prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — Nödvändigheten av större resurserför malmprospektering påtalas av [. Deinventeringar avjärnmalmsfyndigheter som SGU utför kommer att slutföras i länet. hemställer om att motsvaranderesurser tas i anspråk för annan malmprospektering. Dessa resurser bör främstutnyttjas i Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 329 Vidare bör resurser anslås förteknisk bedömning av brytningsförutsättningar och brytningsteknik samt för enekonomisk bedömning av brytningsmöjligheterna. En utvärdering avgrafitfyndigheterna i Vittangi-Masungsbyn i Kimna bör ske utan dröjsmål.Länsstyrelsen begär vidare särskilda medel för att bl. a. belysa möjligheternaatt komma igång med mineralutvinning. Brytning av skifferfyndigheter iKraddsele i kommunblock bör enligt i länpåbörias om brytning visar sig samhällsekonomiskt lönsam. pågåendeundersökningar av malmförekomsten i Stekenjokk i kommunblock böräven innefatta en samhällsekonomisk bedömning. Vidare bör förutsättningarna attutnyttja vissa fyndigheter i kommun undersökas. i länföreslår att malmprospekteringen i Strömsundsblocket intensifieras. 9.4.4 Stöd till turistnäringen i län anseratt lokaliseringsstöd till turistnäringen skah kunna utgå tih aha delar avlandet, där behov föreligger och är motiverat ur lokaliseringssynpunkt.Länsstyrelsen i anser att lokaliseringsstöd till turistnäringenbör kunna utgå efter en mera förutsättningslös prövning än då endast anläggningar i fjällvärlden har kunnat påräkna stöd. Ifråga om framför att länet med framgång bör kunnagöra anspråk på en del av de resurser, inte minst i form av lokaliseringsstöd,som inom regionalpohtikens ram kommer att ställas till förfogande förinvesteringar i friluftsliv och turism. i föreslåratt en översyn görs av reglerna för stöd till turistnäringen så att även andragemensamhetsanläggningar än omfattas av stödet. Ett tungt vägande skälför denna omprövning anser vara det betydande realkapital som redanfinns nedlagt i turismen. [föreslår attlokaliseringsstöd till turistanläggningar skall utgå även utanförfjällregionen. 1 särskilda faU skaU stöd i form av bidrag kunna utgå inomframför allt fjällregionen. Vissa län ställer krav på statligtstöd till turistnäringen i speciella områden medan andra endast utpekar områdenlämpliga för turistverksamhet utan att stöd direkt krävs. bör enligtlänsstyrelsen i län inkluderas bland de orter till vilka det stöd till turistnäringenskall koncentreras som utreds av de sakkunniga för planering avturistanläggningar och frUuftsområden m. m. För del delarlänsstyrelsen i länet den statliga turistutredningens uppfattning att Gotlandär ett primärt rekreationsområde. anser att turistanläggningarnabör upprustas men i första hand bör fömtsättningarna att bl. a. med hjälp avlokaliseringsstöd bygga nya anläggningar prövas. i länhemställer om särskilda medel för inventering av befinthga turist- ochfriluftsanläggningar samt av lämpliga objekt för utbyggnad och upprustning.Inventeringen bör i första hand Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 330 avse Laholmsblockets östra del. i Skaraborgslän pekar på det speciella ansvar som staten har för som militärortoch anser att ett sätt att delvis lösa problemen är att utveckla orten tiU enbasort för turistverksamhet vid . När det gäller uttalarsig för en utbyggnad av turistanläggningar i bl. a. , Torsby.Kyrkhedens, och kommuner. i länanser att de åtgärder som den statliga turistutredningen ämnar föreslå förfjällvärlden även bör komma landets sydligaste fjällvärld tUl del t. ex.Malung- och Älvdalenområdena. Förutom i fjällvärlden bör en utbyggnad avturismen främst ske i SUjansbygden. 1 fråga om framhållerlänsstyrelsen att det i finns områden, bl. a. iLjusdalsregionen, som med begränsade stathga insatser skulle kunna utvecklastiU turistområden med förstklassiga turist-och frUuftsanläggningar. Enlänsplanering för turism och friluftsliv pågår i län.Länsstyrelsen anser att en fortsatt utbyggnad av turist- ochfriluftsanläggningar bör ske i Sohefteå och i området Skule-Nordingrå-Ulvön,som bör byggas ut till centrum för rörligt friluftsliv och turism. Åtgärder inom turistnäringen måstekoncentreras till ett fåtal regioner anser i . Femprimära turistområden pekas ut nämligen Tänndalen-Funäsdalen-Ramundsberget ochVemdalen-Klövsjöområdet i Svegs och kommunblock, samt Bydalen,Åre-UndersåkerKallområdet och Storlienområdet i kommunblock. Genomatt ändra reglerna för lokaliseringsstöd till turistnäringen bör ytterligareutbyggnader kunna befrämjas i de utpekade områdena. Som s. k.utvecklingsområden för turism har utsetts västra delarna av iStrömsunds kommunblock och västra delarna av i Svenstavikskommunblock. Även Hammarstrandsområdet förordas för investeringar ituristverksamhet samt i kommunblock. iVästerbottens län anför beträffande kommunblock att en stathgutredning undersöker förutsättningarna för utbyggnad avturistaktiviteter i anslutning tUl . Utredningen har i ettdelbetänkande presenterat naturvårds-och turistprojekt, som främst berör denorra och södra fjällområdena i . Arbetskraftsbehovet uppgår tih ca900 årsverken, varav ca 200 tih 300 avser skogsland.Länsstyrelsen ser det som angeläget att föreslagna projekt kan realiseras.Vidare framhålls att större investeringar inom turistnäringen bör koncentrerastUl Tärna-Hemavan-området för att där skapa ett aUsidigt utbud av olikaaktiviteter. Dessutom bör en vägförbindelse mellan och tUlskapas.1 utpekas tre turistområden nämligen Graddis,och Torneträsk. 1 fråga om Graddisområdet föreslås att endel av de medel, som den statliga turistutredningen förutsätter skall användasför utredningsändamål i , avsätts för att undersökaintresset för investeringar i detta område. anför vidare att inomdet av arbetsministrarna i , och tillsatta ekonomiskasamarbetsorganet för nordkalottområdet 1972:111 BUaga I InrUcesdepartementet 331 har turistnäringen getts en framträdande roU.Länsstyrelsen anser att i den händelse statsmakterna tvekar inför de föreslagnastödformerna för turismen i allmänhet nordkalottområdet bör ges enundantagsställning. Många länsstyrelser ser satsning påturistnäringen i framför allt glesbygdsområden som en möjlighet att skapasysselsättningstillfällen, i vissa fah som komplement tih de sysselsatta inomjord-och skogsbruk. För att behålla ett så jämnt underlag sommöjligt för olika slag av service anses det ofta angeläget att satsa påverksamheter som ger sysselsättning året runt. Ett dylikt resonemang förlänsstyrelsen i län beträffande i Nordostblocket och kommunoch i angående kommunerna i anser att är en riksangelägenhetur turistsynpunkt och uttalar sig vidare till förmån för Laholmsblockets östradel. i framhåller , Lysekilsoch betydelse som turistorter. Särskild vikt fästs vid den betydelsesom turismen har i norra . 1 syfte att ge den lokalabefolkningen tillträde till nya arbetsuppgifter och öka derasintresse för turistnäringen anser i /än att enturistinriktad utbildning bör initieras. i länframför att en dylik utbildning bör förläggas till . iJämtlands län anför vidare att försöksverksamheten med hemarbete iglesbygdsområdena även bör komma ifråga inom de särskilt utpekadeturistområdena. Detta för att åstadkomma helårssysselsättning. Deturistfrämjande insatserna bör i övrigt inriktas på att förlängaturistsäsongen, förbättra marknadsföringen och skapa nya attraktioner förbreddning av kundunderlaget. Konferenser, kurser och dylikt bör förläggas tillturistanläggningar i det inre stödområdet. En förläggning av motions- ochrehabiliterande verksamhet med inslag av sjukvård bör också kunna ske.Länsstyrelsen i betonar att åtgärder som ökarturistområdenas tillgänglighet är av stor betydelse. Dessutom krävs ensamordning av marknadsföringen och försäljningen av länets turistutbud. Flera länsstyrelser framhåller attde förutsättningar som finns för turism och friluftsliv bör tillvaratas genombl. a. förbättrad information om sevärdheter och utbyggnad av stugbyar. Sådanauttalanden har gjorts av bl. a. [till förmån förvissa kommunblock samt länsstyrelserna i , , och Skaraborgslän. Områdesindelningar för statlig verksamhet i länfäster uppmärksamheten på att länet i distrikts- och liknande indelningar förstill olika områden. Ett mera konsekvent ställningstagande efterlyses därför iindelningsfrågor. 1 anser att regionalpolitiskasynpunkter bör Prop.1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 332 beaktas vid nya områdesindelningar inom olikastatliga verksamhetsgrenar. Effekterna av rationaliseringar inom statsverket Några länsstyrelser berör deregionalpolitiska effekterna av rationaliseringssträvanden inom statsverket.Länsstyrelsen i anser att de vinster som kan uppnås genomcentraliseringar orsakade av enskilda sektorers rationaliseringssträvandentillsammantagna inte alltid uppväger de negativa effekter som uppstår i vissaregioner. Det företagsekonomiska tänkandet i offentliga utredningar kritiseras.Som exempel nämns utredningar som behandlat hamnfrågorna, vägväsendet,telekostnaderna och vintersjöfarten. i län påpekaratt många kommuner i länet har drabbats i samband med centralisering av statligverksamhet. En fortsatt centralisering inom statliga förvaltningsorgan ochaffärsdrivande verk bör undvikas som en fortsatt decentralisering börkomma till stånd. För vissa servicefunktioner anser att Gotlandbör räknas in i befolkningsunderlaget. (Se även avsnitt 9.5.1). Vid ytterligarepersonalinskränkningar inom SJ i kommun anser iÄlvsborgs län att motsvarande nya arbetstillfällen bör tillskapas inom andraområden. i länbegär särskilda medel för att belysa möjligheterna att öka spridningseffekternakring den statliga verksamheten i länet. Vidare påpekas att staten merametodiskt borde undersöka möjligheterna att placera flera uppdrags- ochkonsultarbeten till länets företag samt även undersöka möjhghetema attupphandla produkter för t. ex. sjukvård, undervisning och förvaltning.Länsstyrelsen i anser att företag inom stödområdet bör istörre omfattning än r n. prioriteras vid statliga bestäUningar. Den grafiskaindustrin i /Borlängeregionen bör enligt i läntas i anspråk för utläggning av statligt tryck. Krav på statlig verksamhet och förvaltning De allra flesta länsstyrelserredovisar önskemål om statlig verksamhet varvid inte alltid anges om därmedavses statlig förvaltning eller industriell verksamhet. 1 flertalet fall angesdock de orter till vUka statlig verksamhet bör lokaliseras, vilket framgår avföljande sammanställning. Statligverksamhet till östra ; av statliglänsförvaltning - förordas Statlig och halvstatlig verksamhet Fler orter i länet bör komma ifråga däriblandKramfors (vid förnyade Vid en andra etapp av utlokalisering av statlig verksamhet bör länets behov av arbetstillfällen uppmärksammas. Trestad,Göteborgsreg. Till länet främst . Flera länsstyrelser däriblandlänsstyrelsen i anser det angeläget att ytterligareutlokalisering av statlig förvaltning kommer till stånd. Möjligheter attdelegera arbetsuppgifter från central till regional nivå bör även beaktas. Flera länsstyrelser ställer krav påatt viss typ av statlig verksamhet skall lokaliseras till speciella orter ellerkräver utredning av möjligheterna för en lokalisering. iHallands län anser att är lämplig lokaliseringsort för bl. a. statensnaturvårdsverk och statens planverk. Vidare föreslår att enlokalisering av Vin- och spritcentralen samt till Falkenbergskommun prövas. i Göteborgs- och län föreslår attsjöfartsstyrelsen vid en omlokalisering placeras i eller i en stad idess närhet. i föreslår att domstolsverketlokaliseras till /medan i angerSundsvall som lämplig lokaliseringsort för samma verk. För att tillföraKramforsområdet arbetsmöjligheter för kvinnor föreslår den senare länsstyrelsenen lokalisering av och Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 334 AB Tipsriänst dit. Vidare föreslås att ettveterinärmedicinskt laboratorium förläggs till . i länanför att verksamheter som kan dra fördel av en samlokalisering med ABAtomenergi är lämpliga att lokalisera tih . bör enligtlänsstyrelsen där vid den fortsatta utlokaliseringen göras till centrum för denstatliga skogliga utbildnings-, forsknings- och förvaltningsverksamheten ilandet. Postbanken har f. n. en stansningsfiliali Kisa. i anser det önskvärt att överläggningartas upp för att klargöra förutsättningarna för överflyttning av ytterligareverksamhet till Kisa. I olika omgångar har anpassningsträning avinvandrargrupper skett i Kisa. Olika sätt att anpassa den invandradearbetskraften till det svenska samhället diskuteras f. n. Behov kan komma attuppstå av speciella anpassningscentra. Med tanke på den tidigare bedrivnaverksamheten i Kisa och på att invandrarverket skall lokaliseras tillNorrköping anser att Kisa är en lämplig lokaliseringsort för ettsådant centrum. erinrar om att i vattenfallsverkets utredning år1969 om framtida lokahsering av kärnkraftstationer på ostkusten framförs iValdemarsviks kommun som tänkbart alternativ. anser detangeläget att man söker klarlägga när en eventuell byggnation kan kommatih stånd. En utbyggnad skuUe ersätta en stor del av deredovisade kraven på nylokalisering i kommunen. Om utbyggnaden sker efter år1980 är det angeläget att åtgärder vidtas för att bibehålla servicen iValdemarsvik så att sådan kan erbjudas det framtida kärnkraftverkets personal. i länkommenterar beslutet om att läns norra tingsrätt senast vid årsskiftet1974/1975 skall sammanföras med domkretsen för . Länsstyrelsenanser att domkretsen i fråga bör bestå och att blir tings- och kansliorti denna. Förutsättningarna att därvid bibehålla tingsstället i börprövas. Enligt i Älvsborgslän bör den planerade öppna fångvårdsanstalten i komma tUl stånd. i länanser att statiiga konferenser i större utsträckning bör förläggas till orterinom stödområdet. Vidare föreslås att ytterligare utbildningslinjer knyts tillcivilförsvarsskoian i . framförs som lämplig huvudort förisbrytarledning samt för utrustning och reparationer av isbrytarflottan. Den avfångvårdens byggnadskommitté föreslagna lokaliseringen av en sidoanstalt tihHärnösand bör enligt prioriteras. Vidare framhålls att utvidgningbör ske av SJ.s lok- och vagnverkstad i Ange, som även föreslås somlokaliseringsort för postens adressregister och postverkets giroavdelning. TillÖmsköldsvik bör lokaliseras tillverkning av TV-kassetter och AV-läromedel samten central för kontroll och stansning av material avsett attdatabehandlas. Vid en eventueh utlokahsermg av uppbördscentral börÖmsköldsvik beaktas. Den fångvårdsanstalt i , som föreslagits avfångvårdens bygg- Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 335 nadskommitté bör enligt i länförverkligas. anser vidare att vättehkraftsutbyggnaderna vidVojmån i VUhelmina kommunblock och vid Stenkullaforsen i i Åselekommunblock bör påbörias. Dessutom bör de diskuteradevattenkraftsutbyggnaderna vid Björkfors och Juktån i kommunblockpåbörias . i länframhåUer önskvärdheten av att även i fortsättningenförlägger viss läromedelsutveckling thl länet. uttalar sitt fuUastöd för omlokalisering av kommittén för television och radio i utbildningen(TRU) till , men hemställer att en ingående prövning görs avmöjligheterna att förlägga särskUda projektgrupper tUl . Frågor med anknytning till det militära området i länpåpekar nackdelarna med att näringsliv blir alltför beroende avmilitärpolitiska beslut. Detta löses enligt mening bäst genomatt näringshvet som helhet breddas med förslagsvis kemisk-teknisk-, läkemedels-och elektroindustri. Därvid bör sysselsättning för kvinnor skapas.Länsstyrelsen i anser att staten har ett speciellt ansvar förorten genom det dominerande inslaget av militära verksamheter. Engaranti bör lämnas för ortens bestånd som militärort. bör ortenutvecklas till basort för turistverksamhet. i anseratt har fömtsättningar som lokaliseringsort för ettstorregemente. Frågan om utbyggnad av infanteriregementet i thl storregementebör enligt i tas upp tiU positiv prövning ochavgöras . Vidare framhåller att en utvidgad mUitärutbildnmg i anslutning tiU skjutfält bör komma tiU stånd hksomföljdverksamheter tih detta. anser att goda förutsättningar finnsför att i länet skapa ett centrum för mihtär förvaltning och utbildning.Länsstyrelsen i anser att om planerna på storregementenreaUseras bör SoUefteå ges hög prioritet. En förflyttning av militärutbildning avseende infanteriets kadett- och aspirantskola,fallskärmsjägarskolan, arméns motorskola, arméns gymnastik- och idrottsskolasamt militärpolisskolan för milo NN och milo ÖN till bör enligtlänsstyrelsen i tas upp till diskussion. i länanser att en omvandling av en del av de för ekonomivärnpliktiga avseddabefattningarna till civila tjänster bör undersökas. Därvid skulle någothundratal arbetstillfällen för främst kvinnor kunna tillskapas. Krav framförsvidare på att ett fredsförband förläggs till . Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 336 Några länsstyrelser berör frågan omavvägning mellan arbetsmarknads-och regionalpolitiska insatser. iGotlands län framhåUer sålunda att i avvaktan på att de lokaliseringspolitiskainsatserna skall ge tUlräcklig effekt bör olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vidtas. Dessa insatser bör i möjligaste mån utformas så att de främjarde långsiktiga strävandena att bygga upp öns näringsliv. [anser att statsmakterna bör tillämpa en annan grundsyn än densom präglat de regional- och lokaliseringspolitiskainsatserna. Temporära sysselsättningsproblem bör konsekvent lösas medarbetsmarknadspohtiska medel, medan djupgående näringslivsproblem bör lösasgenom en hårdare styrd lokahseringspolitik. Flera av statsmakternas störrelokaliseringspolitiska insatser har emellertid satts in iområden med egen inneboende tillväxtkraft. Parallellt med denna ytterligareexpansionsförstärkande regionalpolitik i redan expansiva regioner har mantvingats tillgripa kortsiktiga lösningar på de mera djupgående problemen inorr. Mot bakgrunden av detta resonemang föreslår attstatsmakterna omprövar inriktningen av en del av de resurser som tUlförs länetför att minska verkningarna av undersysselsättningen. HittUls har de omfattandeåtgärderna främst varit av defensiv karaktär. 1 stället bör mera offensivamsatser göras för att åstadkomma mera långsiktiga lösningar. Härvid betonas attlänet kan ta emot en omfattande industrieh utbyggnad utan att folkmängden samtidigtbehöver öka. Samhälleliga följdinvesteringar behöver därför inte vidtas, vilketmedför avsevärda inbesparingar. I flera länsprogram betonas attsamhället och företagen bör ägna större uppmärksamhet åt arbetsmUjön dvs. fråganom arbetsplatsens utformning efter arbetskraftens fysiska och psykiskaförutsättningar. Flertalet länsstyrelser framhålleratt trots stora ansträngningar för att öka tillgången på arbetstillfällen förolika kategorier av arbetssökanden överstiger utbudet av arbetskrafl totaltsett efterfrågan. i anför att de stigande kravenpå rörlighet hos arbetskraften till följd av urbanisering samtstrukturförändringar inom industrin och annan verksamhet har medfört starktökande problem för äldre, handikappad och av annan anledning svårplaceradarbetskraft. Trots tillkomsten av stödåtgärder i form av ekonomiska bidrag ochväxande insatser inom ramen för arbetsmarknadspolitiken tenderar arbetslöshetenbland dessa grupper av människor att stiga . Svårigheterna blirsärskilt stora under dämpade konjunkturer, vUket visade sig under hösten 1971.Liknande synpunkter redovisas från många län. Flera länsstyrelser föresläråtgärder för att lösa dessa problem. Sålunda anför i Skaraborgslän att en större beredskap inför företagsnedläggningar bör tillskapas ikommunerna genom samarbete med länsarbetsnämnden. i länframhåller att samhället måste ges möjlighet att påverka avveckhngsperiodenslängd vid Prop.1972:111 BUaga I InrUcesdepartementet 337 företagsnedläggning samt vid konkurser. För att underbegränsad tid uppehålla driften vid nedläggningshotade företag som främstsysselsätter arbetskraft som inte kan konkurrera på den öppna marknaden anserlänsstyrelsen i att ett socialpohtiskt motiverat stöd börutgå. i och framhåller att en tidig kontakt mellan arbetsförmedling och företag bör tasvid strukturrationaliseringar och företagsnedläggningar för att underlättaomställning till nya arbeten för de berörda arbetstagarna som ofta är äldre.Störte förutsättningar än måste skapas för att ändra på den hårdaattityd mot rekrytering av äldre arbetskraft som förekommer inom stora delar avnäringslivet framhåller i län. Flera länsstyrelser kräver enökning av arbetstillfällen för handikappade. Detta kommer även till uttryck ikraven på utbyggnad av den skyddade sysselsättningen och olika slag avberedskapsarbeten. Ett antal länsstyrelser berörfrågan om arbetsförmedlingens organisation och resurser. Sålunda anförlänsstyrelsen i att målsättningen är att tillförsäkra kommunernai länet en servicestandard som är någorlunda hkvärdig. Därför motsätter siglänsstyrelsen med bestämdhet att arbetsförmedlingskontoren i tätorterna Lessebooch dras in, vilket har föreslagit. För att möta ökande krav på utredningaroch åtgärder av olika slag anser i , att enutbyggnad erfordras av arbetsförmedlingens resurser i minst den takt somangivits i samband med övergång till ny kontorsorganisation förarbetsförmedlingen i länet. i länframhåller att ett av medlen för att åstadkomma en effektivt fungerandearbetsmarknad är en väl utbyggd arbetsförmedling. En kontinuerlig översyn överlämpliga arbetsplatser och arbetsuppgifter för äldre och andra personer medsyselsättningssvårigheter bör ske i samarbete mellan arbetsmarknadsmyndigheteroch arbetsgivare anser i . För att åstadkomma ennödvändig breddning av den verksamheten krävs att arbetsförmedlingen får störreresurser för information och kontaktverksamhet. Flertalet länsstyrelser betonarvikten av att en fortlöpande inventering och planering av lämpligaberedskapsobjekt görs så att projekten kan sättas i gång med kort varsel. Någralänsstyrelser däribland i framför behov av attsamordna samhällsutbyggnaden med beredskapsarbeten och regionalpolitiskainsatser. Ett antal länsstyrelser ger exempelpå lämpliga beredskapsarbeten främst i form av vägarbeten, vatten- ochavloppsanläggningar samt olika Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 338 typer av landskapsvårdande åtgärder. i anseratt nedskärningen /71 av beredskapsanslaget till vägarbeten tersig olycklig eftersom det finns ett ökat behov av arbetstillfällen förortsbunden arbetskraft. Länet bör därför tillföras beredskapsmedel förvägarbeten i minst samma utsträckning som . Statsmakternamåste också vara beredda att lämna långtgående bidrag tUl skogsvårdandeinsatser såväl i form av beredskapsarbeten som på annat sätt. Frågor medanknytning till skogsbruket behandlas i avsnitt 9.4.1. i länanser beträffande beredskapsarbeten i form av landskapsvårdande insatser attdet ur naturvårdssynpunkt är angeläget att arbetena inte helt görs avhängigakonjunkturförhållandena utan kan uppehållas fortlöpande i någorlundaomfattning. Det vore också önskvärt att brukare av mindre jordbruksenheter, sominte ger full sysselsättning, med hjälp av arbetsmarknadsmedel kunde erhållaarbete med olika landskapsvårdsobjekt. Frågor med anknytning till detta tasvidare upp i avsnittet 9.4.1. Arbetsmarknaden i länutmärks på vissa områden av stor konjunkturkänslighet. Länets arbetsmarknad harunder en rad år drabbats av temporära störningar varför länsstyrelsenframhåller vikten av att beredskapen mot arbetslöshet byggs ut. Befolkningensallt sämre ålderssammansättning är också ett motiv för ökade insatser. Behovetuppskattas tUl 25 000-30 000 dagsverken jämfört med drygt 20 000dagsverken under /71. Flera länsstyrelser redovisar behovav beredskapsarbeten i speciella orter.