prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — För järnvägsärenden m.m. kan väntas istort sett likartade arbetsuppgifterunder den kommande femårsperioden som tidigare, Ärendenas omfattning väntasdock komma alt öka främst på grund av större antal ärenden rörande tunnelbanoroch utbyggnader av snabb-spärvägar. Målet för verksamheten under delposten försvarsfrågor är att bedriva verksamhetenså att det totala försvarets krav på väghåll- Prop.1972:1 BUaga 8 62 ning under beredskapstillstånd och krig istörsta möjliga utsträckning skall kunna tillgodoses. a. åtgärderbeträffande fredslida arbetsplaner och förändringsärenden, krigsvägplaner,tillgodoseende av personal- och materielbehov samt försvarsutbildning ochsäkerhetsskydd initieras och samordnas krigs- ochberedskapsplanläggning samt förbereds dess försvarsorganisation. Den modernareservbromateriel, som tidigare beställts hos svensk industri, har slutlevereratsunder budgetåret. Från beredskapssynpunkt är det angeläget att förhållandevissnabbt utöka antalet möjliga tillverkare inom landet av reservbromateriel. Denårliga kostnaden härför bedöms vara 1,7 milj. kr. Rekryteringen till detfrivUliga driflvärnet har som en följd av bl. a. statsmakternasrekryteringsstimulerande åtgärder lett till en ökning av det årligautbildningsbehovet med ca . Kostnaden ökar som en följdhärav med ca . Drift av slatUga vägar Detta anslag omfattardels åtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet samt för att bibehållastandarden på vägnätet, dels vissa förstärknings- och ombyggnadsarbeten främsti fråga om de sekundära och tertiära vägnäten, dels standardhöjande åtgärderinom samhällen främst i fråga om beläggningar, broar och trafiksäkerhet. Avdessa tre grupper bar de första, benämnda servicearbelen resp. egentligt vägunderhåll,av hävd fått gå i första hand vad gäller dispositionen av tillgängliga medel. har som grundför sin planering utgått från den service-och underhållsnivå som uppnåtts under1960-talel. Denna servicestandard anses ligga på en rimlig nivå i förhållandetill trafikens krav på framkomlighet och säkerhet. Den innebär t. ex. alt ävenlågtrafikerade vägar snöröjes efter etl snöfall vilkettiUgodoser exempelvis induslritransporter, busstrafik, skolskjutsar ochmjölkbilar. Turtätheten på färjorna kan upprätthållas även ochtrafik-linjemarkeringar samt trafikreglerande åtgärder kan ske även på andra ände större vägarna. Omfattningen avservicearbeten och egentliga underhållsåtgärder står i princip i relation tiUvägnätets omfattning, trafikintensiteten och -strukturen saml väderleken. Medutgångspunkt i normalår i fråga om väderleken bör alltså kostnadsutvecklingen istort sett följa utvecklingen av vägnätets längd inom varje vägkategori ochtrafikklass. Med hjälp av kostnadsslatislik över Irafikberoende ochtrafikoberoende kostnader kan framräknas en mot väntade trafikmängder svarandekostnad . Av driflålgärderna avserservicearbeten och egentligt vägunderhåll en mängd arbeten som är bundna lillviss årstid. Bland dessa kan främst nämnas vinlerväghållningens snöröjning ochhalkbekämpning resp. be- Prop.1972:1 BUaga 8 63 bör de fasta resurserna hosverket i form av personal och maskiner dimensioneras så att de knappt motsvarardel genomsnittliga behovetvilket innebär att behovstopparna kapas med hjälpav inlejd kapacitet. Beredskapssynpunktcrna under framför allt vintersäsongenmåste beaktas. Eftersom enväsentiig del av åtgärderna är säsongbundna och därmed resursdimensionerande, måste dekompletteras med arbeten som kan utföras oberoende av årstid, för att de fastaresurserna skall kunna utnyttjas väl.Förstärknings- och förbällringsprojekt samt torrläggnings-åtgärder ärexempel på arbeten som inte är bundna till någon särskild säsong och som därförfrån produktionssynpunkt utgör goda komplementlill övriga serviceätgärder. Beläggningsarbeten är däremot mindre lämpligasom komplementålgärder på grund av att de dels kräver en liten insats av personal, dels kan utföras endastunder sommarhalvåret. Endast av beläggningsarbelena har därförhittills kunnat utföras i egen regi. De fasta resurserna har ävendimensionerats för att säkerställa ettvidmaktbåUande av det investerade vägkapiialel. framhåller i sammanhanget attmedelstilldelningen varit otiUräcklig. Mellan åren 1970och uppgick enligt vägverketkostnadsökningarna bl. a. för den utökade renhållningsskyldigheten samtökade trafikkostnader till ca 90 milj. kr. vilket enligt verket ej kompenserats genom anslagstilldelningen för år 1971.Lönekoslnadsökningen meUan åren 1971och 1972 uppgår tillsammans med en normal malerialprisökning och trafikökningtill ca 100 milj. kr. vilka enligt verket ej kompenserats genomanslagstilldelningen för är 1972. Driftorganisalionens fasta kostnader utgörår ca 675 milj. kr., vUket jämfört med innebär en ökning med ca 95milj.kr. Dessa kostnader har därmed stigit från av anslaget tUl ca82 % . Detta har lett till att del tilldelade anslaget för sistnämndaår ej medger inköp av material och inhyrning av extema resurser i tUlräckligomfattning. Produktiviteten sjunker därmed, och verket uppger alt det undersådana förhållanden är ogörligt att uppnå den ärligarationaliseringsvinst om som ansetts möjlig. anslagsförslag för år 1973upptar följande kostnadsposter (milj. kr. Prop.1972:1 BUaga 8 64 Till det i tabeUen angivna totalbeloppetbör enligt verket läggas ca 199 milj. kr.för uppräkning tUl beräknade prisnivå. beräknar ettmedelsbehov om ca 630 milj. kr. för s e r v i c e a r b e t e n, dvs. hyvling,dammbindning, vattning, trafiklinjemålning,halkbekämpning och plogning. Uppräkningen av medelsnivån svarar mot pris- ochlöneomräkningen och den väntade trafikökningen. För egentligt vägunderhåll, dvs.beläggningsunderhåll, torrläggningsarbeten och vägreparationer, beräknarvägverket ett medelsbehovav ca 447 milj. kr. Frågan om dubbdäckens effekt påolycksfallsfrekvensen är enligt verkets mening inte klarlagd. Inom statens väg-och traflkinstitut har i samarbete med bl.a. statenstrafiksäkerhetsverk påbörjats en provundersökning för att belysa denna fråga.Resultatet av undersökningen föreligger ännu inte och det har under hand frånväg-och trafikinstilutet framhåUits, altden inte väntas ge några definitiva besked ulan endast har karaktärenav pilotstudie. Resultatet av vissa tidigareundersökningar finns emeUertid redovisade i rapporter från föratvarandeväginstilutet och i en delrapport från fältförsök, som utförts i sex län under vintrama 19691970 och 19701971. Desenaste årens erfarenheter visarklart att användningen av däcksdubbar medför en betydande nedslitning av beläggningarna vilketväsentligt fördyrar belägg-ningsunderhållet. Belopp meUan 50 och 100 milj. kr.per år i merkostnad har nämnts ochsaimolikheten synes tala för att kostnaden ligger närmare det högrebeloppet. Direkt samband med nedslitningen av beläggningen har den nedslitningsom sker av de målade trafiklinjerna. I detta avseende kan därför dubbarnaäven från trafUcsäkerhetssynpunkt sägas ha en negativ effekt. Volymen averforderliga förstärknings- och ombyggnadsåtgärder har beräknats med utgångspunkt frånatt det sekundära vägnätet skall upprustas tUl den nivå som anges av gällandestandardkriterier. Här spelar upprättandet av ett stomvägnät för den tungatrafiken stor roll. För sädana förbättringsarbeten tillämpas i stor utsträckning lönsamhetsbedömningar av samma slag somvid investeringar i huvudvägnätet. Den genomsnittliga trafikmängden för devägar som föratses bli förstärkta är 450 fordon per årsmedeldygn. ErforderUga ombyggnadsåtgärder på det sekundära vägnätet inkl.ombyggnader inom samhällen och av svaga broar samt enklare kurvrälningar harbedömts av vägförvaltningama i samband med upprättandet av behovsplaner för vägbyggandet. Vid den av förordadeomfattningen av förstärkningsarbeten på sekimdärvägnätet erfordras ca 150 milj. kr.per år penningvärde. beräknar för nära 160milj. för dessa ändamål. 1972:1 BUaga 8 63 För central administration har anslaget,i Ukhet med vad som gäUer för övriga anslag, påförts den andel avcentralförvaltningens kostnader som hänförsig tiU driftverksamheten. För regional administration har beräknats ettprocentuellt pålägg på summan av direkta sakkostnader. Beloppet för administration avser huvudsakUgen personalkostnader, reseersättningaroch utbildningskostnader och har upptagits med ca 25 milj. kr. sedan en del avde tUl dessa poster förda kostnadema av-skUts och fördelats direktpå övriga delprogram. Vägverkethemställer sammanfattningsvis om medel för /73 förföljande ändamål. Centraladministration (andeO 13 300 000 Regionaladministration 24 500 000 Servicearbeten 630 700 000 Egentligtvägunderhåll 447 300 000 FörstärktvägunderhåU 157 900 000 1 273 700 000 Byggande av statUga vägar Planen för detta anslag omfattar ny- ochombyggnadsåtgärder på det StatUga vägnätet.Under de senaste åren har dessa åtgärder i huvudsak inriktats påhuvudvägnätet och övriga trafikslarka leder för såväl kollektiv somindividuell trafik. Målet för byggandeav statUga vägar anges i behovsplaner, »Behovsplan för huvudvägnätetunder perioden 19701985» (verkets publikationDA 104) och Behovsplan 19711985 sekundära och tertiära vägar (verkets pubUkation DA 111). Vid utförandet kan vägens dimensionpåverkas av tillgången på medel exempelvis därigenom att endast motortrafikledbyggs trots att trafikmängdskriteriet anger motorväg eUer genom att befintligväg förstärks i avvaktan på ombyggnad. Deltakan vara ekonomiskt motiverat i vissa fall. Risk föreligger dock att förfaringssättet på grand av resursknapphet måstetUlgripas även i ekonomiskt ogynnsamma faU för att aktueU trafikmängd ellertrafiktyp (exempelvis tunga transporter) skall kunna avvecklas. Erforderliga åtgärder på huvudvägnätet säväl de delar av vägnätet där staten är väghållare som de delar där kommunerär väghållare under perioden 19701984omfattar penningvärde enligt ca . och berör ca 11 700 av huvudvägnätets 23 000km. Angivna totalbeloppöverensstämmer i princip med tiUägg för väntade slandardförändringar m. m. med det av vägplaneutredningen beräknadebehovet . av det berörda vägnätet eller behöver ombyggas tUl väg av högkapacitet såsom motorväg, annan fyrfältig väg eller motortrafikled. Prop.1972:1 BUaga 8 66 4400 milj. kr. åtgärder på vägnät där kommun är väghållare. För den statiiga delen av huvudvägnätet återstår såledesca 13 500 milj. kr. motsvarande ca 900 milj. kr. Härtill kommer det beräknade behovet avbyggnadsåtgärder inom det sekundära vägnätets samt det tertiäravägnätets . Med hänsyn till att det sekundära vägnätet spelar enmycket stor roll för den grundläggande trafikförsörjningen har relativtomfattande upprustningsåtgärder bedömtsnödvändiga berörande ca hälften av våglängden. Även inom dettertiära vägnätet behövs icke obetydUga uppruslningsålgärder. För de sekundäraoch tertiära vägnäten tiUsammans krävs ett årligt anslagsbelopp av ca 300 mUj.kr! EnUgt behovsplaner krävs alltså ärliga anslag för upprastning avdet StatUga vägnätet om totalt 1 200 milj. kr. under perioden 19701984.En del av detta belopp betalas dock avdriflanslagets post för förstärk-ningsåtgärder vilket innebär allanslagsbehovet för investeringar i det statliga vägnätet i genomsnitt underperioden uppgår till ca 1 050 milj. kr. av detta behov torde kunna läckas av medel som anvisas för beredskapsarbeten.Eftersom dessa objekt av arbetsmarknadspolitiska skäl i betydande omfattning lokaliseras till kan emellertidendast för de nordligare skogslänen beredskapsarbetena bedömas komma att få ensådan omfattning alt skillnaden mellan behov och anslagsramar i huvudsakuppvägs. framtida resursinsatser som medförtidigareläggning av objekt i planer för perioden 19711979 haruppskattals till ca 150 milj. kr. Det totalaanslagsbehov för åren 19731977 som på dessa grunder bedömt erforderligt för att nåuppsatt mål framgår av följande uppställning där beloppen fr. o. m. år 1973uppräknats tiU beräknade prisnivå. Verket redovisarsålunda för perioden 19721977 ett anslagsbehov av totalt ca 6 768 milj. kr. i 1973 årsprisnivå. Budgetförslaget för förutsätter exkl. administration enuppräkning av anslaget med 297 Prop.1972:1 BUaga 8 67 varav löne- och prisökningarenligt verket uppgår till 74 milj. kr. hemställer ommedel för /73 enligt följande sammanställning. Central administration 14300 000 Regional administration 27600 000 Byggande av riksvägar 647000 000 Byggande av tunnelbanor 40000 000 Byggande av länsvägar 220000 000 Byggande av storbroar 24000 000 Utrednings- ochutvecklingsverksamhet 10000 000 För att följa flerårsplanerna för år 1973erfordras ca 890 milj. kr. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Under detta anslag redovisas bidragsgivningentill drift av vägar och gator inom de kommuner som är väghållare. Från anslagetutgår bidrag tUl kommunerna av det belopp, vartill kostnaderna fördrift av de bidragsberättigade vägarna och galorna beräknas skäligen börauppgå. Driftkostnaderna fastställs för en Ivåårsperlod i sänder av statensvägverk med utgångspunkt från av kommunerna lämnade uppgifter om arealer, trafik,beläggningstyp, kostnader m. m. varvid verket bedömer vad som är skäligt påbasis av sina erfarenheter från den egna driftverksamheten. Härvid beaktassärskilt de kostnader som uppkommer inom tättbebyggt område. Nyadriftkostnadsberäkningar skall utföras avseendetvåårsperioderna 19721973, 19741975 och 19761977. Den beräknadestatsbidragsberättigade kostnaden för uppgick efter förelagen jämkninglill 131,6 milj. kr., vilket motsvarar ett statsbidrag av 125 milj. kr. Detför /72 anvisade förslagsvisa bidragsbeloppet har alltsåöverskridits med 4,7 milj. kr. Vid innevarande års omprövning avdriftkostnaderna kommer i första hand prisutveckling och trafikökning efter år1970 att påverka beräkningen. Slitage av dubbdäck på beläggningar ochlinjemarkering saml utökning av kommunernas statsbidragsberättigade väg- ocbgatunät genom byggande enligt fördelningsplan kommer att ställa kravpå ökade driftbidrag. anser det angeläget att för /73anslag ställs till förfogande som medger att statsbidrag till kommunernasdriftkostnader kan utgå i den omfattning som förutsätts i statsbidragsförfattningen,nämligen till en beräknad skälig driftkostnad. driftbidrag, 122 milj.kr., måste enligt om gällande statsbidragsförfattningen skall följasuppräknas med . Anslagsbehovet för bidragsgivning uppgår såledestill ca 160 milj. kr. Prop.1972:1 BUaga 8 68 har hemstäUt om medel /73 för följande poster. Centraloch regional administration 3 180 000 Bidragsbelopp 160 000 000 163 180 000 för omläggning avredovisningsperioden. Verket föratsätter vid sina beräkningar avanslagsbehovet att kommunema tillvaratar alla möjUgheter tiU rationaUsering avverksamheten. I den mån så inte sker faller kostnaderna på kommunema. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator Under detta anslagredovisas bidragsgivningen till byggande av vägar och gator i kommunersom är väghållare samt tiU byggande av tunnelbanor. Målet för programmet är attmedverka vid den utbyggnad av kommunernas trafikledssystem som erfordras för att tUlgodosesåväl de individueUa som kollektiva trafikbehoven. Av särskild betydelse är härvid byggandet avinfarts- och förbifartsleder samt de syslem av cenlrumom-gripande leder med god kapacitet ochtrafikstandard, som erfordras för att genomföra en radikal trafiksanering i decentrala stadsområdena. Dessa åtgärder syftar tiU alt så långt möjligt skapabilfria stadscentra vUket är i hög gradangeläget från såväl miljö- som trafiksäkerhetssynpunkt. För fördelning av bidragen fastställervägverket en fördelningsplan i sänder. Fördelningsplanen skall förnyasvart tredje år. Gällande fördelningsplan förbidragslUldelningen avser perioden 1974 och har enligt av Kungl.Maj:t utfärdade direktiv baserats på en årUgmedelstilldelning som i princip motsvarar anslaget för /70,300 milj. kr. för vart och ett av åren 4- 100 milj.kr. totalt för perioden vUket ger sammanlagt 1 600 mUj. Från anslaget lämnasbidrag tiU kostnad för bidragsberättigade byggnadsföretag till byggande av väg samt tUl byggandeav gata mot vilken enligt gällande stadsplan utfart eller annan utgång fråntomt eller annan fastighet inte fåranordnas. Dessutom utgår bidrag tiU utförande av störrekonstarbete eUer trafikanordning som ingår i gata.Till annat gatubyggnadsarbete utgår statsbidrag . I kostnadenför byggnadsföretag fär inräknas skälig ersättning för mark och för intrång, som föranleds av vägs eller gatasbyggande eller användande. Bidrag av kostnaderna för byggandeav tunnelbanor kan under vissa förutsättningar utgå frän anslaget. Bidragutgår i män av tillgång på medel. Underår 1969 upprättade verket på basis av kommunernas behovs- 1972:1 BUaga 8 69 inventering en långtidsplan för åren 19701979 förutbyggnad av bidragsberättigadehuvudtrafikleder i kommuner, som är väghållare samt för tunnelbanor. Långtidsplanen harbaserats på av de dåvarande städerna och och läns regionala frågor (KSL) numeraStockholms läns landsting lämnade uppgifter beträffande utbyggnadsbehov. De av städerna och KSL redovisadebehovs- och långtidsplanerna omfattar som regel de trafikleder somingår eller kommer att ingå i deras huvudtrafiksystem enligt generalplan,dispositionsplan eller trafikledsplan. Detta innebär att planerna innefattarfjärrttafUc-leder, primärleder, viktigare sekundärleder samt tunnelbanor, dvs.enbart en del av det statsbidragsberättigade väg- och gatunätet. Städernas och KSL:s förslag för åren19701979 omfattar totalt ca 8 miljarderkr., vUket fördelar sig med ca . på storstockholmsområdetoch GöteborgMölndal och ca . på övriga kommuner. Av nämnda 4,8miljarder kr. hänför sig ca 1 miljard kr.tiU utbyggnaden av sådana tunnelbanor i , som förutsatts bestridas med statsbidrag enligtfördelningsplan. Vid upprättande av långtidsplan för åren19701979 utgick verket enligt Kungl.Maj:ts direktiv för fördelningsplanen för åren 19701974 från den för år1970 fastställda medelstUldelningen om ca 300 milj. kr. samt räknade däreftermed en årlig anslagsökning om i genomsnitt . ökningen gjordes i steg varttredje år, vilket bedömdes lämpligt med hänsyn tiU omprövningen avfördelningsplanen. Med denna ökning som innebär ett anslagav 550 mUj. omsluterlångtidsplanen en total anslagsram av 3 850 milj. kr., vilket motsvarar enbyggnadsvolym av 4 000 mUj. Därmed skuUe endast hälften av de avkommunerna och KSL redovisade beloppen för angelägna investeringar i trafikledsbyggenunder planperioden kunna inrymmas. Långtidsplanen ger inte uttryck förvägverkels uppfattning om erforderUg bidragsgivning. Långtidsplanen som baseras på en avverket gjord angelägenhetsprövning av de anmälda objekten innebär en kraftigsatsning på bl. a. tunnelbanebyggandet. Cirka hälften av de förstorstockholmsområdet upptagna medlen tilldelas landsting.Detta har medfört att i och för sig angelägnatrafUdedsbyggen måste anstå tiU förmån för koUeklivlrafiken. Enligtfördelnmgsplanen skaU erhålla totalt 300 milj. kr.under åren 19701974. I fördelningsplanen för Stockhohn har förutförande inrymts bl. a. ombyggnad av infarten frånVärmdöleden vid Hen-rUcsdal tUl (Stadsgårdsleden), i första hand med hänsyn tiU angelägenheten att genom särskilda koUektivfältunderlätta busstraflken tUl och innan Nackabanan blirfärdigstäUd . 1972:1 BUaga 8 70 Långtidsplanen upptar vidare för byggandeav stadsbanor i totalt ca 225 milj.kr. eller ca Vs av den totala tilldelningen till göteborgsområdet.Härav ingår ca 35 milj. kr. i fördelningsplanen för åren 19701974, vUket motsvarar avtiUdelningen tiU . Tilldelningen underåren 19751979 innebär en väsentligt ökad satsning på stadsbanor. För ändamålethar således av för upptagna medel disponerats. Av anvisade medel för är 1971 beräknas ca297 milj. kr. bli förbrukade för pågående objekt. För att påbörja nya objektdisponeras sålunda ca 33 milj. kr. disponeras ett bidragsbelopp av329,5 milj. kr. att användas för att uppfylla fördelningsplanens målsättningt. Lågt räknat och under hänsynstagande till rationaliseringseffekter torde man härvid för åren19701972 få räkna med en sammanlagd kostnadsökning av ,motsvarande ett belopp av ca 135 milj. kr. För budgetåret1972/73 begär medel enligt följande sammanställning. Central ochregional administration 1 720 000 Bidragsbelopp 420 000 000 Detta innebär en volymmässig ökning iförhållande till /72 med ca 65 milj. kr. Verket förutsätter isin långtidsplan en fortsatt höjning av anslagsnivån. Denna plan innebär attungefär av den erforderliga utbyggnaden av huvudtrafiksystemet kantillgodoses. Hela det övrigabidragsberättigade väg- och gatunätet måste lämnas utanförstatsbidragsgivningen. har vidberäkningama av medelsbehovet tagit hänsyn lill förefintliga rationaliseringsmöjligheter. Genom alt verketfortlöpande följer den bidragsberättigade byggnadsverksamheten fränplanläggning och projektering tillslutbesiktning, har verket möjlighet att lämna de anvisningar och direktiv somerfordras för att de medel som ställs till kommunernas förfogande blirrationellt utnyttjade. Bidrag till drift av enskilda vågar m. m. Detta anslag avserstatsbidragsgivningen till det enskilda vägnätets driftkostnader. Bidragen utbetalas iefterskott. Bidragsgivningentill drift av statsbidragsberättigade enskilda vägar baserar sig på återkommandedriftkostnadsberäkningar som utförs avvägförvaltningarna. Dessa beräkningar sker med utgångspunkt i avvägverket framräknade standardvärden samt av väghållama lämnade uppgifter ombl. a. trafikmängd, gruspriser och plog-ningskostnader. Prop.1972:1 BUaga 8 71 Den beräknade totala driftkostnadenomfattar delkostnader för grus-ning,dammbindning och övriga arbeten (hyvling, sladdning, röjning, dikesrensning)för barmarksunderhåll samt snöröjning, sändning och snöskärmar för vinterväghållningen. Uppföljning av att statsbidragsvägarnahålls i etl tillfredsställande skick och att beviljade bidrag används till avsett ändamål sker genom ärlig besiktningav vägarna. Denna besiktning är i första hand avsedd för kontroU avbidragsverksamheten, men utnyttjas i stor omfattning för konsultationer.Väghållama önskar bl. a. råd och anvisningar i fråga om väghållningen. Dennarådgivning har stor betydelse för ett rationellt vägunderhåll och bidrar tillatt underhållskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Rådgivningen utgör endel av administrationen. Nettoökningen avdet vägnät till vilket statsbidrag utgått har uppgått till /år.Under år 1971 kommer på grund av den begränsade medelstilldelningen inte någottillskott att uppkomma. Trafikutvecklingen på det enskilda vägnät till vilketstatsbidrag utgår har tidigare antagits i stort sett överensstämma med motsvarandeutveckling för kategorin övriga länsvägar inom det statUga vägnätet. För en stor del avbidragsvägarna kan trafikutvecklingen antas fortsätta att öka i betydandeomfattning främst till följd av den växande fritidstrafiken samt den snabbtökande pendeltrafiken kring större centralorter. Jordbrukets och skogsbruketsrationalisering medför även en ökad tung trafik. För att kunna tillgodose såväl debidragsberättigade vägar för vilka ansökningaravslagits eller förklarats vilande på grund av brist på anslagsmedel som de vägar för vilka väghåUaren medhänsyn till anslagssituationen avstått från alt inge ansökan beräknasen höjning av bidragsposten tiU 81,5 milj. kr. hemställer om medel /73 för följande ändamål. Centraloch regional administration 5 500 000 Bidrag Barmarks-och vinterväghållning 60 000 000 Iståndsättning 19 000 000 Redskapsanskaffning 1 500 000 Särskildakommunikationsändamäl 1 000 000 Den föreslagna ökningen uppgår till ca32,5 milj. kr., varav ca 4,7 mUj. utgör löne- och prisomräkning, medan ca19 milj. kr. erfordras för iståndsältningsarbeten samt 8,8 milj. kr. för bidragtill barmarks-och vinterväghållning. Ökningen får ses mot bakgranden av att detbidragsberättigade vägnätet kan 1972:1 BUaga 8 72 beräknasöka med från nuvarande tiU . Genom försorg pågår eninventering och standardbedöm-ning av det enskilda vägnätet, som väntas främstkomma att visa behov av för trafiksäkerhetens höjande erforderligaiståndsältningsarbeten.