prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Kolumn 33 Praktisk sysselsättningsökning under perioden1965-1971 i procent av den beräknade > 100 markerar större faktisk än beräknad ökning<0 markerar en negativ sysselsättningsutveckling , Slhlm 72.2 MO S 1972:111 Bilaga 1 Regionalpolitiskt handluigsprogramm. Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen A.l Behov av ett enhethgt bakgrundsmaterial................ ..... 1 A.2Principer för urvalet av bakgrundsdata ................. ..... 2 A.3Använda bakgrundsdata ......................................... ..... 9 A.4Kommentarer rill bakgrundsdata ............................ ... 28 län................................................................. ... 54 län .................................................... ... 64 Göteborgs- och län......................................... ... 76 län .............................................................. ... 92 Ä.5 Använda regionindelningar .................................... 124 A.6 Teckenförklaring ................................................. 127 Tablåer 1 -46 1972:111 Bilaga 1 Regionalpolitiskt handlingsprogramm. Bihang B Länsvis sammanfattning av länsprogram 1970 B LÄNSVIS SAMMANFATTNING AV LÄNSPROGRAM 1970 1.1 Kommentar till sammanfattningarna Länsprogram 1970 i sin slutligaform redovisades av länsstyrelserna till . I det följande lämnas en sammanfattning av länsprogranimenför varje län. Huvudvikten läggs därvid på åtgärdsförslag ochproblembeskrivningar som i länsprogrammen utgör motiv för insatser. En kortredogörelse lämnas också för investeringsplaneringen. Kommunerna har i enlighet medanvisningarna beretts tillfälle att till länsstyrelserna framföra synpunkteroch förslag i samband med programarbetet. Detta har skett dels i form avenkäter hos kommunerna, dels vid konferenser och överläggningar mellanföreträdare för länsstyrelser och kommunala organ. Kommunernas förslag harsedan ingått i det underlagsmaterial som har legat till grund förlänsstyrelsens programformulering. 1 en del länsprogram har kommunernas förslagsammanfattningsvis refererats. En preliminär version avlänsprogrammen remitterades av länsstyrelserna till kommunerna, kommunblockenssamarbetsnämnder, landstingen och vissa andra organ för yttranden. 1 denutsträckning som sammanfattningar av remissyttrandena och länsstyrelsenskommentar till dessa har redovisats i länsprogrammen återges de i de följandesammanfattningarna. 1.2 Anvisningar för upprättande av länsprogram 1970 Genom beslut den 28 mars 1969uppdrog Kungl. Maj:t åt länsstyrelserna att - med utgångspunkt i resultatet avlänsplanering 1967 och med beaktande av vad föredragande departementschefenanfört i ämnet vid anmälan av länsplanering 1967 i 1969 årsstatsverksproposition försöksvis utarbeta konkreta regionalpolitiskahandlingsprogram för länen. Dessa handlingsprogram har fått benämningenlänsprogram 1970. Övriga statliga myndigheter skulle biträda länsstyrelserna iarbetet med länsprogrammen i de delar det berörde deras ämbetsområden. Enligt anvisningarna förverksamheten skulle /planeringsrådet analysera de problem som denregionala utvecklingen aktualiserar samt utarbeta handlingsprogram för lösningav dessa problem. 1 likhet med länsplanering 1967 borde handlingsprogrammen iså stor omfattning som möjligt avse tiden fram . Redovisningenskulle grupperas kring tre huvudtyper av åtgärder - sysselsättningspolitiskaåtgärder, avseende dels allmänna åtgärder för att stimulera sysselsättningen ilänet, dels selektiva åtgärder, t. ex. sådana som avser att påverkaförhållandena i vissa orter, Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. socialpolitiska åtgärder,innefattande åtgärder för att bereda sysselsättning av mer temporär natur ochtrygga en tillfredsställande serviceförsörjning i områden där enligt gjordabedömningar en tillbakagång tedde sig ofrånkomlig, prioritering mellan kommunblockenav investeringsbehoven inom den offentliga sektorn. 1970:75 om den fortsattaregionalpolitiska stödverksamheten m. m. angavs vissa riktlinjer förutformandet av ett regionalpolitiskt program för hela landet. Ett huvudmoment iett sådant program skuUe vara en klassificering av orter och regioner medangivande av lämphga åtgärder för att lösa de problem som är förknippade medresp. Genom beslut den 9 juli 1970anbefallde Kungl. Maj:t länsstyrelserna att i arbetet med länsprogram 1970beakta vad departementschefen i nämnda proposition samt vad stats- ochbankoutskotten i sina utlåtanden därutöver hade anfört och i enlighet därmedgöra en klassificering av orterna i länen. Arbetet med det regionalpohtiskahandlingsprogrammet förutsattes i anvisningarna ske i intimt samarbete mellanlänsstyrelsen/planeringsrådet och kommunerna i samband med både insamlingen avplaneringsunderlaget och utformningen av handlingsprogrammet. Handlingsprogrammetskulle utmynna i en prioritering av insatsbehoven mellan kommunblocken. Det för planeringen behövligaunderlagsmaterialet skulle insamlas av länsstyrelserna genom enkäter tillkommunerna, vari dessa fick redogöra för sina sysselsättnings- ochserviceproblem samt också lämna förslag till åtgärder för att lösa dessa.Kommunerna skulle dessutom redovisa sina investeringsplaner för tiden fram tillår 1975, för större investeringar fram . Huvuddelen av dessainvesteringsuppgifter kunde hämtas ur kommunernas ekonomiska långtidsplanering(KELP). Investeringsplaner skulle också hämtas från landstingen och vissastatliga organ. Sedan det inkomna materialet ställts samman kommunblocksvis ochbedömts sektor för sektor av resp. fackorgan i länet, skulle överläggningarhållas med kommunerna resp. samarbetsnämnderna i kommunblocken, varvid bordebl. a. klarläggas vilka förändringar som skulle uppstå i investeringsbehoven omplaneringsnivån anpassades till målsättningen i länsplanering 1967. Enligt anvisningarna skulleplaneringen ha formen av prioritering av investeringsbehoven mellan olikakommunblock. En första prioritering skulle göras sektor för sektor av berördafackorgan i länen med uppdelning av investeringsbehoven i tre prioriteringsgrupper.Till grupp 1 skulle de mest angelägna projekten föras i en omfattning somsvarade mot den investeringsram som gähde för sektorn 1969.Investeringar som inte rymdes inom denna ram skulle hänföras till två likastora grupper och de minst angelägna behoven därvid föras till grupp 111. 1 defall en investeringsram på gnind av brister i statistiken e. d. inte kundefastställas på detta sätt skulle till prioritetsgrupp 1 hänföras av detredovisade BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 3 investeringsbehovet och återstoden fördelas lika påprioritetsgrupperna 11 och 111. Dessa sektoriella prioriteringar skulledärefter prövas av /planeringsrådet med hänsyn till de för länetskommunblock uppställda regionalpolitiska målsättningarna samt till kravet påsamordning mellan ohka sektorer (regionalpohtisk prioritering). Länsprogram 1970 skulle förstutarbetas i en preliminär version och remitteras till kommunerna ochkommunblockens samarbetsnämnder samt landstingen för yttrande. Efterremissbehandlingen skulle länsstyrelserna/planeringsråden utarbeta ettslutligt program och redovisa det till . Prop.1972:111 Bilaga 1 . pol. handlingsprogram m. m. B.2.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten betonar de värdefullaerfarenheter hela planeringsomgången har givit och att den varit av värde föratt ge stadga åt den kommunala långtidsplaneringen. Planeringen har varit avbetydelse för möjligheter till överblick och samordning. Med anledning av kraven på attdämpa storstadstillväxten understryker vikten av att ävenStockholms län kan planera för en långsiktig balanserad utveckling.Länsprogrammet präglas i hög grad av den expansiva utveckling som har ägt rum.Den har bl. a. gett upphov till bekymmersamma obalansproblem. Bakgrunden tilllänets nuvarande situation och problem är de krav utvecklingen har ställt påkommunernas och landstingens ekonomi. Uttaxeringsbehovet har drivits upp sådan nivå att behovet av en andhämtningspaus är uppenbart. Även för 1970-talet måste man räknamed en expansiv utveckling. De krav programmet redovisar beror till mindre delpå nettoinflyttningens storlek. Länsprogram 1970 ger inte enfullständig bild av behovsläget. a. är underlagsmaterialet förinvesteringsplaneringen av skiftande kvalité. En annan orsak är den obalans somf. n. råder mellan behov och resurser. Summering av planer som bygger påbegränsad tillgång på resurser ger inte en komplett bild av behoven. Storainvesteringsbehov överflyttas av denna anledning till andra hälften av1970-talet. betonar attlänsprogrammet vilar på osäkra förutsättningar i fråga om länets fortsattautveckling. Särskilt betonas att länets situation kommer att ytterligareförsvåras om inflyttningen blir större än vad programmet antar. 1 fråga omsträvandena att dämpa storstädernas tillväxt varnar förexperiment som kan leda till att den lönsamma och relativt väl fungerande ekonomiskaenhet, som utgör, försvagas. påpekar planeringenskaraktär av försöksverksamhet och anser det olyckligt om planeringen i dettaskede skulle utgöra underlag för fördelningen av bostadsramar, stadsbidrag,låneutrymme m. m. Länsprogrammet åskådliggör främstatt den nuvarande bristsituationen i länet ställer stora krav påsamhällsinsatser även vid försiktiga antaganden om länets fortsatta tillväxt.De krav som kommer att ställas är större än vad kommunerna och förmårbära utan vidgade statsbidragsramar och större utrymme på kapitalmarknaden. 1 flertaletremissyttranden berörs arbetsfördelningen mellan stat och kommun. Därvidframhålls att länsprogram 1970 inte får försvaga den kommunala självstyrelsen.Principiellt anses det dock vara riktigt att staten anger ramar för denkommunala verksamheten. Fördelningen av de fastställda ramarna måste dockankomma på kommunerna. Enligt borde mer än Bihang B Sammanfattning av länsprogram 1970 5 som har skett anknyta till planeringsorganoch den interkom-munala planeringsnämnden. är berett atttillsammans med andra skapa ett gemensamt planeringsunderlag för både statligaoch kommunala verksamheter. kommun framhåller svårigheten att bedömabostadsbyggandets fördelning innan det är klart vilken regionalpolitik somkommer att föras. Vidare att en verklig samplanering med full hänsyn till denkommunala självstyrelsen förutsätter alternativa befolk-ningsramvärden och attkommunerna bereds tillfälle att yttra sig innan målsättningen fastläggs. B.2.2 Utgångspunkter för programformuleringen 1 länsprogrammet erinras om attenligt prognos 2 i länsplanering 1967 beräknades folkmängden uppgå till 1 832000 personer . På grund av ändring i länsindelning och nedgång inativiteten reviderades prognosen i den preliminära versionen av länsprogram1970. Revideringen innebar en minskning av folkmängden till 1 786 000 personerår 1980. Enhgt den reviderade prognosen skulle befolkningstillväxten öka från24 000 till 33 000 . 1 det definitiva länsprogrammet harprognos 2 ånyo reviderats med hänsyn till flyttningsantagandena. Länsstyrelsenbedömer det inte vara realistiskt att utgå från en ökande tillväxt. Denreviderade prognosen antar att tillväxten kommer att stabiliseras på1960-talets tillväxtnivå dvs. 21000-25 000 personer . Inflyttningenberäknas till 13 000- 16 000 personer . Som skäl för sänkning avplaneringsnivån anges bl. a. den allmänna lokaliseringspolitiken samt de avstatsmakterna beslutade åtgärderna för att dämpa utvecklingen istorstadsregionerna. Översynen har gett till resultat att folkmängden år 1980beräknas uppgå rill 1700 000-1 740 000. Anpassad till nu gällande gränserför kommunblockslänet () ger prognosen följande fördelning inomlänet. beräknasden inomregionala omflyttningen i länet på grund av utglesning m. m. bli avsamma storlek som den totala folkökningen. anser att enbefolkningsutveckling enligt den högre nivån - 1 727 000 invånare -skall ligga till grund för planeringen i länet. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 1 samband med revideringen avprognosen i den slutliga versionen lämnades kommunerna tillfälle inkomma medsynpunkter. En ledamot avlänsstyrelsen reserverar sig mot förslag till planeringsnivåeftersom denna innebär en planering för ökad storstadstillväxt och således inteär förenlig med den målsättning som antagit. De flestaremissinstanserna accepterar prognosen i den preliminära versionen avlänsprogram 1970 för länet. I regel yrkar kommunerna på högre planeringsnivåföregen del. Undantag utgör , och kommuner somföreslår en sänkning. kommun anser att de föreslagna åtgärdernamotiverar en högre befolkningsmålsättning. varnar för att detkan bli omöjligt att rätta till sociala problem och ojämlikheter av olika slagom strävan att dämpa expansionen blir alltför omfattande. Åtgärderna måstesyfta till en ökad balans i den regionala utvecklingen och inte mot välfärdsutvecklingen.Nynäshamns kommunblock menar att dämpningen av inte får drabbablocket. anför att revideringen borde ha fåttanstå till nästa prognosomgång. framhåller att den revideradeprognosen inte minskar det behov av resurser som förehgger. Enplaneringsnivå uttryckt i en framtida folkmängd ger inte ett rättvisande måttpå de resurser som krävs för en nödvändig utbyggnad och förändring av denfysiska strukturen i regionen. Inom så gott som samtliga sektorer avsamhällsbyggandet i regionen råder eftersläpningar i förhållande till de kravsom i första hand riktas mot kommunerna. Om befolkningstillväxten i blir starkare än den beräknade måste prognoserna successivt omprövas.Prognosen för Nynäshamnsblocket markerar inställning att blocketej skall omfattas av åtgärder för dämpning av tillväxt.Sänkningen av länets planeringsnivå berör endast och . Andra utgångspunkter för programformuleringen Enligt förslagtill regionplan 70 kommer av arbetsplatserna att vara koncentrerade tillstörre arbetsområden. Detta väntas medföra ökad arbetskraftspendling. Enfungerande gemensam arbetsmarknad skulle bl. a. öka valfriheten i fråga om delsarbete och dels bostadsort i förhållande till arbete samt verka utjämnande pålönenivån för samma typ av arbete inom regionen. framhålleremellertid att värdet av en gemensam arbetsmarknad med koncentration avarbetsplatserna inte får skymma de positiva sociala effekter en decentrahseringav arbetsplatserna kan medföra. Bostäder - kommunikationer.Kapaciteten på trafikledarna, främst de kollektiva, måste verka styrande pålokaliseringen av bostads- och arbetsområden. En arbetsgrupp inom förutvarandeKSLhar framhålht att ett bostadsbyggande enligt då gällande kommunala bostads- BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 7 byggnadsprogram skulle kunna medföra entrafikstandard-försämring på vissa infartsleder om inte åtgärder vidtas för attsprida ut arbetstiderna. Det är enligt mening angeläget attsamhällsutbyggnaden sker i områden som har eller bedöms få en godtransportkapacitet. På förutsätter fortsatt högt bostadsbyggandeen kraftig satsning på kommunikationerna. För att detta skall kunna ske fordrasen större medelstilldelning till länet. Förnyelse och förtätning av äldre bostadsområden. 1centrala delar av finns äldre villa- och sommarstugeområdenvilka är belagda med byggnadsförbud. Enligt skulle rentteoretiskt en förnyelse av dessa områden kunna medge ett befolkningstillskottmotsvarande 200 000-300 000 människor. En stor del av utbyggnadsresurserna haranvänts för nybyggnadsområden vilket medfört att äldre områden har blivit eftersattai olika avseenden, exempelvis beträffande vägar och va-anläggningar. Dennaförsummelse bör finansiellt genom att äldre områden kompletteras med nyabostäder. Följande sammanställning visarlänsstyrelsens klassificering av orter i länet. Remissinstansernahar genomgående ställt sig bakom förslag och särskiltunderstrukit betydelsen av klassificering. Storstadsområdetsavgränsning anses väl avvägd men flera kommuner pekar på att förhållandena varierarinom regionen och att det samlade begreppet storstad kan leda till en konserveringav den nuvarande ojämna strukturen. kommun noterar medtillfredsställelse klassificeringen och anser att målsättningen bör höjasdärefter. kommentar.Länsstyrelsen finner att kommunerna i länet står helt eniga bakom strävandenaatt bereda invånarna i kommun och skärgården bättre villkor genomspeciell satsning på dessa områden bl. a. genom stöd från statsmakternas sida.Även om Nynäshamnsblocket inte har kunnat föreslås bli medtaget i enriksomfattande förteckning över kommunblock som behöver stödjas måste samhälletfölja utvecklingen i blocket med uppmärksamhet. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Sysselsättningen inom industrin ilänet minskade enhgt 1 ä n s p r o -grammet med drygt 15 000 personer mellanåren 1962 och 1968. Nedgången föll helt på arbetarsidan medan industrinsförvaltningspersonal ökade. Mot bakgrund av denna utveckling avindustrins sysselsättning menar att det vore olyckUgt omlokaliseringssamrådet skulle påskynda sysselsättningsminskningen inomindustrin. Detta skulle motverka de regionalpolitiska strävandena att skapaökad regional jämlikhet i ekonomiskt, socialt och kulturellt avseende. 1 fråga om kommun anförlänsstyrelsen att med hänsyn till ortens funktion som länsdelscentrum är detviktigt att en expansion kommer till stånd. Inom Hallstaviksområdet i kommunenär näringslivet ensidigt och behov av differentiering föreligger bl. a. föratt vidga sysselsättningsmöjligheterna för kvinnor. Vad gällersysselsättningsförhällandena i skärgården framhåller att 30-40 %av de förvärvsarbetande inte har sysselsättning . Beträffande anserlänsstyrelsen att en i princip enhetlig arbetsmarknad bör eftersträvas så attlika lön erbjuds för samma slag av arbete i hela regionen. Det innebär vidareatt från bostaden bör alla nå storstadens alla typer av arbetstillfällen ochtillräckligt många arbetsplatser. Förutsättningen för att regionen skall kunnafungera som enhetlig arbetsmarknad är emellertid att trafiksystemetdimensioneras och utformas i linje härmed. betonar att denkollektiva trafiken måste prioriteras. Härför krävs ökad statligmedelstilldelning. Värdet av en gemensam arbetsmarknadmed koncentration av arbetsplatserna bör dock enligt vägas motde fördelar som en decentralisering av arbetsplatserna till bostadsområdena kanmedföra i minskade kostnader för stadsbyggandet och positiva sociala effekterför den enskilde. Enligt måste också beaktas de grupper avbefolkningen som är mindre rörliga. 1 fråga om bostadsbyggnadsbehovetframhåller att en granskning av de plantekniska förutsättningarnaanger en produktion om ca 98 000 lägenheter i åren 1971 1975. 1de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen för samtliga programkommuner i länet angesför det möjliga byggandet till 136 636 lägenheter. har i samarbete medandra länsorgan gjort en bedömning av bostadsbyggnadsprojektens regionalalämplighet. Enligt denna bedömning föreligger bristande överenstämmelse mellanutbyggnaden av de tekniska systemen, framför allt mellan vatten- ochavloppssystemet och trafiksystemet. Vatten- och avloppsfrågorna ärtillfredsställande lösta medan kommunikationerna släpar efter.Kommunikationsnätet och dess planering måste i stor utsträckning blivägledande för bostädernas lokalisering BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 9 och dimensionering under en så som det här ärfråga om. Om det bostadsbyggande iStorstockholm som har fått högsta prioritet (98 850 lägenheter) skall kunnagenomföras.under perioden 1971-1975 får man acceptera vissa områden med lägrelämplighet. Därvid har hänsyn inte tagits till att vissa projekt är behäftademed låg planeringsberedskap och sannolikt inte kommer till stånd underplaneringsperioden av den anledningen. Vad kommunikationerna beträffaranför att en arbetsgrupp med företrädare för bl. a. förutvarandeKSL, och har undersöktförutsättningarna för en samordnad investeringsplan för trafikanläggningar inomStorstockholm. Utredningen redovisade ett investeringsbehov i trafikanläggningarom ca . Långtidsplanen för vägbyggandet anger som ram för ungefär 1,3 miljarder krför byggande av riksvägar och primära länsvägar. harvägverket utarbetat en plan för den del av huvudnätet som faller under detkommunala huvudmannaskapet. Investeringarna anges till och iT-banebyggen till ungefär 900 milj. kr. 1 flerårsplanen för väg- ochbrobyggande för perioden 19701974 konstateras att rambeloppen för länetbeträffande riksvägar och länsvägar har skurits ned 1970 och år1971. bedömer de tilldelade ramarna som helt otillräckliga motbakgrund av det växande trafikarbetet och regionens expansion. Om inte medelsramarnautvidgas kommer sannohkt inte heller det planerade bostadsbyggandet att kunnafullföljas. understryker medkraft behovet av ytterligare vägmedel bl. a. för att kunna realisera detbehövliga bostadsbyggandet. Utbyggnaden av pendeltågstrafikenbetraktas som mycket angelägen med hänsyn till regionens allvarligaunderförsörining med kollektiva transporter. förslag till handlingsprogram. kommun bör komma i frågaför lokaliseringsstöd och beaktas vid utlokalisering av statlig och privatverksamhet. Vidare bör lokalisera verksamheter till Norrtäljekommun. framhåller värdet aven samordning av de regionala och kommunala insatserna i norra länsdelen bådepå utrednings- och verkställighetsstadiet. 1 fråga om skärgården föreslår länsstyrelsensammanfattningsvis - att fler tjänster inrättas för tillsyn av allmän mark, - att rationalisering av lots-,fyr- och tullväsendet bör vägas mot sjösäkerheten, servicen och kommunala skatteunderlaget. Är indrag ningar nödvändiga av andra orsaker bör undersökas om vård och tillsyn av fyrar m. m. kan ge ersättande sysselsättningsmöjligheter. Prop.1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogram m. m. att hemslöjd och konsthantverk börstimuleras, att kommunala markberedskapen börförstärkas, att arbetet med att utforska ochstimulera till lämpliga special- och trädgårdsodlingar bör intensifieras, att subventioner av godsbefordran för de i skärgården verksamma näringsidkarna införs, att skärgärdsborna bör i högre grad intresseras för investeringar i anläggningar som turister efterfrågar, att lån eller bidrag av olika slagbör kunna utgå för kostnader med anledning av byggnadsplaner, att hantverks- och servicekatalogangående den service som finns i skärgården sammanställs och distribueras tillturister m. att skärgården bör få ta i anspråk de resurser somavsatts i reservationsanslaget för särskilda stödåtgärder i glesbygden. Flera remissinstanser menar att sysselsätt ningsfrågorna inte är utpräglade glesbygdsproblem. Brist på arbetsplatser och dåliga förbindelser i delar av skapar samma problem. För att få balans mellan länets olika delar måste en utjämning av yrkes frekvenser och löner ske. Härför krävs spridning av arbetsplatserna, upp rustning av kommunikationerna, stöd åt glesbygdskommunerna. kommentar.Länsstyrelsen anser att de fördelar som är förknippade med en gemensamarbetsmarknad är så stora att en ur många synpunkter angelägen spridning måstehållas inom ramen för strävandena mot en enhethg arbetsmarknad. Utbyggnaden av de störstaarbetsområdena bör enligt , bl. a. på grund av nuvarandekommunikationsförhållanden, göras i en sådan takt att utrymme finns försatsningar på mindre och välbelägna arbetsområden. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur förslag till handlingsprogram. Eftersom förslag till åtgärderskall avse områden med vikande befolkningsunderlag berör länsstyrelsensförslag endast kommun och skärgården. Redan nu spelararbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten en viktig roll i Norrtäljekommun. Med hänsyn till kommunens sysselsättningsstruktur måstearbetsmarknadsmyndigheterna garanteras rillräckliga resurser för att kunna mötautvecklingen. föreslår att en inventering av lämphga objekt förberedskapsarbete i kommun och skärgården utförs. Som lämpliga projektanges upprustning av vägnätet i och de allmänna bryggorna iskärgården.