prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — och små arbetsstipendier med lägst . Stipendiema utdelas förett år i sänder. Stipendiemyndighetema har dock möjUghet att låta stortar-betsstipendium utgå under ytterUgare högst i följd. Särskilda medel ställs under detta anslagtiU förfogande för utdelning i form av arbetsbidrag tiU konstnärer inom målerim. Denna bidragsgivning är av försökskaraktär. för de friakonsterna svarar i samråd med Konstnäremas riksorganisation för utdelningen avdessa arbetsbidrag för projekt som kan främja utvecklingen inom arbetsområdet. Beräknad ändring 1972/73 Stipendier ätförfattare och Översättare Stipendier åtkonstnärer inom måleri m. m. Stipendier ätkonstnärer i Övrigt Försöksverksamhetmed arbetsbidragtiU konstnärer inom måleri m. m. -{ 105 000 3 592 000 331 000 -f 308 000 -f 119 000 + 150 000 + 26 000 -f 500 000 -f 500 000 För gruppen författare och översättare föreslås en ökning av antaletarbetsstipendier från 53 tiU 60. För gruppen konstnärer inom måleri m, m, begärs ökade möjUgheter att öka antalet stipendierav pensionskaraktär, Denav Musikaliska styrelse föreslagna ökningen för gruppen tonsättare är avsedd att.möjliggöraen höjning av stipendiebeloppen.Därjämte föreslås medel för ökat antal stipendier samt en mindremedelsanvisning tiU stipendier av pensionskaraklär. Föreningen har beräknat medelsbehovet tUl samma belopp som styrelse. Föreningen har därvid utgåttifrån att stipendiernas storlek skall vara oförändrade. Den för gruppen konstnärer i övrigt begärda ökningen avser dels en ökning avslipendiebeloppen, dels en ökning av antalet stipendier och bidrag. I fråga om försöksverksamheten med arbetsbidrag till konstnärer inom måleri m.m. anför för de friakonsterna att under /71 sammanlagt ett hundratal ansökningargavs in. Ansökningamas totalbelopp uppgick tiU över sex gånger de för ändamålettillgängUga medlen. Knappheten på medel i förhåUande till ansöknmgaraastotalbelopp medförde att vissa i och för sig intressanta projekt måsteuteslutas. Med hänsyn tiU utdelningens karaktär av försöksverksamheteftersträvades en spridning av bidragen på projekt av olika karaktär. bedömer resultatet somövervägande mycket värdefuUt för arbetsområdet. Antalet ansöknuigar väntas ökaytterUgare. Medlen för arbetsbidrag bör räknas upp med . anser för sin del att medlen för arbetsbidrag bör höjas med . De par te m en tschefen Med hänvisningtiU vad jag inledningsvis anfört under avsnittet B Prop.1972:1 Bilaga 10 18 Kulturändamåloch till den redovisade sammanstäUningen beräknar jag en medelsökningunder anslaget av . Jag hemställer, att Kungl. att till Konstnärsstipendier /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 1 164 561 1971/72 Anslag 1 140 000 1972/73 Förslag 1275 000 EnUgt kungörelsen(1964: 526) om konstnärsbelöningar (ändrad 1965: 172) kan tUl innehavare av konslnärsbelöning utses den somgenom konstnärUg verksamhet såsom skapande av litterära eller andra konstnärligaverk, uppträdande som utövande konstnär eller i annan form gjort mycketbetydande insatser inom svenskt kulturliv. Beslut om utdelning av belöningarfattas av Kungl, Maj:t efter förslag av vederbörande stipendiemyndighet ochskall avse kalenderår eller återstående del därav.Den som innehar konstnärsbelöning skaU årUgen under sin återståendelivstid åter utses tUl innehavare av konstnärsbelöning, om inte synnerliga skälföranleder annat. Konstnärsbelöningkan högst uppgå tUl fem gånger det basbelopp som enligt lagen (1962: 381) omalhnän försäkring gäUde vid kalenderårets ingång.Det för fastställda basbeloppet var . Belöningens maximibelopp för uppgick såledestiU . Detta maximibelopp minskas med innehavarens årsinkomstupp tiU ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Antaletkonstnärsbelöningar är innevarande budgetår 120. Medhänsyn tiU en beräknad ökad belastning under nästa budgetår finner jag attdetta anslag bör höjas med . Jag hemställer, att Kungl. att till Konstnärsbelöningar /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 UtgUt 166 915 1971/72Anslag 162 000 1972/73Förslag 178 000 Statenskonstråd har lill uppgift att genom förvärv av konstnärliga arbetentUl statens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verka för attkonstnärliga värden införlivas med samhällsmUjön. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal övrig personal därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser 8 500 6 300 +56 800 + 200 +24 800 -(-15 000 + 3 300 + 5 000 + 2 00"Ö + 2 000 Rådets verksamhet harunder senare år utvidgats kraftigt. För att rådets sekreterare skall kunnaavlastas vissa arbetsuppgifter måste en assistenttjänst inrättas (+46 200 kr. Medel för utrikestjänsteresor erfordras för att rådet på ett riktigt sätt skall kunna bedöma behovet av konstnärUg utsmyckning av svenska ambassaderm. (+15 000 kr. De par tern en tschefen Med hänvisning tUl sammanstälbiingenhemställer jag, att Kungl. att till Statenskonstråd för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Förvärv av konst för statens byggnader m. m. 1970/71 Utgift1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget bekostas sådana förvärv avkonst tiU statens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter, sombeslutas av . Förvärven kan avse dels konst som särskiltbestäUts i anslutning till olUca byggnader, dels stafflikonst, skulptur,grafik m. m. För varje budgetår fastställs en kostnadsram för de beställningarsom konst- 1972:1 Bilaga 10 20 rådethar rätt att göra under budgetåret. Ramen för konslbeställningar under innevarande budgetår är faststäUd tiU 2,5milj, kr. Ramen för konstbeställningar bör höjastiU 3 milj, kr. Under anslaget beräknar rådet en med 1 mUj, kr, ökadbelastning. Härav utgör , medel som avsatts genom beslut av Kungl,Maj:t eUer konstrådet för bestäUningar av konst men som ejtagits i anspråk för ändamålet. TUl stöd för sitt förslag om ökadbeslällningsram hänvisar rådet till att densammanlagda kostnaden för investering i nybyggnadsverksamhet förbyggnadsstyrelsen och fortifikationsförvaltningen under /73 beräknas tUl 740 milj, kr. Genomgripandeombyggnader beräknas bli genomförda för en kostnad av ca 80 milj, kr.Dessutom förhyrs lokaler av staten för 160 milj. kr. De senaste årens utveckling inom rådetsverksamhetsområde har kännetecknats av en ökning av bestälUiingarna av textilakonstverk och av inköp av stafflikonst, grafik, teckningar och mindre skulpturer.Rådet framhåUer att beställningarna har stor betydelse för bl. a. vissa delarav konsthantverket som f. n, befinner sig i en kris. Förevarande anslag var ursprungUgenuppfört i riksstaten som reservationsanslag. Nuvarande konstruktion medförslagsanslag och en fastställd ram för de bestälhiingar av konst somkonstrådet fär göra har gällt /68, Motivet för ändringenvar alt systemet med reservationsanslag inte hade visat sig tUlfredsstäUandefrån budgetteknisk synpunkt. Bl, a, hade på grund av tidsskillnaden mellanformell disposition av anslaget och verkligt utnyttjande av medlen en betydandereservation uppkommit under anslaget. har vissaölägenheter även med den nuvarande anslagskonstruktionen blivit uppenbara.Sålunda har belastningen väsentligt överstigit det i riksstaten angivnabeloppet. Jag finner det mot denna bakgrund motiverat att överväga sådanaändringar av anslagskonstruktionen att en jämnare anslagsbelastning kan åstadkommasutan att flexibiliteten hos nuvarande anslagskonstruktion går förlorad.Anslaget bör därför nästa budgetår föras upp i riksstaten somreservationsanslag. bör vara oförhindrat att vid sina beställningarav konstnärliga arbeten utöver vad rådet reserverar härför ur anslaget /73 ytterligare binda sig för utgifter som avses belastaföljande års anslag upp till ett belopp av högst . Anslagetbör höjas med . Jaghemställer, alt Kungl. 1972:1 Bilaga 10 21 1) godkänna vad jag anfört angåendebeställningar av konst, som föranleder utgifter under senare budgetår /73, 2)till Föl-värv avkonst för statens byggnader m.m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av 3 OOOOOO kr. Ersättning åtförfattare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. 1970/71Utgift 7 667 800 1971/72 Anslag 8 757 000 1972/73Förslag 9 537 000 Ur anslaget utgår ersättning åtförfattare m, fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek (nu . )samt åt författare och översättare för utnyttjande av deras verk i form avtalböcker och i taltidningar (nu ). Vidare bekostas från anslagetnordiska författarstipen-dier (nu . Gällande bestämmelser om biblioteksersättning återfinns i kungörelsen (1962: 652) angående Sverigesförfattarfond (ändrad : 340). Ersättnmg utgår för utlåninggenom stifts- och landsbibliotek, länsbibUotek, folkbibliotek ochskolbibliotek av svenska Utterära verk i original och litterära verk i svensköversättning. Ersättning utgår för sådana verk även om de ingår i bibliotekensreferenssamlingar och inte lånas ut. Från detta anslag överförs årUgen tillSveriges författarfond medel motsvarande vissa grandbelopp förbiblioteksersättningen. Innevarande budgetår uppgår grundbeloppet tUl 15 öreför lån och för referensexemplar av originalverk samt till förlån och för referensexemplar av översatta verk. Av fondens medel utgårindividuell ersättning till svenska originalförfattare, s, k,författarpenning, som motsvarar hälften avgrundbeloppet för originalverk med vissa begränsningar bl, a. förförfattare med höga utlåningssiffror. Återstoden av fonden, den S. k. friadelen, används efter bestämmande av författarfondens styrelse tiU stipendier,pensioner, understöd och andra för författare, översättare m. fl. Ersättning åt författare och översättareför utnyttjande av deras verk i form av talböckeroch tal tidningarfördelas av enligt vissa av förbundetfastställda grunder. Nordiska författarstipendierutgår enligt särskilda gemensamma nordiska bestämmelser. Med hänsyn till en beräknad ökning avbiblioteksutlåningen till 74 milj. lån bör anslaget höjas (+466 000kr,). Denav rUcsdag beslutade höjningen av bibUoteksersätt-ningen (KrU 1971: 5, rskr 1971: 75)berörde endast ersättningsbeloppen för originalverk, medan ersättningen föröversättningar blev oförändrad. Ersättningen bör höjas förlån av översatt verk och från 16 tiU för referensexemplar (+280 000kr. Styrelsen återkommertiU sitt förslag att biblioteksersättningen bör utgå med för lån avrättsskyddat svenskt originalverk, med för lån av översatt verk, med 1kr. för i referenssamling ingående exemplar av rättsskyddat svensktoriginalverk och med för över-sättnmg (kr. Den användning av medlen som styrelsenräknar med framgår av följande sammanställning. Fördelningav författarfondens medel budgetåren 1969/701972/73 m. m. Det är enUgtstyrelsen angeläget att den reduktion med halva ersättningsbeloppet av författarpenningen som författare med högautiåningssiffror får vidkännas skall inträda först när boklånens antalöverstiger 100 000 (nu 50000). Förde nordiska författarstipendierna beräknar styrelsen ett oförändrat belopp av 22 000kr. Medelsbehovet under nästa budgetår för ersättning åt författare och översättareför utnyttjandeav deras verk i form av talböcker ochtaltidningar beräknas uppgå tiU . mer än förinnevarande budgetår. Det ökade medelsbehovet hänför sig till dels enberäknad höjning av ersättningsbeloppen, dels en ökning i talboksframstäUningen.För administrationskostnader begärs oförändrat . I särskild skrivelse yrkar förbundet att biblioteksersättningens grundbelopp höjs tiU för lån av originalverk och10 öreför lån av översatt verk. För referensexemplar föreslås en höjning tUl 40 öreresp. Förbundet tillstyrker Uvligt förslagen från styrelsen förSveriges författarfond beträffande ersättningen för översättningar och reglemaför reduktion av författarpenningen. Den av styrelsen för Sverigesförfattarfond föreslagna höjningen av ersättningen för översättningar frän 4till för lån och från 16 tUl för referensexemplar bör genomföras.Med hänsyn härtill och till en beräknad ökning av utlåningen beräknar jag attmedelsbehovet för biblioteksersättningar kommer att öka med . Jag harhärvid med hänsyn tiU bidragskonstruktionen räknat med att den föreslagnahöjningen av ersättningen för översättningar skall avse hela kalenderåret1972. Jag biträder fondstyrelsens förslag omändrade regler för bestämning av författarpenningen för författare med högautlåningssiffror. För ersättning åt författare ochöversättare för framställning av deras verk i form av talböcker och taltidningarräknar jag med ett med . ökat medelsbehov, beroende på en ökning iframställningen av talböcker. Anslaget bör höjas med sammanslagt . Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att till Ersättningåt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslagav . 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Statens biografbyrås uppgift är att prövafrågor om godkännande av film som är avseddatt visas vid offentlig biografföreställning. Till biografbyrån är sområdgivande organ knutet statens fihngranskningsräd. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal of, of. of, of. Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar därav utrikes resor 467 000 1000 5 000 +2 500 + 3 000 +2 500 + 2 000 1972:1 Bilaga 10 \ 24 TUl suppleant förfilmcensor utgående ersättning, som har varit oförändrad , börhöjas (+1 400 kr,), För att bl. a. enkontinuerlig kontakt med fUmgranskningsorganen i de nordiska ländema skallkunna uppehållas bör posten för reseersättningar räknas upp (+4 400 kr. Jag vUl i detta sammanhang först ta uppvissa frågor rörande filmcensurens organisation m. m. Den år 1964tUlsatta fihncensurutredningen (riksdagsber. 1965: E 56) avlämnade betänkandet(SOU 1967: 13) Filmens inflytande på sin publik och den 12 juni 1969slutbetänkandet (SOU 1969: 14) FUmen censur och ansvar. Utredningens förslag innebär i korthetatt förhandsgranskningen av film skall begränsas till film avsedd att visasoffentUgt för bam . I övrigt skaU filmen inte vara underkastadnågon förhands-kontroU från samhäUets sida. I den centrala frågan rörandevuxencensurens fortbestånd har meningarna varit mycket delade både i denallmänna debatten och vid remissbehandlingen. Jag anser att frågan omfilmcensur inte nu bör behandlas isolerat. Frågan bör senare prövas isammanhang med andra ställningstagandentill ytlrandefrihetsproblem på massmediernas område. Genom beslut den 22oktober 1971 har Kungl. Maj:t överlämnat film-censuratrednrngens betänkandenjämte däröver avgivna remissvar utom i vad avser frågan om barncensurensorganisation till massmedieutredningen (riksdagsber. 1971: Ju 51) för atttagas under övervägande vid fullgörandet av det åt utredningen givnauppdraget. Biografbyrån och filmgranskningsrådet böri avvaktan på ställningstagande till de förslag som massmedieutredningen kankomma att lägga fram fungera på i princip samma sätt som hittUls. förslag ombamcensurens organisation har i allmänhet upptagits positivt av remissinstanserna.Oberoende av det resultat som det fortsatta utredningsarbetet kan leda tillfinner jag det motiverat att en förstärkning och breddning sker av granskningenav sådan film som visas för barn . Alla filmer som önskasbarntiUåtna bör i fortsättningen ses av två censorer, varav åtminstone den enebör ha kvalificerad utbildning och erfarenhet i företrädesvis barnpsykologi, sociologi, pedagogik ellerbarnpsykiatri. Vidare bör ett rådgivande organ inrättas för frågorrörande förbud och annan censur-åtgärd avseende film som önskas tillåten förvisning för barn . Det nya organet bör i dessa frågor ersättafilmgransknings- 1972:1 Bilaga 10 25 rådet.Det nya organet bör bestå av fem ledamöter, utsedda av Kungl. Maj:t för en tidav högst . Bland ledamöterna bör ingå företrädare för barnpsykiatriskoch barnpsykologisk sakkunskap samt personer med erfarenhet från barn- ochungdomsverksamhet. Mot biografbyråns beslut om förbud eller censuråtgärd sommeddelas efter hörande av det nya rådgivande organet bör besvär inte fåanföras, om biografbyrån och det rådgivande organet är ense om åtgärden. Underförutsättning att godkänner de av mig förordade riktlinjerna förifrågavarande granskning avser jag i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attmeddela erforderliga bestämmelser för granskningen. Avgifterna för granskning av biograffilm,som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statensverksamhet, har varit oförändrade sedan år1959 (se prop. 1959: 1 bU. 10 s. 646, SU 1959: 114, rskr 1959: 266). Nedgångeni filmtUlförseln jämte andra omständigheter, främst löneutvecklingen,har gjort att biografbyrån sedan mitten av 1960-laletinte som från början avsetts kan anses vara självfinansierande. Förslagtill reviderad taxesättning underställdes Kungl. Maj:t har i avvaktan på resultatet av behandlingen avfilmcensurutredningens förslag inte tagit ställning i ärendet. Biografbyrånsutgifter för /71 uppgick tUl . Avgiftsinkomsternauppgick nämnda budgetår tiU ca , vUket innebär att de täckte endast avutgifterna. En avgiftshöjning av den storlek som erfordras för att inkomstemaskaU motsvara utgifterna torde kunna få besvärande konsekvenser för isynnerhet mindre lönsam men konstnärligt värdefull biograffUm, Avgiftema bördärför tills vidare bibehållas på oförändrad nivå. Kostnaderna för det nya rådgivandeorganet medför ett med , ökatmedelsbehov. Med hänvisning i övrigt tUl sammanställningen hemställerjag, att Kungl. 1) godkänna de av mig förordade riktlinjernaför organisationen av granskning av film som önskas tillåten för offentligvisning för barn , 2) till för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71Utgift 458 877 1971/72 Anslag 573 000 1972/73 Förslag 662 000 Teater- och musikrådet har tUlsyn överdet statsunderstödda teaterväsendet, det statsunderstödda musikväsendet,statens scenskolor och Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbOdningsdepartementet Rådet disponerar vissa medel från anslaget Bidrag tiU särskUdakulturella ändamål för fördelning till olika ändamål inom sitt område. Beräknad lindring 1972/73 Kostnader för inträdesprov vid Löne- och prisomräkning , 2, Rådet upprepar sitt förslag omytterUgare en tjänsteman i beford ringsgång och ett biträde (+88 900 kr,). Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår att till Teater- och musikrådet /73 anvisa ett förslagsanslag av . B 8.Bidrag till Operan och Dramatiska teatern 1970/71Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag 47 286000 50 156 000 Operan och Dramatiska teatern bedriversin verksamhet i aktiebolagsform. Vardera teaterstyrelsen består av femledamöter, av viUta Kungl, Maj:t utser tre, däribland ordföranden, EnUgt de avtal som reglerar förhåUandetmeUan staten och teaterbolagen står bolagen under tiUsyn av teater- ochmusUcrådet, Respektive bolag skall ha en av Kungl, Maj:t utsedd teaterchef somsvarar för den konstnärliga verksamheten. Bolagen förbinder sig att samarbetamed Prop.1972:1 Bilaga 10 27 varandraoch med Svenska . Staten svarar genom för attbolagen erhåller de lokaler som fordras för teaterverksamheten. De för /71 anvisadestatsbidragen till Operan och Dramatiska teatern uppgick inkl, medgivnaöverskridanden på grund av inträffade lönehöjningar m, m, till ,resp, . Teatrarnas preUminära bokslut visar att på utgiftsstatemavissa poster överskridits utöver vad som medgetts, medan utgifterna underandra poster blivit mindre än beräknat. Resultatet blir för Operans del attutgifterna understiger budgeterat belopp med ca . och för Dramatiskateaterns del att utgifterna överstiger budgeterat belopp med ca . Påinkomstsidan har framför allt teatrarnas recettinkomster blivit avsevärt lägreän de i staten beräknade beloppen. De utgifter som belastar Operans ochDramatiska teaterns statsbidragsposter kommer att bU ca . högre än de beräknade statsbidragen inkl. medgivnaöverskridanden. Operan gav under /71 302föreställningar, vari ingick även föreställningar och konserter på andrascener, särskilt vid Drott-ninghohnsteatern. Antalet premiärer eUer andranyuppsättnmgar uppgick tiU 21. Genomsnittligt har av platserna varitbelagda. Antalet besökare vid Operansföreställningar i uppgick tUl ca 217 000. Dramatiska teatern hade under sammaspelar 13 premiärer och sammanlagt 750 föreställningar, inkl. förestäUnmgar påandra scener. Sammanlagt ca 258 000 personer besökte teatems föreställningarpå stora och UUa scenen. Beläggningen beräknas tiU vid ochtill vid lUla scenen. På grund av överskridanden av den /70 fastställda inkomst- och utgiftsstaten för Dramatiskateatern beslöt Kungl. Maj:t att innehåUa ett belopp av . av det /72 beräknade statsbidraget för teatern. Beräknad ändring 1972/73 Artistpersonal Teknisk och övrig personal of, of. + 5 152 000' + 30 000 + 322 000 + 1 827 000 (se nedan) Materiel m. m. för heten Ersättning åt för- reklam m. m. + 1 815 000 + 2 065 000 Allmännakostnadsstegringar m. m. Teatern återkommermed förslag om vissa personalförstärkningar (+ . Ökade medel erfordrasför turnéverksamheten i och iutiandet (+ . Föreställningsverksamheten för barn och ungdom bör byggas ut (+ . Särskilda medelbehövs för att täcka vissa engångsutgifter i samband med teaterns 200-årsjubileum (+ 338 000kr,). Rådet beräknar ett lägre belopp änteatern för allmänna kostnads stegringar m. m. 2, Rådet tillstyrker att medel ställslill teaterns förfogande för be stridande av vissa kostnader i samband med teaterns200-års- jubileum. Prop.1972:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet ändring 1972/73 Materiel m, m, för heten Ersättning ål för- + 1 871 000 reklam m. m. + 1 177 000 + 1 871 000 Allmännakostnadsstegringar m, m, . Resursema för utlandsgästspel bör förstärkas. (+290 000kr.) Under posten inredning ochutrustning begärs medel för utbyteav viss teaterteknisk utrastnmg (+ . Teater- och musikrådet Rådet beräknar föraUmänna kostnadsstegringar m. m. 1972:1 Bilaga 10 30 Jag viU först erinra om vad jag anfört iinledningen tiU avsnittet B Kulturändamål om de statUga anslagen tillteaterändamål. Jag har därvid bl. a. förordat att förevarande anslag nästabudgetår skall föras upp i riksstaten som reservationsanslag. De av mig beräknade ökningarna avstatsbidragen tUl Operan och Dramatiska teatern avser föratom kompensationför allmänna kostnadsstegringar med sammanlagt . enmedelsförstärkning under postema för lönekostnader för täckande av merutgiftertill följd av avtalsenlig arbetstidsförkortning samt uppräkning av tidigareunder-budgeterade belopp för vissa sociala avgifter. Vid min beräkning av teatramas egnainkomster har jag bl. a. utgått från att recettinkomsterna höjs betydligt. Denav mig i det föregående förordade bidragskonstruktionen kommer att göra detmöjligt för teatrarna att tillgodogöra sighela bidragsbeloppet även om de egna inkomsterna blir större än vad somangetts i inkomstslaten. Ett belopp av , motsvarandevad Kungl, Maj:t innehåUit av det för innevarande budgetår beräknadestatsbidraget tiU Dramatiska teatern, bör ånyo tUlföras teatern. Anslaget bör med hänsyn tUl vad jag nyssanfört ökas med sammanlagt . Statsbidraget tUl Operan ökar enligtdenna beräkning med . och tiU Dramatiska teatern med . JaghemstäUer, att Kungl. att tiU Bidrag till Operan och Dramatiskateatern för /73 anvisa ett reservationsanslag av . 1970/71Utgift 25 367 405 1971/72 Anslag 25 869 000 1972/73 Förslag 27 599 000 Svenska är en sammanslutningav lokala teaterföreningar och utgör sammanslutningens riksorganisation. TillRiksteatern knyts länsteaterföreningar, Riksteatems uppgift är att bedrivateater och annan scenisk verksamhet samt att bidra tiU att utvecklateaterverksamheten i aUa delar av landet och därvid se tiU att sävälallmänhetens som skolans och föreningslivets behov och intressen beaktas,består av 21 ledamöter, av vUka Kungl, Maj:t utserordförande och en ledamot. Övriga ledamöter utses av , skolöverstyrelsenoch vissa organisationer, EnUgt de av Kungl, Maj:t utfärdadebestämmelserna om Svenska riksteatems verksamhet står teatern under tUlsyn avteater- och musik- Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbfldningsdepartementet rådet.Det föreskrivs att teatem skaU samarbeta med Operan och för rUcskonserter och försöksverksamheten med riksutstäUningar. För budgetåret1970/71 anvisades tUl Svenska rUcsteatem ett statUgt bidrag av 26 297 000 kr.inkl. Enligt det preUminära bokslutet redovisas ettöverskott med ca .