prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Trots alt de statliga förelagenvisade en mycket svaginvesteringsulveckling kom ökningen i de offentliga investeringarna alt uppgålill 5 o/o. Bostadsinvesteringarna beräknas endast något överstigitnivån 1970. De totala fasta investeringarnas tUlväxt beräknas såledeslill drygt 5 o/o, att jämföra med 6,8 o/o . Bil.1 Preliminär nationalbudget 65 minskadelagerinvesteringarna, medan innebar en återhämtning. över hela1971 utgjorde lagerinvesteringama inte någon tillväxlfaklor ieflerfrågeutvecklingen. Genom en gynnsamutveckling under tidigare delen av 1971 beräknas den franska utrikeshandeln halett lill ett relativt kraftigt överskott i handelsbalansen. Under årets uppgick således överskottet tUl , ellertill något mer än 1970. Volymmässigt beräknas bådeexporten och importen 1971 ha ökat med drygt 9 o/o. Den värdemässiga tUlväxtenunder 1971 för såväl export som import kan skattas tUl drygt 13 o/o, vUket ijämförelse med 1970 innebär en kraftig minskning, speciellt vad beträffarexporten. Medan ökningen för exporten successivt varit avtagande, visadedäremot importen en tilltagande ökningstakt under andra hälften av 1971.Överskottet från varuutbytet med utlandet ledde, trots tjänstebalansens ökadenegativa saldo, till att bytesbalansen förbättrades . Den från 1970fortsatta gynnsamma utvecklingen för den franska utrikeshandeln bekräftarsåledes effektiviteten hos de åtgärder som sattes in genom det s. k.saneringsprogrammet . Vid ingången av 1972pekade flera konjunkturindikatorer på en avsevärd dämpning av den ekonomiskaaktiviteten. Sålunda har arbetslösheten ökatmarkant, som pris- och lönestegringstakten avmattats. Den relativtkraftiga lageruppbyggnad som inträffade får ses motbakgrund av den svaga lagemtvecklingen . I samband med oron på deninternationella valutamarknaden skapades två marknader förden franska valutan. På den "kommersiella" marknaden behölls dentidigare pariteten i förhållande till dollarn, medan flytande franc-kursgällde på den "finansiella" marknaden. Genom utvecklingen avvalutakursen efter kom förändringen alt innebära en nedskrivningav francen med i genomsnitt 5 o/o, om hänsyn tas till exportens fördelningmellan olika länder. Den förbättring i konkurrenskraften för den franska exportendetta medförde synes dock inte yttrat sig i vare sig någon exporlexpansioneller någon ökning av exportföretagens orderingång under senare delen av 1971.Valutaöverenskommelsen innebär likaledes en nedskrivning avden franska valutan, men dess storlek är väsentligt mindre än den somdessförinnan kommit till stånd för den kommersiella francen vid flytandekurser. Statsbudgeten för 1972avser alt ge en svagt stimulerande effekt på den totala efterfrågan. Detviktigaste bidraget väntas därvid komma från offentliga investeringar samtinvesteringar i statliga företag. Utgifterna för telekommunikationer,transporter, vägar, regionalpolitik samt arbetsmarknadspolitik ökar med mellan20 och 35 o/o. En planerad skattesänkning kommer dock att uppskjutas. 3 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 66 en av såväl inkomster som utgifter har beräknats tilldrygt 9 o/o. Kreditpolitikensutformning beräknas komma att bli relativt expansiv, varvid dock hänsyn tillden externa balansen och risken för spekulativt betingade inflöden avkortfristigt kapital kan komma alt utgöra en väsentlig restriktion. Enligt den officiella franska prognosenför 1972 väntas bruttonationalprodukten volymmässigt öka med drygt 5 o/o,eller något mindre än Storvikt för tillväxten tUlmäts härvidlag den privata konsumtio nen, vilken väntas öka med inte fullt 5,5o/o, medan den offentiiga kon sumtionens tillväxt begränsas tUl drygt 1,5 o/o. De totala fasta investe ringarna beräknas öka ungefär lika mycket som , eUer med drygt 5,5 o/o. Därvid ökar investeringarna i statliga företag med inte fullt 15 o/o, medan de privata väntas öka med knappt 6 o/o. För såväl exporten som importen fömtses envolymmässig ökning av ungefär sam ma storleksordning som , eUer med drygt 9 o/o. Prognosen för den inhemska ekonominbygger bl. a. på antagandet om attlöneökningen beräknas till drygt 10 o/o, medan siffrorna för utrikeshandelnbaserats på ett anlagande om förbättrad konkurrenskraft för franska produkterpå världsmarknaden. Med tanke på den svaga internationella konjunkturen somväntas under i varje fall 1972, synes exportprognosen, trots den franska valulansnedskrivning i förhållande lill den västtyska och japanska valutan, vara något op timistiskt. Som framgått ovan tyder leverans- och orderulvecklingen i denna riktning. De avmaltningsten denser, som gjort sig gällande för de privata fasta investeringarna, torde därmed komma att fortsätta åtminstone . Som en följd av den minskning av den totalaefterfrågans tillväxt, som dessutom uppkommer genom den jämfört med beräknade svagare konsumtionsökningen, kan också en nedjustering av imporlsiffran mo tiveras. Lagerinvesteringama kan väntas minska avsevärt. Des sa beräkningar skulle likväl för bruttonationalprodukt ge en ökning på ca 4,5 o/o , vilket är en av de högre i . Den lidsprofU somden inhemska ekonomin uppvisat saknar tidigare motsvarighet i underefterkrigstiden. De omfattande strejkerna åtföljdes underhuvudparten av 1970 av en slagnation i produktionsledet. (Härvidlag bortsesfrån själva engångseffekten av strejkernas upphörande.) Efter en kortvarig uppgångrunt /1971 gled den italienska ekonomin ånyo in i en recessionsfas. Industriproduktionen minskademed ca 3,5 o/o av 1971 jämfört med motsvarandeperiod . Speciellt hårt drabbades byggnadsområdet trots destatliga satsningar som saltes in inom denna sektor. I motsats tUl utvecklingenunder 1 Preliminär nationalbudget 67 synes huvudorsaken lill den svagaproduktionslUlväxten 1971 vara att söka på efterfrågesidan. Stagnationen visadesig främst genom en mycket liten ökning inom konsumtionsvarusektorn och enmarkant återhållsamhet i fråga om investeringar. under efterkrigstidenberäknas bruttonationalprodukten ha varit praktiskt laget oförändrad jämförtmed närmast föregående år. Strejkvågen 1969åtföljdes av genomsnittliga förtjänstökningar för industriarbetareom inemot 20 o/o. Även har löneökningarna varit betydande, om äninte av samma storleksordning som 1970. Effekten härav på den privatakonsumtionen har dock motvägts dels av en fortsatt nedgång av dengenomsnittliga veckoarbetstiden, dels av minskningar i arbetsstyrkan. Denosedvanligt höga sparkvoten 1971 har likaledes verkat i konsumtionsdämpanderiktning. Tillväxten av de realt disponibla inkomsterna har därutöverreducerats genom relativt kraftiga prisökningar. Konsumentpriserna steg undertolvmånadersperio-den t. o. m. med ca 5 o/o. Den privatakonsumtionslUl-växten 1971 kom därför att stanna vid ca 2 o/o mot i början avåret antagna ca 7 o/o. Den svaga utvecklingen påinvesteringssidan förefaller ha berott på flera faktorer. Förutom ökningen avden lediga produktionskapaciteten torde osäkerheten om kostnadsutvecklingen ochden kraftigt neddragna självfinansieringsgraden ha spelat in. En ytterligareförklaring kan vara att åtskilliga investeringar uppskjutits i avvaktan påinförandet /1972 av medvärdeskalten.i Totalt beräknasbruttoinvesteringarna ha sjunkit med ca 6 o/o i volym 1971. Huvudparten häravföll på det privata näringslivets investeringar, vilka minskade med inemot 20o/o. Trots en viss förbättring visade även bostadsinvesteringarnaen ogynnsam utveckling med en nedgång om knappt 15 o/o. De statligaoch kommunala investeringarna däremot kom främst genom den ekonomiskapolitikens utformning alt stiga med ca 15 o/o. I första hand som en följd avden svaga efterfrågan har lagerrörelserna verkat i depressiv riktning specielltvad gäller . Stagnationstendenserna iden italienska ekonomin föranledde i mitten av åreten ytterligare omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning.Stimulansåtgärderna var i huvudsak av selektiv karaktär. Investeringaruppmuntrades i mindre och medelstora förelag genom en minskning av desocialförsäkringsavgifter som erläggs av förelagen och genom specielltförmånliga räntesatser vid extern upplåning. Vidare fastställdes regler omgenerösare exportkrediter. För att motverka prisstegringarna genomdrevs ettprisstopp på offentliga tjänster. Även kreditpolitiken fick successivt en allt beslötsatt uppskjuta övergången till . De investeringsstimulerandeåtgärder som är inbyggda i den föreslagna moms-lagstiftningen har dock börjatverka fr. o. m. /1972. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 68 mer expansiv karaktär. Delvis som en effekt av dessalättnader synes den tidigarestarka nedgången av industriinvesteringarna ha bromsats upp något under andrahälften av 1971. Bland annat som en följd av den svagakonsumtionsefterfrågan förstärktes den externa balansen . Importen,som steg med drygt 20 o/o i värde, växte under de nio förstamånaderna av 1971 med endast ca 6 o/o jämfört med åretinnan. Även exportens tillväxttakt avtog 1971. Underskottet på handelsbalansenkom härigenom att sjunka tiU ca under de nio förstamånaderna av 1971, mot ett underskott på ca 800 miljarder under samma period1970. I avsikt att underlätta möjUgheterna snabb återhämtning har statsbudgeten kraftigt underbalanserals.Statsinkomsterna beräknas 1972 öka med 9,6o/o och statsutgifterna med 12 o/o, vilket skulle innebära ettbudgetunderskott om ca . En väsentlig utgiftspost i denföreslagna budgeten är det investeringsprogram för den offentliga sektorn somframlagts. Investeringarna 1972 för affärsdrivande verk och statsägda bolagförutses uppgå lill . Därutöver föreslås kraftigaökningar av investeringarna i skol-och sjukhusbyggen, liksom avbostadsbyggandet. Totalt beräknas de offentliga investeringarna stiga med ca 10o/o i volym. Trots vissa tecken till en svag förbättring avkonsumtionslillväxlen mot slutetav , torde nya impulser från exportsidan vara nödvändiga för att uppnå ettsnabbt uppsving i den ekonomiska aktiviteten . Den i dettaavsnitt antagna konjunkturbUden pekar inte mot en påtagligt snabb expansion av de för italiensk export viktiga avsättningsmarknaderna.Det kan mot denna bakgrund förefalla rimligt att räkna med en relativt utdragen uppgångsprocess i vilken den föritaliensk ekonomi potentiella tillväxten knappast uppnås ens mot slutetav . synes en tillväxt av bruttonationalprodukten om 3till 40/0 vara trolig. I ett sådant anlagande ligger en förutsättning om attinga allvarliga störningar inträffar på arbetsmarknaden. Tillsammans med deoffentliga investeringarna kan den privata konsumtionen, åtminstone mot slutetav , väntas slå för huvudparten av expansionskraften. Efter en period avfortsatt lageranpassning kan även lagerrörelserna komma att få en kraftigtpådrivande effekt, speciellt med tanke på införandet av mervärdeskatten . Någon mera markant förbättring,totalt sett, av investeringsviljan inom det privata näringsli-\'et synesemellertid knappast vara att förutse. Att döma av igångsättnings-statistikenförefaller däremot en vändpunkt i bostadsbyggandet trolig under loppet av 1972.Accelerationen av totalproduktionens tillväxttakt kan medföra attprisökningstakten även 1972 kommer alt ligga på en nivå av 5 till 6 0/0. Trots den här antagna uppgången i den ekonomiska aktivitetentorde kapacitetsutnytljandet alltjämt förbli relativt lågt. 1 Preliminär nationalbudget 69 annatav detta skäl kan exporten 1972 väntas stiga något snabbare än importen, varfören ytterligare förbättring av handelsbalansen framstår som sannolik. Avslutningsvis kan nämnas att en välavvägd återhämtning torde vara ett krav för att kunna infria de storastrukturella reformer som regeringenbundit sig för. Dessa syftar till en omläggning av skattesystemet, utökadeinsatser inom bostadssektorn och på regionalpolitikens område samt enutbyggnad av sjukvårdssystemet. synesvissa stagnationstendenser ha inträtt i den danska ekonomin. De har främst blivit märkbarainom de privata investeringarna däruppgången praktiskt taget uteblivit. Aktiviteten inom byggnadsverksamhetenvar lägre än , framför allt inom bostadsbyggandet, även omigångsättningen har ökat något. beräknasbostadsinvesteringarna ha minskat med ca 10o/o. Den privata konsumtionstillväxten har också varit förhållandevis svagoch synes 1971 ha stannat vid 2 ä 3 o/o. De expansiva inslagen har i huvudsak koncentrerats till den offentliga sektorn,men där blivit desto mer framträdande. För offentlig konsumtion ochinvestering sammantaget har ökningenuppskattats till 5 ä 6 o/o. Inom exportutvecklingen inträffade ett markant omslag, i det atten nedgång förbyttes i en med tanke på deninternationella konjunkturutvecklingen förhållandevis kraftig uppgång.Exportlillväxten 1971 torde därmed hauppgått tUl ca 9 o/o i värde och 5 o/o i volym. För importen synes uppgångeni volym räknat ha blivit obetydlig och i värde stannat vid ca 5 o/o.Bruttonationalprodukten kan 1971 beräknas ha stigit med 3 a 3,5 o/o. Den totalt sett dämpadeproduktionslillväxlen medförde att arbetslösheten steg relativt snabbt för att därefter kvarstå på ennivå motsvarande ca 4 o/o av antalet arbetslöshetsförsäkrade. Ökningen var främst koncentrerad till industri- ochbyggnadsverksamheten. inträffade också enrelativt kraftig nedgång i antalet lediga platser. Den ekonomiskapolitiken har /1970 hållils starkt restriktiv i syfte att återställabalansen i de utrikes betalningarna. Finans- och kreditpolitiken har såledesvarit stram. 1971 blevlåglöndnriktad med i stort sett inga generella tiUägg. Med syfte att fortsattmotverka löneglidningen blev det gällandeprisstoppet avlöst av en relativt restriktiv prislag. Enligt dennaär det normalt inte möjligt att basera prisökningar på icke avtalsmässigalönehöjningar. Denna inkomstpolitiska konstruktion synes, såvitt man nu kan bedöma, ha fått begränsade effekter på löneglidningen,varigenom också utjämningseffekten kan ha blivit försvagad. Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 70 Prisindexeringen av lönerna kan med hänsyn tillprisuppgången under 12-månadersperiodent. o. m. beräknas ha ökat lönekostnaderna med 2 å 3 o/o.Lönesumman för industriarbetare gick upp med 10 o/osamtidigt som sysselsättningen mätt i antalet arbetstimmar steg med 1 o/o. Kredilpolitiken beräknas först under 1971ha utövat ett mera självständigt inflytande på ekonomin, främst beroende påalt källskallere-formen 1970 liksom den mycket höga kapitalimporlen samma århöll uppe likviditeten inom den privata sektorn. Statens skatteinkomst ökadedock kraftigt , bl. a. som en följd av att resterande skatteinbetalningarfrån 1970 nu ägde rum. Delta innebar att likviditeten inom den privata sektornstarkt försämrades. Vad kommunerna beträffar förbättrades den finansiella stäUningen 1971. Detta sammanhängde med en ökadkommunal beskattning och stora resterande utbetalningar från staten avseende1970. För att motverka en alltför snabb expansion träffades avtal om mycket betydande nedskärningari kommunernas lånemöjligheter för budgetåren 1971/72 och 1972/73. Den ekonomiska utveckUngen 1971 synes hamedfört en endast relativt begränsad förbättring i betalningsbalansen under detre första kvartalen. Därtill bidrog en förhållandevis slark försämring i bytesförhållandet.Minskningen i bylesbalansunderskottel uppgick då endast till ca en halv miljarddanska kronor och underskottet uppgick under de tre första kvartalen 1971 tilldrygt 2,5 mUjarder. Förbättringstendensen var således relativt obetydlig. Isyfte alt snabbt skära ned underskottet i denyttre balansen införde den tUlsatta nya danska regeringeni oktober en importavgift på 10 o/o. Importavgiften är temporär och skallefter sänkningar till 7 o/o den 1 juli 1972och lill 4 o/o borlfaUa den 1 aprU 1973. Undanlag föravgift gäller för ungefär hälften av importvarorna, av vilka märks bl. a.råvaror till industrin, kraftpapper, eldningsoljor och obearbetade livsmedel.Då importavgiften fåll denna utformning blir den protektionistiska effektenbetydande som den eftersträvade konkurrensförslärkningenför dansk industri begränsas tUl den danska marknaden. Effekterna av importavgiften påbetalningsbalans och inflationstakt kan ännu inte anges med någon störresäkerhet. Att döma av danska prognoser överutvecklingen synes avgiften genom sina prissleg-ringseffekter iförsta hand verka dämpande på den privata konsumtionseflerfrågan.Avsällningsutrymmet för ökad inhemsk produktion för hemmamarknaden skulledärigenom bli begränsat, varför exportförmågan därför inte skulle påverkasnegativt. Bedömningar från dansk sida av export-och importutvecklingen före avgiftens införande innebar en fortsattförbättring i bytesba- 1 Preliminär nationalbudget 71 lansenmed möjlighet att komma ned på etl underskott på ca 2,5 miljarder danskakronor. Med importavgiften räknar man med att underskottet kanreduceras till ca . För exporten räknas då med en uppgång på 11 o/o i värde, medan importtiU-växtenförutses stanna vid 6 o/o. En nedgång i den privatakonsumtionstillväxlen 1972 beräknas uppvägasav en ökad investeringsefterfrågan (3 å 4 o/o) och en uppgång ibostadsbyggandet (ca 10 o/o). Produktionstillväxten skulle därmed bli av ungefärsamma storlek som 1971, dvs. 3 a 3,5 o/o. En fortsalt dämpadprivat konsumtionstillväxt ligger väl i linje med regeringens ekonomiska politik. Däremothar pris- och koslnadsstegringen inte kunnat reduceras i önskvärdomfattning. En förbättrad internationell konkurrenskraft inom näringslivetframstår dock som nödvändig. Förbättringen bör bli relativt kraftig fram till1973, då importavgiften helt bortfaller, så att inte betalningsbalansen ånyoförsvagas. Om möjligheter saknas all öka produktiviteten i relation tiU omvärldenmåste konkurrensförstärkningen i första hand ta formen av relativt sett långsammare pris- ochkostnadsstegringar. Efterfrågestimulans torde i första hand beredas åtindustriinvesteringar och export. Vad gäller investeringsutvecklingen tordeosäkerheten vara särskilt stor. Det kaninte uteslutas alt företagen i investeringsplaneringen iakttar en viss försiktighettills läget för inträde i EEC klarnar. Också för exportutsikterna kanmedlemskap i få en stor betydelse, inte minst för den stagnerande livsmedelsexporten. Den finskakonjunkturutvecklingen visade sig bli betydligt svagare än vad som aUmänl förutsågs vidårets början. av 1971 minskadeindustriproduktionen med 2 o/o jämfört med . Enmarkant dämpning av efterfrågan ägde rum påskogsprodukter, vUken är den dominerande varugruppen i den finskaexporten. Effekten av den allmänna försvagningen av konjunkturlägetförstärktes dessutom av de omfattande strejkerna inom metall- ochbyggnadsindustrin . Totalt beräknas bruttonationalproduktensökning ha stannat vid ca 1,5 o/o attjämföra med 8 o/o 1970. Strejkernas inverkan på totalproduktionens tillväxthar uppskattats till ca 1 o/o. Som brukligt under och efteren högkonjunkturs kulmi-nalionsfas var det i första hand den privatakonsumtionsefterfrågan som höll lotalefterfrågan uppe. Den privata konsumtionensteg liksom 1970 med drygt 9 o/o i värde. En bidragande orsak var härvidlag derelativt kraftiga lönehöjningarna, vilka i flera fall översteg dem som förutsattesi stabUiseringsöverenskommdsen . Den reala effek len härav påden privata konsumtionen reducerades dock i avsevärd Prop.1972:1 Bilaga 1 Finansplanen 72 gradtUl följd av den kraftiga prisuppgången. Prisökningstakten, som var bland de lägsta iVästeuropa, låg närmast över genomsnittet för övriga länder.Under 12-månadsrsperio-den t. o. m. september steg konsumentprisindex medknappt 9 o/o. Att högkonjunkturens topp passerats komunder 1971 tydligt tiU uttryck i investeringsutvecklingen. Med undanlag förårets första månader försvagades investeringsbenägenhelensuccessivt. Maskininvesleringarna, som 1969 och 1970 steg med 22respektive 15 o/o i volym, beräknas endastha ökat med drygt 3 o/o 1971. Även bostadsinvesteringarnas tillväxtmattades avsevärt, i första hand vad avser del icke slatsfinan-sierade beståndet. Bland annat avsysselsättningsskäl har däremot den offentiiga sektorns efterfråganhållits väl uppe. En relativt snabbt uppkommen brist iextern balans påverkade i hög grad uppläggningen av den ekonomiska politikenunder andra hälften av 1970 liksom av 1971.Efterfrågan, såväl för konsumtion som för investeringar, tog sig under dennaperiod i stor utsträckning uttryck i en kraftig ansvällning av importen. Motdenna bakgrund bör de åtstramande åtgärdersom vidtogs ses. Åtgärderna, som tUlsammans fått namnetbytesbalanspaketet, innefattade bl. a. entillfällig skattehöjning på varaktiga konsumtionsvaror om 15 o/o samt enimportutjämningsskalt som varierar meUan 1,2 och 5 o/o (vägt medeltal drygt 2 o/o) och gäller drygt hälften avimporten. Den senare åtgärden motiverades i första hand med denkonkurrensfördel som importvaror från länder vilka infört mervärdeskattdittills haft. Paketets tredje komponent var ett aviserat frisläppande av dekonjunklurreser-ver som insamlats från den privata sektorn. Bankkompletterade regeringens åtgärder genom en höjning av diskontot från 7 till8,5 o/o samt genom att uppmana bankerna att skära ned vissakonsum-tionskrediler med 15 o/o under återstoden av 1971. Den snabba konjunkturavmatlningen undersenare hälften av 1971 torde delvis ha modifierat de förutsättningar somförelåg vid bytesbalanspaketets införande. Den ekonomiska politikensinriktning på förbättrad extem balans genom en dämpning av den privatakonsumtionen torde successivt ha avlöstsav ett ökat intresse att motverka de uppkomna recessionstendensema. Somett första led har kreditpoliliken lättats samt tidpunkten förkonjunkturreservernas frisläppande tidigarelagts. Någon generell lättnad avfinanspolitiken har dock inte aviserats. Varuexporten beräknas ha stigit 1971 medendast någon procent i värde. Nedgången i exportefterfrågans tUlväxt kan bl. a.förklaras av en minskad avsättning förträförädUngsvaror. Generellt torde den svaga totala exporttillväxten mervara att hänföra till avsättningssvårigheter än till en försvagning av denfinska konkurrenskraften. Importvärdet 1971kan likaledes beräknas ha ökat relativt svagt jämfört med . Stagnationeni importen berodde bl. a. på den jämfört med sva- 1 Preliminär nationalbudget 73 gare investeringslillväxten liksom en omkastningav lagercykeln. Utvecklingen av export- respektive importvärdet medförde attunderskottet i bytesbalansen kom att bli något större än , ellerdrygt 1 miljard finska mark. Den publiceradebudgeten väntas från myndigheternas sida få en svagt stimulerandeinverkan. Några ändringar i skatlegrunderna föreslogs inte. Däremot förlängdesgiltighetstiden för den tillfälliga omsättningsskatten på varaktigakonsumtionsvaror liksom importutjämningsskatten till utgången av 1972. Avsiktenhar dock uppgetls vara att om bytesbalanssitualionen så medger framflyttatidpunkten för omsättningsskallens avskaffande. De två huvudfömtsältningarsom den officiella finska prognosen bygger på är dels att den internationellakonjunkturen vänder uppåt senast , dels attlönerörelsen inte ger ett resultat som avsevärt överstigerproduktivitetsökningen. Vad gäller den förstnämnda förutsättningen pekar bl. a.föreliggande kapitel på alt detta kan visa sig vara ett alltför optimistisktantagande. Om så skulle visa sig bli fallet kan den antagna exporlleddaexpansionen komma att fördröjas. Det är vidare möjligtatt löneökningarna 1972 blir högre än de i budgeten förutsatta. Detta skulle isig kunna tala för en högre konsumtionsökning och i så fall få en uppdragandeinverkan på bruttonationalprodukten. I detta avseende kan sålunda en motverkandeeffekt uppslå om den internationella konjunk-turbedömnmgen visar sig varaalltför optimistisk. Vad gäller bytesbalansens utveckling kan en kombinationav en högre privat konsumtionstillväxt och svagare internationellavsättningsmarknad innebära alt underskottet i bytesbalansen blir något störreän vad som antagits i budgeten. A andra sidan bör den nedskrivning somprovisoriskt skett av den finska marken i förhållande till dess tidigareparitetsvärde tala för en mindre ogynnsam utveckling av bytesbalansen. I beräknas dentotala produktionen ha stigit med ca 5 0/0, all jämföra med en uppgångom 3,5 0/0 1970.