshem.Genom bidragshöjningen har staten ökat möjligheterna för kommunerna attgenomföra en fortsatt utbyggnad av barnslugeverksamheten. Som jag tidigare nämnt räknar jag med att byggen för sammanlagt omkring28 000 nya platser i dag- och fritidshem kommer att påbörjas under innevarandeoch nästa budgetår. Med hänsyn bl. a. tUlbarnstugeutredningens pågående arbete beträffande bamstugeverksamhetensframtida organisatoriska utformning m. m. ärjag inte beredd att nu tiUstyrka någon ändring av bidragskon-straktionen. Med beaktande avutbetalningsbestämmelserna för driftbidragen tUl barnstugor beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetårtiU 216 mUj.kr. I förhåUande tiU innevarande budgetår innebär det en ökning med86 milj. kr. Jag hemstäUer att Kungl. att till Bidrag till driften avbarnstugor för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 7 49 Bidrag till kommunala familjedaghem 1970/71Utgift 23 824 870 1971/72 Anslag 25 000 000 1972/73 Förslag 38 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för kommunala familjedaghem. Bidrag utgår med 35 %av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner (exkl.omkoslnadsersältning) åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter. Rätt lill statsbidraginträder, när kommunens organiseradebarntillsyn genom både bamstugor och familjedaghem nått en vissomfatming uttryckt i platser per antal invånare i kommunen. För det första 10000-talet invånare krävs minst en plats per 200 invånare och för invånarantalöver 10 000 minst en plats per 100invånare. Bidrag utgår för de familjedaghemsplatser som överstiger en påsådant sätt beräknad gräns. För kommuner med över 10 000 invånare gäller dessutom, all antalet familjedaghemsplalser vid beräkningen av statsbidraget inte får överstigaantalet stalsbidragsberältigande barnstugeplalser. Statsbidrag utgår iefterskott för kalenderår.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelse (1968: 236) om statsbidragtill familjedaghemsverksamhel. föreslår att anslaget förnästa budgetår förs upp med 30 milj. kr. Statsbidrag till kommunala familjedaghemutgår avkommunens nettokostnader för verksamheten. Kommunens rätt tiUstatsbidrag har bl. a. begränsats genom en regel som innebär att statsbidragutgår för högst det antal familjedaghemsplatser som motsvarar det antalbarnstugeplalser som finns i kommunen. Avsiktenmed denna s. k. balansregel var att garantera en önskvärd jämn utbyggnad av såväl antalet barnstugeplalser somfamiljedaghemsplatser. Erfarenheterna sedan statsbidragsgivningeninfördes bar dock inte gett vid handen att kommunema medvetet skuUe prioriteraen utbyggnad av familjedaghemsverksamhelen på bekostnad av en utbyggnad av antalet platser i barnstugor. harstatsbidragsgivningen lett till att familjedaghemsverksamhelenförbättrats och fått ökad stabiUtet. FörhåUandet att dagbarnvårdaraa iökande omfattning organiserar sig fackligt synes också ha medverkat tiU enökad yrkesmedvetenhet. Jag villunderstryka att familjedaghemmen har stor betydelse när det gäUer att möta ettövergångsvis kraftigt ökat baratiUsynsbehov i expanderande kommuner.Med hänsyn till vad jag här berört och till alt den gällandebalansregeln medför att utgående bidrag kan minska vid kommunsammanläggningar förordar jag attnämnda regel slopas med verkan Prop.1972:1 Bilaga 7 50 fr. o. m. . Den ökade kostnaden härförkan beräknas till ca 3 milj. kr. för /73. Med ledning avuppgifterna från kommunenkäten beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 38 milj. kr. Jag hemställer alt Kungl. 1) godkänna den av migförordade ändringen i grunderna för bidrag lUl kommunala familjedaghem att gälla fr.o. 2) till Bidrag till kommunala familjedaghem för budgetåret 1972/73 anvisa etl förslagsanslag av 38 000 000kr. Bidrag till ferievistelse för bam 1970/71 Utgift 3673 747 1971/72 Anslag 4000 000 1972/73 Förslag 4 000 000 Statsbidrag utgår tillkommun med . för varje barn , som av kommun eUer genom kommunsförmedling beretts vistelse på barnkoloni eller i feriehem. Förbarn, som är handikappat eller sjukt, utgör bidraget . Bidraget utgår förkalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1967:473) om statsbidrag lill ferievistelse för barn. omfattadeden statsbidragsberättigade ferieverksamheten ca 35 000 barn, varav ca 18 000vistades på barnkoloni och ca 17 000 vistades i feriehem. Utvecldingen sedan år1964 visar en kraftig minskning av koloniverksamheten medan antalet barn somvistas i feriehem ökat något. föreslåratt anslaget förs upp med oförändrat belopp, 4 milj. kr. Jag biträdersocialstyrelsens förslag. Jag hemställer att Kungl. alt till Bidrag tillferievislelse för barn för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 7 51 Bidrag till semesterhem m. m. 1970/71 Utgift 1275 186 1971/72 Anslag 1800 000 1972/73 Förslag 1800 000 Statsbidrag till driftenav semesterhem utgår lill semesterhemsan-ordnare med . per dag och platssom utnyttjas av personer, som med hänsyn till sina sociala och ekonomiskaförhållanden anses behöva hjälp för att få tillfälle liU vila och rekreation. Statsbidragbetalas ut av i efterskott för kalenderår. Förskott kan utgåmed högst tre fjärdedelar av det beräknade bidragsbeloppet för kalenderår.Statsbidrag utgår även för resor till semesterhem eller resor i samband medannan form av semeslervistelse. fördelar därvid för dettaändamål avsedda medel mellan semesterhemsnämndema i landstingsområdena,varefter del ankommer på dessa nämnder att bevilja och betala ut resebidragen.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1967:472) om statsbidrag lilldriften av semesterhem m. m. (ändrad : 782). Är 1970 utgickstatsbidrag för ca II 300 gäster vid semesterhem jämfört med ca 14 000 gästerår 1964. Statsbidrag utgick vidare för ca 9 700 semesterresor jämförtmed ca 13 1964. föreslåralt anslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat 1,8 milj.kr., varav 1,1milj.kr. skall utgöra bidrag för resor. Jag biträdersocialstyrelsens förslag. Jag hemställer alt Kungl. att lill Bidrag UUsemesterhem m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1972:1 BSaga 7 52 E MYNDIGHETER INOM HÄLSO-OCH SJUKVÅRD, SOCIALVÅRDM. Utvecklingen påsjukvårdens område har inneburit djupgående organisatoriskaförändringar och betydande framsteg. Samtidigthar kostnadsutvecklingen inom sjukvården stäUt allt starkare krav på eneffektiv planering och rationalisering. De viktiga frågornaom sjukvårdsplaneringen behandlas i sjukvårdsdelegation.Delegationen har tillsatt en särskild arbetsgruppmed uppdrag att på gmndval av en analys rörande de faktorer som är av betydelse för sjukvårdsplaneringen i samråd med sjukvårdenshuvudmän arbeta fram ett riksomfattande system med enhetUgt uppbyggdasjukvårdsplaner. En viktig aspekt på arbetsgrappens verksamhet är att få ensamordning med övrig samhällsplanering, framför aUt länsplaneringen. En förutsättning för ett framgångsrikt planeringsarbeteav detta slag är att man centralt kan tUlhandahåUa huvudmännen aUmänl planeringsunderlag och riktlinjernär det gäller sådana frågor som befolkningsutveckling, personalbehov,nivåstmkturering och förändringar i sjukdomspanoramat. I syfte att finna lösningar som höjereffektiviteten och utnyttjande-graden av vårdplatserna inom akutsjukvården görsocialstyrelsen också en kontinuerlig uppföljnmg av palienlgenomströmningen isluten vård och en fortlöpande registreringav den aktueUa vårdplats- och planeringssituationen. Sammantagna gerdessa rapporter uppgifter om belastningen på enskilda kliniker och sjukhusinom sluten vård, som kan vara tUl hjälpbl. a. för att bedöma fördelningen av nya läkartjänster. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation har också uppdragit åt att göra en allsidig översyn avdet nuvarande programmet för fördelning av läkartjänster. Densjukvårdspolitiska målsättningen har i hög grad varit inriktad på att prioritera enutbyggnad av den öppna sjukvården, psykiatrin och långtidssjukvården.Planeringen har i allt högre grad inriktats på en utbyggnad av den mindrekostnadskrävande de-centraUseradesjukvården vid läkarstationer och vårdcentraler utanför sjukhusen. Man kan nuböria att avläsa resultaten härav bl. a. genom en väsentiig förbättring av VäkartUlgången inomdessa viktiga områden av sjukvården. Det finns i detta sammanhang ävenanledning att peka på den ökade läkarutbUdningen, som beräknas leda tiU attantalet läkare stiger från 1970 tiU ca 16 1975.Socialstyrelsen har sam- tidigt sin uppmärksamhet riktad på hur de resurser somfinns tiUgängliga inom sjukvården bäst skall kunna utnyttjas. Detta arbete mednivåstrak-tureringen inom sjukvården är av stor betydelse för att få tiU stånden effektivare vårdplaneringmed kortare väntetider. Jag vill ävenerinra om alt utredning pågår av vissa frågor rörande sjukvårdskostnaderna. Utredningeninnefattar dels en samhällsekonomiskanalys rörande sjukvårdskostnadernas utveckling, dels en teknisk undersökningrörande verkningar individuellt och kollektivt av nuvarande metoder för sjukvårdskostnadernas finansiering. Centrala och regionala myndigheterm. 1970/71Utgift 33 967 722 1971/72 Anslag 35 645 000 1972/73Förslag 42 510 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialvården,hälso- och sjukvården samt läkemedelsförsörjningen. Sty relsen utgörs av generaldirektören ochåtta särskilt förordnade ledamöter. Inom verket finns sex avdelningar, en förhälsovård, social barna-och ungdomsvård m. m., en för långtidsvård,åldringsvård m. m., en för akutsjukvård,nykterhelsvård m. m., en planerings- och beredskapsavdelning, en administrativavdelning saml en läkemedelsavdelning. Avdelningarna är i sin turuppdelade på totalt 22 byråer. Kostnaderna förläkemedelsavdelningen bestrids från anslaget E 14 Statlig läkemedels-konlroU. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal 2261/2 228 + 38 + 16 27 255 000 61000 + 8 550 000 + 31 000 + 3 878 000 + 29 000 Beräknad ändring 1972/73 Därav utrikes resor högst (27 000) ( + 1000) + 1 500 000 a) expenser för eget behov högst 10 000 och för kurs- avgifter högst 6 000 b) expenser för annat än c) kostnader för flyttning Kostnader i samband med Kontorsdrift m. m. i kvarteret + 1 158 000 lekmaterial m. m. Kurser för ledamöter i lokala Summa utgifter 36 074 000 Försäljning av publikationer 429 000 + 17 000 + 17 000 Nettoutgift 35 645 000 Omfattningenav hälsovårdsbyråns arbetsuppgifter motiverar ytterligare en kvalificerad läkare med heltidstjänstgöring.Därvid kan en tjänst somdeltidsföredragande dras in. Vidare behövs två hälsovårdskonsulenter.På grund av ökande arbetsuppgifter bör byrån vidare förstärkas med en amanuens och ett kvalificerat biträde (. Förutrednings- och planeringsarbete saml författande av råd och anvisningar rörande den allmännabarnavården bör barnavårdsbyrån tillföras en byrådirektör. För verksamheten med förmedling avadoptivbarn från utiandet bör byrån förslärkas med en byrådirektör. Enhalvtidstjänst som byrådirektör behövs förutveckling och central ledning av familjerådgivningen. Prop.1972: 1 Bilaga 7 55 Den ökandebarnstugeverksamheten ställer allt större krav på , varför en avdelningsdirektörkrävs för ändamålet. Vidare behövs enförste byråsekreterare och en amanuens för verksamhet inom barnstugeområdet samt en byrådirektör för attutveckla den förskolepedagogiska metodiken. Slutligen föreligger inom byrån behov avpersonalförslärkning med en byrådirektör och en amanuens för utvecklingsarbeterörande vården utom skola förungdomsvårdsskoleklientelet (. På grund av den kraftiga utvecklingeninom tandvårdsområdet är del nödvändigt alt tandläkarpersonalen påtandvårdsbyrån förstärks med en heltidstjänst som föredragande. I stället utgåren byrådirektörstjänst för tandläkare, som f. n. är förd på övergångsstat (+20000 kr. För uppgifter inomobsletrik och gynekologi behöver medicinal-byrånen heltidsanställd läkare. kan en tjänst som deltidsföredragandedras in (+77 000 kr. Sjukhusbyrånsarbetsuppgifter har bl. a. utökats med betydande uppgifter rörande investeringsfrågor inom sjukvården. Medanledning härav samt ökade uppgifter i fråga om läkarfördelningen behöver byrånen byrådirektör och en assistent. Vidare behövs en tjänst som byrådirektöravsedd för sjuksköterska med halvtidstjänstgöring för ärenden rörande sjuksköterskors och annansjukvårdspersonals tjänstgöring i sluten kroppssjukvård (. Mentalsjukvårdsbyrånbehöver ytterligare en byrådirektör och ett biträde för skrivgöromål (+122 000 kr. För uppgifter inomnykterhets- och narkomanvårdsområdena behövs en byrådirektör och en förstebyråsekréterare (+153 000 kr. Långlidsvårdsbyrånhar etl betydande utrednings- och planeringsarbete. För detta arbete och för att täcka behovet av ökadadministrativ hjälp för byråns uppgifter i övrigt behövs en förstärkning med tvåbyrådirektörer. Vidare erfordras ytterligare en assistent (arbelslerapevl) förhjälpmedelsärenden m. m. (+233 000 kr. Socialvårdsbyrån behöver enbyrådirektör bl.a. för bearbetning av material inom byråns område samt för utarbetande av råd och an visningar, en byrådirektör för byråns medverkan i projekt som syftar till att utveckla och stimulera kommunerna till insatser för olika former av social vårdservice, utarbetande av råd och anvisningar m. m. samt en assistent (arbelslerapevl) med uppgift all sprida kunskap om teknis ka hjälpmedel till institutionsbunden ochöppen åldringsvård m. m. Vidare behöver byrån två kvaUficerade biträden (+323 000kr. Förstaplaneringsbyrån behöver inrätta ett kurssekretariat mea en förste byråsekréterare och en assistent för styrelsens omfattande ut bUdnings- och kursverksamhet. Vidare behövspå byrån en assistent och ett biträde (+205 000 kr. 1972:1 Bilaga 7 56 För utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet bör andra planeringsbyrån tillföras en byrådirektör ochett biträde (+131 000 kr. Styrelsens juridiskaverksamhet behöver omorganiseras. Styrelsen föreslår, att en särskild enhetskapas för ändamålet direkt under verksledningen.För den samlade ledningen bör inrättas en tjänst som chefsjurist.Verksamheten bör delas upp på två byråer, en lagbyrå och en byrå för ansvarsärenden, vilket medför behov avytterligare en byråchefstjänst.