prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Ingenting bör hindra att länsslyrelsen så snart valsedlarna frånsamtliga valdistrikt i en kommun har kommit in till påbörjarsammanräkningen för den kommunen och inte väntar därmed tUl dess även devalsedlar som valnämnden i den kommunen haft att preliminärräkna anlänt tUl länsslyrelsen.Härigenom kan värdefull lid vinnas, Självfallel måsle det resultat som länsslyrelsenkommer fram till vid en sådan sammanräkning kompletteras och i förekommandefall justeras när samtliga valsedlar som gäller den kommunen har räknats, 1och 2 §§ har utformats i överensstämmelse härmed. Innan påbörjar sammanräkningen börkontrolleras alt samtliga de handlingar som behövs för sammanräkningen harkommit in och att de är i behörigt skick. Vid sistnämnda kontroll bör länsslyrelsensjälvfallet också kontrollera atl sigUlen på de omslag som kommit in överensstämmermed de sigUl som har avtryckts i protokollet. Någon uttrycklig beslämmelse isistnämnda avseende har emellertid inte ansetts behöva tas in i lagen. Vid avbrott i sammanräkningsförrätlningen skall enligtgällande ordning valsedlarna läggas in i särskilda omslag som förseglas underminst två närvarandes sigUl, Omslagen läggs därefter i säkert förvar. Denförstnämnda föreskriften har vållat länsslyrelserna elt betydande merarbeteoch varil till förfång för snabbheten i sammanräkningen. Föreskriften altvalsedlarna vid varie avbrott skall läggas in i särskilda omslag som sigillerasbör därför enligt min mening ulgå. Del torde från säkerhetssynpunkt varatillräckligt atl föreskriva att valsedlarna vid avbrott skall läggas i säkertförvar. En bestämmelse om detla har tagits in i J . 4 och 5 §§ 1 dessa paragrafer, som motsvarar 20och 21 §§ i lagen (1969:825) om de allmänna valen , har lagitsin regler om valsedels ogUtighet och om namns obefintiighet, I likhet med vadsom gäUde vid delta val bör valsedel inte kasseras därför att den saknargiltigt namn. Vidare bör valsedel, på vUken väljaren har angett partibeteckningen oriktigt, tUlgodoräknas parliel,förutsatt dock att del inte råder någon tvekan om vUket parti det är fråga om.De i dessa båda paragrafer föreslagna bestämmelserna har ulföriigt kommenteratsi den nämnda propositionen 1969:148 (s, 68-69 och 83) lill vilken jag alltsåkan hänvisa, I denna paragraf, som i sak heltmotsvarar 81 § ValL, återfinns bestämmelser om hur ordningen mellan namnen påpartiernas valsedlar skall bestämmas. Som närmare har utvecklats i den allmännamotiveringen (6,1,8) bör därvid datorer kunna utnyttjas. Utöver vad där anförtskan i detta hänseende hänvisas tUl den tekniska redogörelsen som RSV lämnat isin skrivelse, vUken finns fogad som bilaga till detla protokoll, När länsslyrelsen bestämt ordningenmellan så många namn på varje parlis valsedlar som beräknas behövas för alt deriksdagsmandat som partiet har fått skall kunna besättas med kandidater, bör länsslyrelsengenom särskUda sammanräkningar bestämma särskild ordning mellan namnen päpartiernas valsedlar för all ersättare skall kunna utses. En bestämmelse omdetta, liksom en redogörelse för hur länsslyrelsen därvid bör förfara, finns idenna paragraL Paragrafen motsvarar i sak hell 82 § i det förslag tUl ändring iValL som har antagit under förutsättning att föreslagnaändringar i RF och RO slutligt antas och erhåller kraft av grundlag Qfr prop,1972:66 s, 44-45 och SFS 1972:237), En särskild övergångsbestämmelse avseende1973 års val har tagils m i förslagel (se punkt 7), I dessa paragrafer ges bestämmelserdels om de åtgärder som länsslyrelsen bör företa när sammanräkningen av rUcsdags-valelhar genomförts och protokollförts (8 §), dels om de ålgärder som centralavalmyndigheten har all vidta för att utse rUcsdagsledamöterna när protokollenfrån har kommit in till myndigheten. Paragraferna motsvarar i sakhell 84 § resp, 85 § 1 mom, ValL, Visar det sig alt samme rUcsdagskandidalhar fält mandat för mer än elt parti eller i mer än en valkrets skall hanenligt nu gällande regler tillträda det mandat för vUket hans jämförelsetal ärstörst. När det gäller att utse innehavare av del mandal som han inte lUlträderskall det anses som om han inte varit kandidat vid valet (85 § 2 mom. Prop,1972:105 136 ValL), Sistnämnda bestämmelse, som infördes , ärinte helt klar till sin innebörd och det kan inte uteslutas att den kan geupphov till vissa tolkningsproblem. Att vid de samtidiga valen ha samma regler föravvecklingen av uppkommande dubbelvalssituationer är enligt min mening rikligtoch rimligt. Olägenheten av en regel som inie är helt entydig tUl sin innebördblir emellertid mera framträdande när regeln görs lUlämplig även på dekommunala valen. För att underiätta länsstyrelsernas arbete och åstadkommaenhetlighet i tUlämpningen av dubbelvalsregeln även på den kommunala sidan börden därför ges en utformning som inte lämnar rum för någon tvekan om dess rättainnebörd. Den nuvarande regeln torde böra tolkas så alt mandat somden dubbelvalde inte lUllräder skall besättas av den kandidat som står närmasli lur att erhålla mandal för del partiet eller den valkretsen, Detla bör enligtmin mening då också klart sägas ut i lagtexten. Utformas regeln på detta sätt,undviks alla tolkningssvårigheler och uppnås enhetlighet i tillämpningen. Förevarande paragraf har utformats i enlighet med vad jagnu har sagt, 11, 13 och 14 §§ Dessa paragrafer har i sak oförändradeförts över från ValL sådan den kommer att lyda när de med anledning avproposition 1972:66 som vilande antagna grundlagsändringarna slutligt harantagits och erhållit krafl av grundlag. De lorde därför inte behövakommenteras närmare här. Vid de kommunala valen bestämsordningen mellan kandidatnamnen enligt samma regler som gäller vidriksdagsvalet. I första stycket av denna paragraf, som innehåller reglerna idetta avseende, har därför hänvisats lUl bestämmelserna i 6 §, 1 övrigi har iparagrafen tagils in regler om plalsfördelningen mellan partierna. Dessa reglerhar i sak oförändrade förts över från 46 § 2 mom, KVL och lorde inte krävanågon kommentar, gällde belräffande dekommunala valen den ordningen att uppkomna dubbelvalssituationer i fråga om de Prop, 1972:105 137 ordmarie ledamöterna avvecklades först sedan ävensuppleanterna hade utsetts. Denna ordning kunde leda tUl och ledde också ofta tUlalt de från början utsedda suppleanterna, vilka inte så sällan var utsedda förflera valkretsar, var för fä när dubbelvalssituationerna skuile avvecklas genomatt suppleant i stället tilldelades ordinarie plats. I sädana lägen fick ytteriigaresuppleanter utses så att samtliga ordinarie platser kunde besällas. Om samtiigasuppleanter fick ordinarie platser, skulle endasl ytteriigare en suppleantutses, vilket kunde medföra att elt parti - även om del fått flera ordinarieplatser - fick endasl en suppleani. Genom ändring i KVL (prop, 1970:131, KU 37, rskr250) infördes, för alt eliminera de nämnda nackdelarna i fråga om dubbelvalssituationeri de primärkommunala valen, den ordningen att samtliga ordinarie fullmäkligplatserskall vara besalta innan sammanräkning för utseende av suppleanter tar vid.Denna nya ordning avsåg emellertid inte landstingsvalen. Beträffande dem gällersålunda alltjämt den angivna ordningen enligt vUken dubbelvalssituationernaavvecklas först efter det atl suppleanter har utsetts. Som jag har framhållit vid liera tillfällen i detföregående är det önskvärt all ha enhetliga regler för alla de samtidiga valen.Redan detla utgör enligt min mening ett starkt skäl för alt även vidlandstingsvalen införa den för riksdagsvalen föreslagna och vid de primärkommunalavalen gällande ordningen enligt vUken suppleanterna utses först sedan uppkomna dubbelvalssituationeravvecklats och plalserna i besatts med ordinarie ledamöter. HärtUlkommer all den tidigare föreslagna regeln all endast ospaltade valsedlar börfå användas vid landstingsvalet, ökar risken för att det med nuvarande ordningkan inträffa alt landslingssuppleanlerna måste tas i anspråk för att fyllavakanser som uppstår i de valkretsar där dubbelvalssituationer har inträffal.Vad nu har anförts leder tUl slutsatsen atl uppkomna dubbelvalssituationer ävenvid landstingsvalet bör vara avvecklade och samtliga platser vara besatta medordinarie ledamöter innan suppleanter utses. Enligt gällande regler (47a § KVL) får den som utsettstill landstingsman eller kommunfullmäktig i mer än en valkrets bestämma ochtill anmäla i vilken valkrets han vill anses vald. Uppkommermotsvarande dubbelvalssituation vid riksdagsvalet, fäller jämförelsetaletavgörandet (jfr 10 §), Såväl praktiska som principiella skäl talar enligt minmening för att samma metod för avveckling av uppkomna dubbelvalssituationerinförs även i fråga om de kommunala valen. I fortsättningen bör alltså den somvalts lill landstingsman eller fullmäktig i mer än en valkrets besätta platseni den valkrets där hans enligt 6 § framräknade jämförelsetal är störst. Det börframhållas att demokratiutredningen när det gäller dubbelvalda fullmäktigsuppleanterföreslagit atl jämförelsetalet skall vara avgörande vid bestämmandet av ivilken valkrets som plals skall tillerkännas honom (19 §), Enligt gällande ordning skall den som fått mandat från merän en valkrets anses ha avgått som landstingsman eller fullmäktig i denvalkrets där han inte mottar uppdraget och efterträdare för honom där ulses iden Prop,1972:105 138 ordning som gäller vid landstingsmans eller fullmäkligsavgång, I kommentaren tUl 10 § har jag förordat att motsvarande reglering ifråga om riksdagsvalen utformas så att mandat som den dubbelvalde ej tillträderskall lUlfalla den kandidat som slår närmasl i lur atl erhålla plats förpartiet i den valkretsen. Redan intresset av enhetliga regler vid de samtidigavalen talar enligt min mening för alt samma regel får gälla även vid de kommunalavalen. En sådan lösning står också i principiell överensstämmelse med dentidigare förordade bestämmelsen alt jämförelsetalet skall vara avgörande för ivUken valkrets den dubbelvalde skaU erhålla plats. Del kan här inskjutas altdet i fråga om de kommunala valen inte behövs någon särskild regel för det fallatt en kandidat har valts för mer än elt parti i samma valkrets. Inträffardetta, blir beslämmelsen i 15 § Iredje stycket tillämplig, 1 denna paragraf ges bestämmelser omhur suppleanter för landstingsman skall utses. Bestämmelserna överensstämmer iallt väsentligt med de nuvarande {yir 47 § KVL). De avvikelser som har gjortsbetingas därav att spaltade valsedlar, enligt vad som har föreslagits,inte skall förekomma i fortsättningen. 1 fråga om de föreslagna avvikelserna torde endast den sominnebar att antalet sammanräkningar som skall göras höjs frän två lUl trefordra en närmare kommentar. Slopandet av de spaltade valsedlarna kan, sompåpekats under remissbehandlingen, leda lUl alt det antal suppleanter somfaktiskt kommer atl ulses för en landstingsman reduceras. Med hänsyn härtilloch tUl de regler som gäller vid suppleants avgång, till vilka jag återkommer ianslutning liU 23 §, har antalet sammanräkningar för utseende av suppleanterför varje landstingsman höjts från två tUl tre, Som närmare har utvecklats i denallmänna motiveringen (jfr 6.2) har det primärkommunala suppleantsystemetutformats i överensstämmelse med demokratiulredningens förslag. Detta innebärbl, a, att suppleantplalserna skall fördelas med tillämpning av sammafördelningsregler som har tagils upp i 6 § i förevarande kapitel med denavvikelsen att endast lista som varit med och besatt ordinarie plats beaktasvid sammanräkningen. För all proporlionalilelssynpunkten därvid skall kunnatillgodoses krävs vidare all uppkomna dubbelvalssituationer avvecklas. Somtidigare har antytts (jfr under 10 §) bör sådana situationer, som kan uppkommaantingen genom atl samme kandidat ulses tiU suppleani för mer än elt partieller som suppleant i mer än en valkrets, avvecklas på samma sätt som vid rUcsdagsvalet,dvs, genom att den dubbelvalde suppleanten besätter den plats förvUken hansjämförelsetal är störst. På molsvarande sätt som har förordats i fråga omriksdagsvalen bör den plats suppleanten inte går in på, besättas av den kandidat som står närmasl i tur all erhålla mandat för detpartiet eller i den valkretsen. Med hänsyn tUl vad som har anförts har detansetts vara tUlräckligl att i förevarande paragraf hänvisa lill 6 och 10 §§,vars regler alltså skall äga motsvarande lUlämpning vid utseendet av suppleanterför fullmäktige, dock med det tUlägget atl vid tUlämpningen av 6 § hänsyn inteskall tas tUl valsedlar som inte har deltagit i besättandet av ordinarie fuilmäktigplats. Tilläggas bör att den av demokratiulredningen förordademinimiregeln alt minsl en suppleant skall utses för varje i fullmäktigerepresenterat parti har fått komma tUl uttryck genom föreskrifter som innebäratt om ett brutet tal uppkommer vid fastställandet av det antalsuppleant-platser som skaU tilldelas varje parti delta skall höjas tUlnärmast högre hela tal. Dessa höjningsregler har emellertid fått sin plats i deparagrafer i kommunallagarna som reglerar antalet suppleanter. Till förslagenom ändringar i kommunallagarna återkommer jag i del följande, 20 och 21 §§ De i dessa paragrafer upptagnabestämmelserna motsvarar i sak de bestämmelser som finns i 48 a §, 49 § 3mom, och 50 § KVL, De torde inte behöva kommenteras här. 1 denna paragraf ges regler om hurefterträdare skall ulses för landstingsman eller kommunfullmäktig som avgårunder löpande valperiod, I första siycket finns reglerna om efterträdare föravgången landstingsman, Beslämmelsen härom har utformats i sakligöverensstämmelse med den nuvarande regeln i 52 § 1 mom, KVL, Som närmare har utvecklals i den allmänna motiveringen(jfr 6,2) bör i överensslämmelse med utredningens om den kommunala demokratinförslag, fullmäktig som avgår efterträdas av den kandidat på fullmäktigenslista som står närmast i tur att erhålla plats i ordningen. Detta innebär attefterträdare till avgången fullmäktigledamot kommer att ulses enligt sammaregler som ersättare för riksdagsledamot. I paragrafen har därför hänvisningkunnat göras till 7 § som ger de närmare reglerna i detla hänseende. Påpekasbör att samma regler i fortsättningen kommer att gälla såväl i kommuner där detskall finnas suppleanter för fullmäktige som i övriga kommuner. Någonmotsvarighet till den nuvarande 52 § 3 mom, KVL behövs alltså inte. 23 och 24 §§ Bestämmelserna i dessa paragrafermotsvarar helt dem som finns i 53 a, 54 och 55 §§ KVL och torde inte krävanågon kommentar i delta sammanhang. Prop,1972:105 140 1 och 2 §§ I dessa paragrafer har bestämmelser ombevis som skall tUlställas de valda tagils in. Bevis för riksdagsledamot ochersättare för sådan ledamot skall enligt förslagel utfärdas av centralavalmyndigheten medan bevis för landstingsman och kommunfullmäktig samt derassuppleanter utfärdas av , I §, som innehåller reglerna om bevisför riksdagsledamöter och ersättare, har utformats i överensslämmelse med 90 § ValLi den lydelse som denna paragraf kommer att fä när de i anledning av prop.1972:66 som vUande antagna ändringarna i RF och RO slutiigl antagits ocherhållit kraft av grundlag, I 2 §, som motsvarar nuvarande 51 § KVL, finnsreglerna om bevis för landstingsmän, kommunfullmäktige och deras suppleanter. Denna paragraf innehåller reglerna ombesvär över val. Som har föreslagits i promemorian har uttryckligen angetts attregeringsrätten prövar besvär över val saml att besvären skall ges in till beslulsmyndigheten,dvs, i fråga om val till till centrala valmyndigheten och i fråga omlandstings- eller kommunfullmäktigval lUl . Besvärstiden vid riksdagsvalet har angetts lUI ,räknat från den dag då kungörelse om valutgången tagits in i Post- och Inrikestidningar vilket innebär alt någon ändring inte föreslås, I fråga om besväröver landstings- och kommunfullmäkligval har liden ansetts utan olägenhet kunnaförkortas och bestämts lill efter del resp, val avslutats. När besvärstiden har gått ut skall beslutsmyndighetenkungöra samtliga inkomna besvär, 1 kungörelsen skall utsättas viss kortare tidinom vilken förklaring över besvären skall ha kommit in tUl regeringsrätten.När besvärsliden gått ut bör beslulsmyndigheten översända besvärshandlingarnatill regeringsrätten, TUl handlingarna bör om möjligt beslulsmyndigheten fogaeget yttrande om elt sådanl bedöms erforderligt. Enligt bestämmelserna i 56 § andra slyckel KVL skall, omregeringsrätten beslutar atl den valde skall skiljas från uppdraget,underrättas om beslutet, varefter länsslyrelsen har att vidta de åtgärdersom behövs för att platsen skall kunna besättas med en ny innehavare. Innebärregeringsrättens beslut atl hela valet skall göras om, har attföranstalta om detla, Atl del sagda skall gälla har ansetts så självklart atlnågon motsvarighet tUl beslämmelserna inte har tagils upp i vallagsförslagel.Detsamma gäller den i 56 § sista styckel KVL intagna erinran om allbesvärsbestämmelserna skall gälla även när fråga är om förrättning för nysammanräkning. Prop, 1972:105 141 Bestämmelsen i nuvarande 92 § andrastycket ValL att den som vill anföra besvär över valet har rätt att erhållautdrag ur protokoll hos länsstyrelse eller handling hos centrala valmyndighetensom visar hur fördelningen av mandat skett bör göras tillämplig på alla desamtidiga valen. En bestämmelse av detta innehåll har tagits in i dennaparagraf. Punkterna 1 och 7. Förberedelsearbetet års valmåste inledas redan i börian av året. Med hänsyn härlUl bör den nya vallagenträda i krafl . Lämpligaste tidpunkten för Uirafllrä-dandethar ansetts vara. De bestämmelser i vallagen som rörersättare för riksdagsledamöter förutsätter emellertid för sitt Ucraftträdandeall de förslag tUl ändringar i RF och RO som rUcsdag antagit som vUandemed anledning av proposition 1972:66 slutligt antas, Detla kan tidigast ske ibörjan av . 1 punkten I i övergångsbestämmelserna har därför tagils inen erinran om detta. Träder vallagen i kraft vid den föreslagna tidpunkten,behövs inte någon särbestämmelse om det sätt varpå valsedel för riksdagsvaletskall utformas (jfr första stycket i övergångsbestämmelserna till den med arUedningav den nämnda propositionen villkorligt antagna lagen om ändring i ValL, SFS1972:237), Däremol har till punkt 7 i övergångsbestämmelserna tUl vallagenförts över föreskriften atl länsslyrelsen vid sammanräkningen av de vid rUcsdagsvaletden avgivna rösterna skall bestämma ordningen mellan sä månganamn som kan beräknas behövas för all centrala valmyndigheten skall kunna utseersättare för de valda ledamölerna när grundlagsändringarna slutligt harantagits (jfr de nyssnämnda övergångsbestämmelserna till ändringen i ValL),Visar det sig sedermera atl ytterligare namn mäste räknas fram skall länsslyrelsengivetvis återuppta sammanräkningen i delta syfte. Denna nya sammanräkning bördå ske under iakttagande av vallagens bestämmelser härom. När vallagen träder i kraft skall ValL och KVLupphöra att gälla. Som har framhållits reglerar vallagen inteförfarandet vid de kyrkliga valen, 1 avbidan på de förslag tillförfaranderegler beträffande dessa val som är all vänta bör gällaför dem. Avgår ledamot av , landsting eller kommunfullmäktige under1973, bör de regler om utseende av efterträdare som finns i ValL och KVLfortfarande tillämpas. Förevarande punkt i övergångsbestämmelserna har ulformalsi enlighel med del anförda. Enligt 3 kap, 1 § i vallagsförslagel skallvalnämnden i fortsättningen utses på samma sätt som övriga kommunala nämnder, Ioch med atl lagen träder i kraft bör de löpande mandaten för ordförande ochledamöter jämte deras suppleanter upphöra. För att det eflerikraftträdandet skall finnas en fungerande valnämnd bör fullmäktige Prop,1972:105 142 redan före årsskiftet 1972/1973 utse en ny valnämnd enligtde nya bestämmelserna i 3 kap, 1 § vallagen. Valperioden för valnämnd som dåutses kommer, enligt vad som föreskrivs i det nämnda lagrummet, att upphöra medutgången av , Bestämmelser med den innebörd som jag nu har angett harlagils in i denna punkt i övergångsbestämmelserna. Bestämmelsen ivallagen att beslut i fråga om valdislriktsin-delning skall gälla fr, o, m,året efler del beslutet vann laga kraft bör inte iakttas års val.Beslut om vUken valdistriklsindelning som skall gälla vid detta val bör sålundakunna fattas även efter ingången av år I 973, En erinran om delta har tagits ini denna punkt i övergångsbestämmelserna. I denna punkt har tagits in en erinran om att denår upprättade röstlängden skall gälla till dess den längd som skallupprättas enligt de nya beslämmelserna har kommit till stånd. Vid vallagens ikraftträdande registreradpartibeteckning bör utan ansökan föras över till det register överpartibeteckningar som centrala valmyndigheten i fortsättningen skall föra.Föreskrift om delta ges i första stycket i denna punkt. Del bör framhållas altregistrering av partibeteckning som förs över på det angivna sättet föreöverförandet avser endast riksdagsval men efler detla enligt 5 kap. 4 § första slyckelvallagen kommer att gälla också för de kommunala valen. Etl särskill problem utgör tidigare registreradepartibeteckningar som framstår som helt inaktuella men som inte kunnat avföras lillföljd av alt någon ansökan om det inte har gjorts. För att möjliggöra allsådana partibeteckningar skall kunna avföras har i punktens andra slycke, medanknytning lill 5 kap. 6 § vallagsförslaget och 56 § 4, ValL, föreskrivits attöverförd partibeteckning skall avföras ur centrala valmyndighetens registerdels om det inte finns ombud för parliel och inte heUer anmäls ombud inom enmånad efter vallagens ikraftträdande, dels om partiet i fråga inte har anmältkandidater vid riksdagsval och inte heller gör det vid något av 1973ars samtidiga val. Den nuvarande ValL:s bestämmelser om fullmakt börgälla i fråga om den som väljs lill ledamot av den 16 september 1973eller som skall efterträda ledamot som avgår från sin befattning innan de medanledning av prop, 1972:66 som vilande antagna grundlagsändringarna slutligtantagils. En föreskrift om detta har tagits in i denna punkt iövergångsbestämmelserna. 1 denna punkt har tagits in enövergångsbestämmelse som på vanligt sätt anger hur hänvisningar lillbestämmelser som ersätts genom bestämmelser i den nya lagen skall tolkas, 8.2 Förslagen till ändring i kommunallagen (1953:753) ochkommunaUagen (1957,50) för F, n, innehåller de bådakommunallagarna endast den bestämmelsen alt suppleanter för fullmäktige skallutses om fullmäktige beslutar det (5 a § kommunallagen resp, 5 § kommunaUagen för Prop, 1972:105 143 Slockholm), De närmare bestämmelserna om det kommunalasuppleantinstitutet återfinns i KVL, Som närmare har utvecklats i den allmänna motiveringen(jfr 6,3) bör fullmäktige i fortsättningen få bestämma hur många suppleantersom skall ulses i kommunen. Därvid skall dock iakttas att antalet bestäms lUlen kvotdel, högsl hälften, av det antal ordinarie platser som varje partierhållit i kommunen eller, om denna är indelad i valkretsar, i varie valkrets.Dessa bestämmelser har ansetts böra tas in i resp, kommunallag. En naturiig plalshar därvid varit de tidigare nämnda paragrafernadvs, 5 resp. 5 a §, Som antyttsi del föregående bör den av utredningen om den kommunala demokratin föreslagnaminimiregeln att varje i fullmäktige representerat parti skall ha minst ensuppleant komma till uttryck genom föreskriften att, om etl brutet taluppkommer vid fastställandet av antalet suppleanter, detta skall höjas tillnärmast högre hela tal, 1 avbidan på ett slutligt ställningstagande i frågan omvalsystemet vid bl, a, de primärkommunala valen bör enligt min mening endastsådana ändringar i de nuvarande kommunallagsbestämmelserna göras som äroundgängligen nödvändiga. Det nya suppleantsystemet bör därför föranledaändringar endast i de två nämnda paragraferna. De bestämmelser om del högsta anlal suppleanter som fårutses, knyter an till begreppet parti. En definition av detla begrepp saknasemellertid f. n, i kommunallagarna. Som jag framhållit vid behandlingen avfrågan om registrering av partibeteckning vid de kommunala valen (6.3) bör inteheller någon sådan definition nu tas in i kommunallagarna.