prop · FV0326 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare hade vissa anställda sådana nyckelpositioner att detinte utan produktionsstörningar ansågs möjligt att ersätta dem. Många av dessatvekade att anmäla sig, då de ansåg att arbetsgivarna inte skulle gå med på attlåta dem läsa delvis på arbetstid. På vissa arbetsplatser fick endast sådanaanställda, som inte behövde ersättare vid frånvaro, delta i studier på dettavillkor. Det förefaller därför viktigt att företagsledningen fårförhandsinformation om den uppsökande verksamheten och att de som planerardenna har nära kontakt med arbetsledningen på avdelningsnivå och med debefattningshavare som ansvarar för personalplaneringen. Blandde faktorer i arbetsmiljön, som kommittén funnit kunna påverka resultatet avden uppsökande verksamheten, nämner man ackordsarbetet, som gör att deuppsökta inte tar sig tid till att tala om studier, och bullriga miljöer, därdet inte går att föra samtal. På en del arbetsplatser av detta slagkomplicerades FÖVUX: s uppsökande av att de anställda inte kunde lämna arbetetför en stunds samtal, då studieorganisatörerna kunde kontakta dem. Ett annatproblem utgör enligt FÖVUX de svåråtkomliga arbetsplatser, t. ex. gruvor, varvoch över huvud taget tung industri, där studieorganisatörerna har storasvårigheter att nå vissa anställda under arbetstid. Som tidigare nämntsbehandlar FÖVUX ytterligare ett svårt problem, nämligen de oregelbundna arbetstiderna,ofta i form av skiftgång, som begränsar de anställdas möjligheter att delta i tidsbudnaaktiviteter vid sidan av arbetet. För de skift-arbetande är det enligt FÖVUX avavgörande betydelse att studierna och arbetstiden kan kombineras. Under detförsta året i FÖVUX-verksamheten innebar detta stora svårigheter. Vissadeltagare kunde på grund härav över huvud taget inte placeras i någon cirkel. fortsatta försöksverksamheten prövas olika lösningar på dessa problem. Avbetänkandet framgår att en del av dem som anmält sig aldrig kom tillstudiecirklarna. I vissa fall var skälen uteslutande praktiska, men i andrafall förefaller en kvardröjande osäkerhetskänsla ha bidragit till detta. Enfjärdedel av dem som aldrig kom till cirkeln och som inte kontaktats avcirkelledaren uppgav på förfrågan att de antagligen skulle ha kommit om dekontaktats även av denne och därmed fått ytter- Prop.1972: 26 32 ligare hjälp att övervinna sin osäkerhet. Icirkelledarutbildningen ingick visserligen sådana instruktioner, men dels deltoginte alla i utbildningen, dels var informationen om denna arbetsuppgift tilldem som inte deltog otillräcklig, varför man helt fick förlita sig påcirkelledarnas personliga intresse av denna sak. Det synes enligt kommitténnödvändigt att man vidtar åtgärder för att få dem som anmält sitt intresse attockså påbörja studierna. Kommitténhar ännu inte gjort någon fullständig undersökning om hur många deltagare somavbryter studierna på de olika studievillkoren. I betänkandet påpekar FÖVUX inte hade möjlighet att tillfredsställande klarlägga de intervjuadesuppfattning om de olika studievillkoren. Vissa av dem som läst medstimulansbidrag ansåg att detta fungerat som en , speciellt då de varittrötta och funderat på att avbryta studierna. Några av dem som läst delvis påarbetstid hävdade att detta studievillkor var deras enda möjlighet att orka ochhinna fullfölja en kurs. Flertalet av dem som fullföljt studierna ansågemellertid att studievillkoret inte spelade någon större roll för derasstudieintresse. Kommittén konstaterar dock att de flesta av dem som avbrutitstudierna kom från cirklar som läste på fritid utan stimulansbidrag. De somplacerats i sådana cirklar har enligt FÖVUX förmodligen saknat den attfullfölja studierna som stimulansbidraget utgjorde och det stöd mot trötthetoch tidsbrist som studierna delvis på arbetstid innebar. Härtill kommer att detrådde viss förvirring beträffande begreppen stimulansbidrag och studiestöd,varför en del av dem som placerats i cirklar utan stimulansbidrag trodde attde berövats möjligheten att få ekonomisk hjälp för att täcka extrautgifter isamband med studierna. Av studieavbrytarna var det och av deltagarna ,som inte kände till möjligheten att erhålla studiestöd. FÖVUX räknar dessutommed psykologiska effekter av att de uppsökta först blivit informerade om defördelaktigare studievillkoren och sedan placerats i cirklar utan dessafördelar. I den fortsatta försöksverksamheten kommer studievillkorens effekteratt närmare undersökas med olika metoder. Under det första försöksåret styrdes deltagarnas placeringi de olika cirklarna för att lika många skulla läsa alla ämnen, vilket ficktill följd att en del inte fick läsa det ämne de önskat i första hand. Dettamedförde enligt FÖVUX emellertid inte högre frekvens studieavbrott bland demsom inte fick läsa önskat ämne. Av intervjuerna med deltagarna framgickdäremot, att de som läst »fel» ämne i lika stor utsträckning som de övrigaansåg att kursen varit givande, men att de följande läsår planerade att studeradet ursprungligen önskade ämnet. Kommittén påpekar att man inte har undersökt någraegentliga studieresultat. Att tre fjärdedelar av deltagarna uppgett att deplanerade fortsätta sina studier under följande läsår får dock enligt kommitténanses vara ett mycket gott resultat. Kommittén konstaterar, med anled- Prop.1972: 26 33 ninghärav att för kortutbildade vuxna utan studievana av deltagarnaupplevs som så värdefulla, att de efter genomgångna kurser önskar förkovra sigmera och efterfrågar ytterligare utbildning. Kommitténfortsätter sitt arbete. I försöksverksamheten , som nupågår, riktar sig den uppsökande verksamheten dels på några orter till dem somtidigare avböjt deltagande i FÖVUX, dels på samma orter till dem som deltagit iförsöksverksamheten , vilka nu erbjuds möjlighet attbedriva fortsatta studier, dels till anställda inom industrin och sjukvårdenmed s. k. tre- och fyrskift eller komplicerade tjänstgöringsscheman, för vilkasärskilda åtgärder utprövas genom lika utbud och varierad studieorganisation,dels till hem-arbetande kvinnor samt dels till anställda vid skyddadeverkstäder. 3.5Kommittén för försöksverksamhet med tv och radio i utbildningen Kommitténför försöksverksamhet med tv och radio i utbildningen () haravlämnat en rapport från sektorn för vuxenutbildning gällande tidenhöstterminen 1968höstterminen 1971. Av rapporten framgår att vägledande för TRU-kommitténskurser på vuxensidan har varit utbildningsbehoven hos främst de kortutbildadevuxna. Försöksverksamheten har inneburit att man i produktionen velat prövaolika pedagogiska modeller, olika medieval etc. och på mottagarsidan olikarekryteringsmodeller, former för uppföljning och återkoppling etc. En annanmålsättning har varit att fördela insatserna på de oUka områden, som brakarräknas in under begreppet vuxenutbildning, nämligen kompetensinriktad, allmänorienterandeoch yrkesinriktad vuxenutbildning. Eftersom de flesta slag av kurser ochutbildningsmoment kan hänföras till mer än ett av dessa områden har mansträvat efter att ge kurserna en sådan utformning att de kunnat användas helteller delvis inom olika typer av vuxenutbildning. expertgrupp för vuxenutbildning (TRUVUX) behandlas de uppslagtill projekt som väcks av ledamöter i gruppen, av organisationer och grupperutanför TRU, bland TRU-medarbetare osv. TRUVUX rekommenderar därefter atttänkbara alternativ blir föremål för utredning inom . Underutredningsarbetet tar man kontakt med företrädare för tänkbara avnämare och medämnes-experter för att få in synpunkter på behoven av den aktuella kursen, uppläggningen,innehållet osv. Med utgångspunkt i de insamlade synpunkterna utarbetas enpreliminär kursbeskrivning. Ärendet behandlas på nytt i TRUVUX och om man därfinner det angeläget att den föreslagna kursen kommer till stånd, förs fråganvidare till och tas in i det förslag till produktionsplan, somvarje år inlämnas till Kungl. 1972: 26 34 Eftersom samtliga inom vuxensektorn producerade kurser etersändskan de nå alla människor som har tillgång till radio och TV. Genom attprogrammen i regel finns tillgängliga i form av bandkopior på AV-centraler ochbibliotek kan kurserna användas oberoende av sändningstider och efter avslutadetersändning. De kurser som är av allmänt bildande karaktär kan sägas hahela den vuxna delen av befolkning som målgrupp (t. ex. Det handlar omdig och Vi kallar dom ). För andra kurser krävs en närmare preciseringav målgruppen. Vissa kurser har legat på gymnasieskolnivå (Engelska ochFöretagsekonomi) och kräver vissa grundläggande förkunskaper för att man skallkunna tillägna sig stoffet. Andra åter har riktat sig till vissa avgränsadegrupper av människor. Kursen Känn din jord producerades med inriktning påjordbrukare och kursen Turist-praktikan med tanke på turistvärdar iVästerbotten. Ett flertal kurser har inriktats på att tillgodose de storagrupper som endast har sexsjuårig folkskola som grundutbildning (t. ex.Matematik på nytt. Svenska nu och ). I en motion som väcktes i påtaladesde syn-och hörselskadades problem i samband med undervisningsprogram i radiooch tv. har påbörjat en verksamhet som syftar till att görakursutbudet tillgängligt för vuxna handikappade och eventuellt till vissaspeciella utbildningsinsatser. Avsikten är att man utifrån engrundlig kartläggning av behoven och erfarenheterna av experimentinsatsernaskall göra ett förslag till en mer långsiktig plan för radio- och tv-insatscrpå handikappområdet. Detta arbete görs i nära kontakt med de olikahandikapporganisationerna. Enligtrapporten är en genomgående tendens i de undersökningar som gjorts för attförsöka fastställa antalet personer som utnyttjat hela eller delar av kursernaatt tv, som väntat, är det medium som når flest människor. ex. i genomsnitt ca 620 000 som såg tv-programmen i kursen Vi kallar dom u-länderoch i kursen Matematik på nytt ca 225 000, medan motsvarande siffror för kurseni Arbetsmarknadskunskap var ca 70 000. till dessa båda kursersåldes i 7 600 resp. 6 800 exemplar. Under åren 1970 och 1971var antalet studiecirklar i anslutning till Vi kallar dom 49 ochArbetsmarknadskunskap 68 och Matematik på nytt 840. har igenomsnitt ca 550 000 personer sett tv-programmen till . Preliminärauppgifter tyder på att det första av de fyra kurshäftena till serien har såltsi ca 40 000 exemplar. Försök med uppsökande verksamhet bland kortutbildade förrekrytering till TRU-kurser har gjorts i samarbete med studieförbund. Resultatenpekar på värdet av sådan verksamhet och av utvidgade kontakter och samverkanmed studieorganisationerna. Den regionala kursen för turistvärdar i Västerbottenhösten har visat att regional anknytning 1972: 26 35 harpositiva effekter såväl för TRU:s kontakter med studieförbunden ochrekryteringen av deltagare i grappstudier som för deltagarnas utbyte avkurserna. TRUplanerar därför försök med regional kontaktverksamhet i samarbete medstudieförbund och andra organisatörer av vuxenutbildning, bl. a. i anslutningtill regionalt förankrade kurser, Inom TRU undersöker man möjligheterna attsamordna denna försöksverksamhet med regionala försök som planeras eller redanbedrivs av andra organ på vuxenutbildningens område. 1968års utbildningsutredning (U 68) har i , funktion ochstruktur behandlat frågan om återkommande utbildning. Denna fråga kommer påsikt att ha stor betydelse för utbyggnaden av vuxenutbildningen. Irapporten (SOU 1971: 60) Universitetsstudier utan examen visas bl. a. hur mångastuderande som utnyttjar kurser och studiekurser i högskolan för attkomplettera tidigare utbildning eller förbereda för senare utbildning.Högskolekurser fungerar i dessa fall som ett instrument för en planeradutbildning i vuxen ålder, i vissa fall parallellt med yrkesverksamhet.Rapportens författare tar i ett särskilt avsnitt upp en del anknytandeutbildningspolitiska frågor, särskilt återkommande utbildning, studiesocialaproblem och könsfördelningen i utbildningssystemet. Irapporten (SOU 1971: 61) Val av utbildning och yrke, särskilt studienGrundskola och gymnasium som ingår i denna, liksom Vägenstudien enuppföljning av Vägen genom gymnasiet samt Beskrivning av könsskillnader medhänsyn till utbildnings- och yrkesval behandlas vissa frågor med direktrelevans för vuxenutbildningen. De visar hur icke avsedda urvalsmekanismerpåverkar elevernas val med bl. a. den effekten att en ökad och mera fastlåstsocial skiktning sker inom den högre utbildningen. Hur denna koppling kanpåverkas är av direkt betydelse för planeringen inom vuxenutbildningen, t. ex.sidokomplettering på gymnasial nivå och uppsökande verksamhet; Skolöverstyrelsenhar i skrivelse inkommit med en redogörelse förutredningsläget på vuxenutbildningens område. Inomskolöverstyrelsen pågår arbete med att göra förändringar av de kommunala ochstatliga skolornas utbildningsprogram. Arbetet har i första skedet inriktats pågrundskolans högstadium och en anpassning av Lgr 69 till den kommunala vuxenutbildningensämneskurssystem. Prop.1972: 26 36 Skolöverstyrelsenhar begränsat detta läroplansarbete till att nu endast omfatta vissa begränsadeförändringar i timplaner och anvisningar i avvaktan på att mera genomgripandeförändringar kan föreslås, när tillgängliga erfarenheter från det s. k. (läroplansanpassning och läromedelsutveckling inom vuxenutbildningen)föreligger. Parallellt bedrivs motsvarande arbete för de statliga vuxenskolornai och i samråd med utredning om dessaskolor (SSV-gruppen). Arbetsgruppen, som tillsattes i febraari 1970, harnyligen avslutat kartläggningen av skolomas organisation och arbetssätt. Idetta arbete har även deltagit. Vidare har gruppen framlagtvissa förslag till omläggning av skolornas planeringsrutiner m. m. somgenomförts fr. o. m. . Även andra förslag till mer kortsiktigaåtgärder i fråga om skolornas organisation har lagts fram. Gruppens förslagtill framtida organisation av skolorna kan väntas föreligga . Skolöverstyrelsensfolkbildningsbyrå har ägnat särskild tid för analys ochmålbeskrivning när det gäller forsknings- och utvecklingsarbetet inomvuxenutbildningens område. För att handha dessa frågor finns en särskildpedagogisk nämnd (FPN) knuten till byrån. Denna har vid en konferens på Sånga-Säbyden formulerat följande mål för sin verksamhet. A. FPNbör initiera en allmän och förutsättningslös debatt om folk bildningsarbetets mål, funktioner, särart och speciella uppgifter i det föränderliga samhället. Detta bör ske på så sätt att ett särskilt studie- och debattmaterial framställs tillsammans med folkbildningens organi sationer och att man gemensamt för ut debatten till myndigheter, organ och organisationer på central, regional och lokal nivå. Debatten bör omfatta såväl folkbildningsarbetets roll i samhället som konkreta verksamhetsformer och nära kopplas till diskussion kring försöks- och utvecklingsarbete i fråga om rekrytering, metoder och material. B. FPNbör ha som sin allmänna uppgift att verka för ökade resurser åt folkbildningen över huvud taget. FPN:smöjligheter att initiera och prioritera forskning, försöks- ochutvecklingsarbete inom folkbildningsområdet måste avsevärt förstärkas för attnämnden skall kunna i rimlig utsträckning bevaka att folkbildningsverksamhetensmångfasetterade behov täcks. a. lokala eller regionsvis genomförda försöks- och utvecklingsprojekt isamverkan mellan folkbildningsarbetets olika grenar och i närmast möjligakontakt med övriga i vuxenutbildning verksamma, såväl inom skolväsendet ochdess styrelser som i övrigt. C. Deresurser FPN har till sitt förfogande för egen projektverksam het bör inriktas på debattpåverkande frågor och projekt. För att FPN skall kunna fungera som samlande organ för en bred diskussion och opinionspåverkan rörande folkbildningsproblem bör former för vidgad kontakt med andra vuxenutbildningsverksamma organ och organisa tioner skapas endera genom breddning av FPN eller genom särskilda kontaktkonferenser. D. Formermåste skapas för kontinuerlig bevakning av och informa- 1972: 26 37 tionom dokumentationsmaterial rörande folkbildningsarbetet, i sådana former attfolkbildningens planerare och fältarbetare snabbt får materialet i praktisktanvändbar form. Anknytningen till bibliotek eller annan lämplig institutionbör utredas. Möjligheter till internationellt samarbete bör beaktas. Formemaför inrapportering till centrala organisationer och till SÖ överses så att denbedrivna verksamhetens pedagogiska och metodiska sidor bättre belyses och så,att metodiska uppslag och försök kan observeras. /71 påbörjades inom ett projekt föranpassning av gällande läroplaner och ett projekt för utveckling av läromedelfrämst avseende den kommunala vuxenutbildningen. Den gemensamma beteckningenför de båda projekten är . Avskolöverstyrelsens skrivelse framgår följande beträffande detta projekt. Huvudmåletför projektverksamheten är att anpassa (tolka) främst de kognitiva målen igällande läroplaner för grundskola och gymnasieskola till vuxnas mål ochförutsättningar. De tolkade målen bearbetas vidare genom en strukturering avstoffet i studieenheter i stället för ungdomsskolans indelning i årskurser.Slutprodukten avses bli en förteckning över mål för varje studieenhet. Denna s.k. målkatalog skall sedan ligga till grund för utarbetande av diagnostiska provoch kursprov, för läromedelsproduktion samt för den enskilda kursens utformning. Parallelltmed och i nära anknytning till detta har vid iLinköping framtagits dels ett studiedagsmaterial för lärare i kommunalvuxenutbildning och vid folkhögskola (STUVUX Att planera förvuxenutbildning), dels diagnostiska prov i engelska och matematik pågrundskolnivå. Tolkningenav gällande läroplan för (Lgr 69) enligt ovan skisserade plan pågåri samtliga ämnen. Inom gymnasieskolan har motsvarande arbete inletts imatematik och svenska. Isvenska på grundskolnivå har projektarbetet framförts så långt att en målkatalogframtagits. De tolkade målen har i svenska sammanförts i sju studieenheter tre grundkurser och kurser i muntlig och skriftlig framställning, litteratur,språkkunskap samt informationskunskap. Till varje studieenhets målbeskrivninghar utarbetats en kommentar, där målkatalogen omskrivits till löpande text,vilket kan underlätta för den utbildningssökande att orientera sig omkursinnehållet och delta i den med läraren gemensamma kursplaneringen.Kommentaren skall också tillsammans med diagnostiska prov och studierådgivningvara vägledande vid val av startpunkt för studierna. Målkatalogen har dessutomutgjort riktlinje för försöksversioner av läromedel, som två producenterframtagit i anslutning till . Försöksverksamhetmed ovan redovisat material bedrivs i ett tiotal kurser ikommunal vuxenutbildning. Utvärdering av försöksverksamheten görs avpedagogiska institutionen vid . Syftet medförsöksverksamheten är bl. a. att klarlägga målkatalogens funktioner somunderlag för kursutformning, provkonstruk- 1972: 26 38 tionoch läromedelskonstruktion, att studera elevernas val av individuellastudiegångar och startpunkt i grundkursdelen och därav företagna pedagogisk-organisatoriskaåtgärder samt att registrera olika former av elevmedverkan i studieplaneringenenligt den modell som föreslås i STUVUX-materialet. Ettav försöksverksamhetens mål är också att fastställa den tid, som åtgår förgrupperna att uppnå målen för de olika studieenheterna. En heltförutsättningslös syn på ramfaktorerna är dock inte möjlig, inom kommunalvuxenutbildning är t. ex. högsta antal timmar för kurs fastställt. Enförsöksverksamhet av motsvarande slag inom folkhögskola, studieförbund ocharbetsmarknadsutbildning skulle i detta avseende ge värdefulla synpunkterliksom också på andra ramfaktorers inverkan på kursuppläggning etc. Universitetskanslersämbetethar i skrivelse lämnat en redogörelse för bl. a. arbetetinom SAMSUS, som är en arbetsgrupp med representanter för studieförbunden,och universitetskanslersämbetet. SAMSUS,som tillsattes 1967, har till uppgift att bevaka samplaneringsfrågor i fråga omden externa universitetsutbildningen, som kan indelas i följande tre grupper,nämligen decentraliserad universitetsutbildning, statsbidragsberättigadeuniversitetscirklar och universitetsutbildning per korrespondens. SAMSUSöverlämnade 1969 en rapport om verksamhetens omfattning, organisation,innehåll m. m. I rapporten lades fram förslag som syftade till att stödja dettaalternativ till högre utbildning för vuxna. Arbetsgruppen föreslog också ettförbättrat samarbete mellan universiteten och folkbildningsorganisationerna.Dessa förslag har lett till att medel anvisats för sistnämnda ändamål fr. o. /72. Samarbetsorgan har sålunda inrättats vid universiteten iLund och . Verksamheten avses bli utbyggd så att samarbetsorgan inrättasvid samtliga universitet . Arbetsgruppenkommer att även i fortsättningen på riksplanet bevaka samplaneringsfrågorrörande den externa universitetsutbildningen. Till uppgifterna hör attkontinuerligt följa utvecklingen på området och undersöka i vad mån frågorrörande pedagogiskt utvecklingsarbete, lärarutbildning, allmän information,studierådgivning m. m. fordrar gemensamma insatser. SAMSUShar utöver de frågor som sammanhänger med utbildning ordnad i form av kurser o.d. också ägnat uppmärksamhet åt de problem som rör behov av och metoder förspridning av information om forskning som bedrivs vid universitet ochhögskolor. För arbetet på detta område har arbetsgruppen tillkallat enexpertgrupp och en referensgrupp i , vilka under SAMSUS skallundersöka möj- Prop.1972: 26 39 ligheternaför ett försöksprojekt med spridning av forskningsinformation i en avgränsad region.Projektet skulle innebära ett försök till samordning av de resurser förinformationsspridning som står till buds informationssekretariat, massmedia(lokalpress, lokalradio), bildningsorganisationer, museer, bibliotek m. fl.Ett handlingsprogram beräknas kunna föreligga /73. 4 Förslag på vuxenutbildningens område m. m. Läsåret1970/71 uppgick antalet statsbidragsberättigade studiecirklar till ca 162 000och bruttoantalet deltagare till ca 1,6 milj. Av samtliga cirklar behandladeomkring ämnet musik, språk och litteratur, konst, teater ochfilm. cirklar anordnades i ekonomiska ämnen och isamhällsvetenskapliga ämnen. återfanns i gruppen religion, filosofi ochpsykologi samt i naturvetenskap, medicin och idrott. ABFsvarar för drygt en tredjedel av det totala antalet statsbidragsberättigadestudiecirklar /71 och med ca 55 800 cirklar. De tre därefter störstastudieförbunden är med ca 26 300 cirklar.Studieförbundet med ca 17 250 cirklar och Tjänstemännensbildningsverksamhet med ca 15 000 cirklar. Avdet totala antalet statsbidragsberättigade studiecirklar /71 om ca 162 000studiecirklar var ca 1 300 universitetscirklar och ca 47 000 s. k. prioriteradecirklar. För det största antalet universitetscirklar svarar TBV,och . Av de prioriterade cirklarna svarade ABF för över45 %. Pågrundval av prop. 1970: 35 beslöts att tilläggsbidrag om högst . perstudietimme skulle utgå till vissa studiecirklar fr. o. m. den 1 juli 1970.Till den s. k. prioriterade cirkelverksamheten hör ämnena svenska, engelska,matematik och samhällskunskap på en nivå som svarar mot högst grundskolansårskurs 9 samt studiecirkelverksamhet som avser att utvecklakommunikationsfärdigheten hos handikappade. Antaletprioriterade cirklar och deltagare /71 fördelat på de olika ämnenaframgår av följande tabell. Antalet cirklar och deltagare fördelat på ämnen Ämne Antal cirklar Antal deltagare Engelska ......................... 21488 203715 Svenska ........................... 2516 20 068 Matematik.......................... 5848 60 378 Samhällskunskap ............... 17200 157 045 1972: 26 40 Underhösten 1970 gjorde en undersökning av studiecirklarmed tilläggsbidrag. Denna undersökning har getts ut i centralbyråns PM-serie(nr 23). Här tas upp några resultat av denna undersökning. I sina huvuddrag hardenna redan redovisats i prop. 1971: 37. Undersökningenomfattar studiecirklar i engelska, svenska, matematik och samhällskunskap.Undersökningen begränsades till att omfatta de fyra största studieförbundeninom detta område, nämligen (), Tjänstemännensbildningsverksamhet (TBV), () och StudieförbundetMedborgarskolan (SFM).