prop · FV0362 · 1972-12-31 00:00:00 — Ofta härrör äggen frånsällsynta och värdefulla fåglar och har ett betydande intresse frånvetenskaplig synpunkt. Med hänsyn till intresset att förebygga brott är detvidare enligt olämpligt att materialet säljs på offentligauktion och därvid på nytt kommer ut på den allmänna marknaden. Äggen säljsofta tUl dyra priser, vilket kan befaras locka personer att börja ägna sig åtillegalt äggsamlande. föreslår därför att verket skall fåbemyndigande att medge undantag från bestämmelserna om försäljning avförverkad egendom på offentlig auktion, om det befinns lämpligt avvetenskapligt eller annat särskUt skäl. framhåller attundantagsmöjligheten inte bör inskränkas till att avse enbart ägg, eftersom detkan inträffa att även annat förverkat djurmaterial har vetenskapligt intresse. Förslagettillstyrks genomgående av remissinstanserna. Även jag fin ner förslaget ändamålsenligt och förordar att det genomförs. Jägareför bundet har föreslagit att möjligheten att medge undantag bör begränsas till förverkade ägg av fridlyst fågel. För egen del ansluter jag mig till uppfattning i denna fråga. Jag föreslär sålunda att Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer får medge undantag frän bestämmelserna i 36 § 2 mom. andra stycket jaktlagen om försäljning av förverkad egendom på offentlig auktion i fråga om djur eller del av djur som behövs för forskningsändamål eller av annat särskUt skäl inte bör försäljas på offentlig auktion. På gmnd av be stämmelsen i 37 § kommer undantagsmöjligheten att omfatta även ägg av sådana fåglar som avses i 18 § 1 mom. Om förslaget antas ämnar jag föreslå Kungl. Maj:t att motsvarande ändring görs i jaktstadgan. I stadgan kan då bemyndigas att medge sådant un dantag. 1972: 62 13 Jagförordar vidare att i 30 § görs den rättelsen att hänvisningen i paragrafensfjärde stycke kommer att avse tredje i stället för andra stycket. Enligt32 § tredje stycket jaktlagen skaU den som blivit angiven för underlätenhet attvid jakt medföra eller på anmodan uppvisa gällande jaktkort vara fri frånansvar, om han hos åklagaren visar att han vid tiden förförseelsen innehade gällande jaktkort och omständigheterna ger vid handen attförseelsen haft sin gmnd i förbiseende. RAföreslår att uppvisandet av jaktkort i fortsättningen skall ske hospolismyndigheten i stället för hos åklagaren. En sådan ordning ter sig enligtRA desto naturligare som det numera ankommer på polismyndighet att ledaförundersökning om förseelse det här rör sig om. RÅ anser det också bekvämareför den enskilde att uppsöka polisen än åklagarmyndigheten. Samtligaremissinstanser tillstyrker förslaget. Även jag finner det ändamålsenligt ochförordar att det genomförs. har i sitt remissyttrandeförordat att uttrycket polismyndighet ersätts med polisman, eftersom det gällerrutinärenden som bör kunna handläggas av polisman i allmänhet. Efter samråd medchefen för förordar jag att begreppet polismyndighetanvänds i lagtexten. Eventuell delegation till enskild polisman kan sedan ske iadministrativ ordning. Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft dagen efter den, då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attantaga inom jordbmksdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1938: 274) om rätt till jakt. Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåtasproposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Majrtsproposition nr 1972 Prop. Kungl.MaJ:ts proposition med förslag till lag om tillverkning av silvermynt på tiokronor; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att tiokronorsmynt vilka är avsedda som minnes- ochjubileumsmynt skall tillverkas med en viss minsta silverhalt och silvermängd. Lagom tillverkning av silvermynt på Härigenomförordnas som följer. 1 § Mynt med ett namnvärde av skalltillverkas av en legering som innehåller minst silver. 100 myntskall innehålla sUver. 2 § Om sammansättningen av mynten i övrigt samt omderas vikt och utförande förordnar Konungen. Dennalag träder i kraft dagen efter den, dä lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit frän trycket i . Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om tillverkning av silvermynt på tiokronor och anför. Lagen(1970: 1028) om rikets mynt, som trädde i kraft , innehållerbl. a. bemyndigande för Kungl. Maj:t att ensam låta tillverka och utge myntsom skall vara lagligt betalningsmedel. Enligt lagen skall mynt finnas ivalörer om , en krona, , , och femöre. Dessutom får mynt med ett namnvärde av finnas. Valören är, somframgår av förarbetena (prop. 1970: 190 s. 42, BaU 1970: 79, rskr 1970: 473),avsedd som minnes- och jubileumsmynt och kan tiUverkas av en legering avsilver. Enligt 79 § regeringsformenfår inte "någon förändring i rikets mynt till skrot eller korn, det varesig till förhöjning eller avslag, äga rum utan bifall; Konungensrättighet att låta slå mynt dock oförkränkt". I detta sammanhang betecknarskrot myntets bruttovikt och korn dess nettovikt i ädel metaU. Bestämmelsen omKonungens rätt att slå mynt innebär att Kungl. Maj:t ensam får bestämma myntensutseende och prägel. Enligt myntlagen förordnar Kungl. Maj:t om sammansättning,vikt och utförande av mynt, i vilka silver eller guld inte ingår. Bemyndigandeatt bestämma om sammansättning och vikt beträffande silver- eller guldmynt harinte lämnats Kungl. I skrivelse den 18 januari1972 har mynt- och justerings verket föreslagit att mynt med ett namnvärde skall tillverkas i silver. För att myntet skall få ett varaktigtattraktivt utseende anser verket att det bör framstäUas av en legering med hög sUverhalt.Myntet bör med hänsyn härtUI bestå till 83 "la av silver och till 17 »/oav koppar. Vikten bör anges på så sätt att 100 mynt skall innehåUa minst 1 silver. Enligt verkets uppfattning bör tiokronorsmynt framställas intebara som jubileumsmynt utan i begränsad omfattning också som gävomynt och för samlarändamål. Tillverkningav mynt av legering av silver förekommer inte , bortsett från enbegränsad tillverkning av femkronors-mynt. Som jag anförde hardock vid tillkomsten av den nya myntlagen förutsatts att minnes- ochjubileumsmynt av legering av silver och 1972: 63 4 skall få finnas. Liksom mynt- och justerings verket anser jag detmotiverat att ett tiokronorsmynt skall kunna framställas för minnes-,jubileums- och gåvoändamål. Anledning kan bl. a. finnas att hugfästa minnet aven viss händelse eller epok eller i övrigt ge särskUt uttryck åt visstilldragelse. Det bör därvid finnas möjlighet för Kungl. Maj:t att med stöd avredan givet bemyndigande utan tidsutdräkt förordna att sådant mynt framställs.Jag förordar därför att i särskild lag anges att tiokronorsmynt skall tUlverkasmed viss minsta silverhalt och silvermängd. Enligt lagen (1971: 1082) om handelmed ädelmetallarbeten skaU silverarbete ha en medelhalt av minst 830tusendelar fint silver. Motsvarande bestämmelser om silverhalten bör gälla för tiokro-norsmynten.Vidare bör minsta kvantiteten silver i mynten fastställas till i genomsnitt per mynt. Med detta silverinnehåll får varje mynt en totalvikt på omkring18 gram, vUket kan vara lämpligt med tanke på möjligheterna att ge myntet enkonstnärlig utformning. Underåberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. attantaga inom upprättat förslag till lag om tillverkning avsilvermynt på . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tiU skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Maj:ts proposition nr 1972 Prop. proposition angående statligt stöd för tidsbe*gränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag; given slottden . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överinrUcesärenden föreslå att bifaUa det förslag om vars avlåtande tUlriksdagen föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås åtgärder från samhäUets sida för att i vissa fall beredaerforderligt rådmm för omplacering av de anställda vid hot om nedläggning avföretag eUer för överväganden om fortsatt drift av nedläggningshotat företag.Stödet skaU utgå i form av bidrag för tidsbegränsad drift av företag som harträtt i likvidation eUer gått i konkurs. Verksamheten skaU handläggas avarbetsmarknadsverket och bedrivas på försök . Kostnadernahar uppskattats tUl 5 milj. kr. för /73, vilket beräknasmöjliggöra sysselsättning av ca 1 000 personer . Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om statligt stöd förtidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag och anför. Desenaste årens tekniska och ekonomiska utveckling har tillsammans med denhårdnande intemationella konkurrensen lett till att strukturomvandlingen inäringslivet och därmed på arbetsmarknaden har påskyndats. Detta har bl. a.medfört en omfördelning i ökad takt av resurser mellan olUca branscher ochregioner med åtföljande ändrade föratsättningar för sysselsättningen. Genomden successiva utbyggnaden och differentieringen av arbetsmarknadspolitikenfinns numera en rik arsenal av medel som i skUda situationer kan vara de enskUdamänniskorna tiU hjälp vid nödvändiga byten av yrke eller arbetsplats i enfortgående stmkturrationlisering. I vissa fall kan emeUertid nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel inte anses vara helt tillräckliga. Det gällerframför allt när särskilda åtgärder kan bedömas vara nödvändiga i syfte att häUadriften vid ett nedläggningshotat företag i gång tiUs frågan om företagetsframtid hinner klarläggas och åtgärder eventuellt vidtas för att säkrafortsatt verksamhet vid företaget. Det kan också vara fråga om ett uppskov mednedläggningen för att ge rådrum för förmedling av nya arbeten eller insatserav annat slag för de anställda. Mot denna bakgrund har inom inrikesdepartementetupprättats en dagtecknad promemoria (Ds In 1972: 2) med förslagtill statligt stöd för tidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotadeföretag. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av kommerskollegium, efterhörande av ett antal företagareföreningar, (), (), länsstyrelserna 1972: 64 3 iÖstergötlands, , , , , , Jämtiands ochVästemorrlands län, delegationen för de mindre och medelstora företagen, konkurslagskommittén,utredningen rörande ökad anställningstrygghet och vidgad behörighet förarbetsdomstolen. Ackordscentralen i , i (LO), , (), . , Sverigesakademikers centralorganisation (), hantverks- och industriorganisation(SHIO), och (). Medelför långsiktiga lösningar av de anställdas sysselsättning vid nedläggningeller driftinskränkning Denförsta försvarslinjen vid alla omställningar på arbetsmarknaden representerasav arbetsförmedlingen. Dess primära uppgift är att hjälpa de arbetssökande attfinna nytt arbete som fyUer de anspråk som den sökande har rätt att ställa.Förmedlingen förfogar över en rad hjälpmedel för att underlätta sådan arbetsplacering.Genom flyttningsbidrag kan den ekonomiska bördan minskas för den som avarbetsmarknadsskäl tvingas söka sin utkomst på annan ort. Genom ersättning förresekostnader, starthjälp och i vissa fall även utmstningsbidrag kan de ekonomiskasvårighetema under den avhjälpas. Borta-vistelsebidrageller hyrestillskott under en övergångstid kan kompensera de extrakostnaderför bl. a. dubbla hushåll som en flyttning tiU annan ort ofta medför. Statenkan medverka även med inlösen av egnahem eller bostadsrättslägenheter när densökandes tidigare bostad inte utan stor förlust kan försäljas eller överlåtaspä vanligt sätt. Genomarbetsmarknadsutbildning kan arbetskraftsutbudet bringas i bättreöverensstämmelse med efterfrågan och den arbetssökande få möjlighet att sökasig till en tryggare och i övrigt bättre anstäUning . Utbildning iform av omskolning och fortbildning har därför fått allt större betydelse som arbetsmarknadspolitisktmedel. Medolika åtgärder - aktivering av ej sysselsatta, arbetsvårdsinsatser för äldreoch handikappade, undanröjande av hinder för bl. a. deltidsarbete - sökersamhället underlätta för skilda grupper av arbetssökande att göra sig gällandepå arbetsmarknaden. Oavsett konjunkturläge kan samhäUet tvingas vidta åtgärderför att skapa sysselsättning. Bakgrund tiU detta kan vara stmkturellaförändringar i sysselsättningen på en ort, strävan att bereda arbete förhandikappad eller eljest svårplacerad arbetskraft, ett dokumenterat allmäntbehov av att stärka sysselsättningen i ett område etc. Till de selektivaåtgärder arbetsmarknadspolitiken arbetar med i sådana situationer höroffentliga arbeten av skilda slag, 1*1972. 1972: 64 4 (allmännaberedskapsarbeten, särskilda beredskapsarbeten, industrieUa beredskapsarbetenoch industribeställningar). Hit får också hänföras insatser förindustrilokalisering. AnpassadeUer skyddad sysselsättning för att ta tiUvara den arbetsförmåga som finns hospersoner med skilda handikapp har blivit en aUtmer utbyggd och differentieradverksamhet inom den sektor för sys-selsättningsskapande åtgärder som samhälletanordnar för arbetskraft som har begränsade möjligheter att konkurrera omarbetstillfällena på den öppna marknaden. Skyddade arbeten bedrivs antingen vids. k. skyddade verkstäder eller i form av olika utearbeten. I stor utsträckningbedrivs arbetena i eller landstingskommunal regi. En specieUform av skyddat arbete är s. k. arkivarbeten, som anordnas vid statiiga,allmännyttiga eller ideella institutioner, varvid staten f. n. betalar helalönekostnaden. Arkivarbeten kan också anordnas av kommun, varvid visst bidragutgår av statsmedel. Slutligen skall nämnas, att näringshjälp kan utgå tillhandikappad för start av egen rörelse. som i särskUd ordning anstäUerperson med nedsatt arbetsförmåga i s. k. halvskyddad sysselsättning kan bidragockså utgå liksom tUl sådana särskilda anordningar på arbetsplatsen som är nödvändigaför att den handikappade skall kunna utföra sitt arbete eller för attarbetsplatsen skall bli tUlgänglig för denne. Arbetsmarknadspolitiskainsatser initieras inte endast när arbetslöshet hotar.Sysselsättningspolitiken och de medel den arbetar med anpassas ständigt tillde växlande förhåUanden som arbetsmarknaden uppvisar under påverkan av konjunkturellaoch strukturella förändringar. Samhällets insatser i samband med den stmkturellaomvandlingen inriktas inte ensidigt på att underlätta omstäUningen för den arbetskraftsom hotas av friställning. I samband med rekonstmktioner, fusionering ochsammanslagning av företagsenheter söker staten förstärka redan etableradföretagsamhet genom att ställa finansiell hjälp till förfogande för sådanaföretag eller företagsgmpperingar som bedöms ha långsiktiga möjligheter tilllönsam verksamhet och därmed tryggad sysselsättning för de anstäUda. I dettasammanhang kan hänvisas tiU bl. a. prop. 1972: 46 som har avlämnatstill och vari föreslås statiigt stöd för att underlätta stmkturomvandlingeninom vissa branscher. Nuvarandemedel att få ökat rådrum för att åstadkomma långsiktiga lösningar Varselsystemet.Sedan år 1952 har mellan arbetsmarknadens parter funnits en överenskommelse omvarsel vid personalinskränkningar. gällande överenskommelse mellan å enasidan AMS och å andra sidan SAF, , LO och TCO tillkomär 1968. I anslutning tiU deima överenskommelse har liknande uppgörelser träffatsmel- 1972: 64 5 lanAMS och en rad mindre arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Överenskommelsernasyftar tUl att ge rådrum för såväl de anstäUda som för samhället att övervägade skilda alternativ som kan finnas för att bereda de anställda ny och tryggareanställning. Enligtöverenskommelserna skall om det är fråga om uppsägning eller permittering förlängre tid än varslet lämnas innan åtgärden sättsi kraft. Gäller uppsägningarna fler än 50 anställda är varseltiden minst tremånader, och om driftsenhet med fler än 100 anstäUda skall läggas ned skaUvarslet lämnas innan avvecklingen börjar. Fråganom lagstadgad varselskyldighet har motionsvägen behandlats av vidupprepade tillfällen. Krav på lagstadgad varseltid på tvä månader fördessålunda fram i en motion tUl riksdag. Även senare, , harfrågan varit föremål för behandling. I samtliga fall har motionernaavslagits med motiveringen att man bör fortsätta med nuvarande ordning, dvs.frivilliga överenskommelser. En arbetsgmppmed företrädare för , , , LO och TCO har nyligentillsatts med uppgift att ställa samman erfarenheterna av gällandeöverenskommelse om varsel vid driftinskränkningar och överväga behovet aveventuella ändringar. Industribeställningar.För att förhindra friställning av anstäUda vid företag som har varslat omtemporär driftinskränkning eller för att uppskjuta friställning vid företag somvarslat om nedläggning får AMS lägga ut industribestäUningar. Denårliga ramen för dessa s. k. rådrumsbeställningar har normalt varit begränsadtill 5-10 mUj. Vid mer betydande konjunkturav-mattningar med åtföljandesysselsättningsproblem har statiiga och kommunala industribeställningar tidigarelagtsi större omfattning. Deinternationella förpliktelser har inom EFTA begränsar möjligheterna attstödja sysselsättningen med hjälp av offentlig upphandling. På vissa områdenär förpliktelserna dock mindre omfattande. I första hand gäller dettaupphandling för totalförsvarets behov av varor av strategisk betydelse.Eftersom totalförsvaret svarar för en mycket betydande del av den statligaupphandlingen kan företag som producerar krigsmateriel eller andra förtotalförsvaret betydelsefulla produkter och som hotas av sysselsättningsproblemi vissa faU stödjas genom statliga bestäUningar. Ävenom sålunda offentiig upphandling i form av s. k. rådmmsbeställ-ningar, tidigareläggningav bestäUningar eller sysselsättningspolitiskt betingade bestäUningar i andraformer med hänsyn tUl vad som här har sagts kan få endast begränsad omfattningär verksamheten i vissa faU ett värdefullt komplement tUl andra stödformer inomarbetsmarknadspolitiken. Eftersom det i huvudsak är fråga endast om tidigareläggningav 1972: 64 6 inköpär kostnaderna för dessa former av stöd förhållandevis låga. /67 bedrivs försöksverksamhet med s.k. industriella beredskapsarbeten. Syftet med dessa är främst att göratemporära insatser för anställda som friställs i samband medföretagsnedläggningar eller andra former av omstäUning på arbetsmarknaden. Iregel anordnas de industrieUa beredskapsarbetena i lokaler som AMS hyr. I någotspeciellt fall har AMS bedrivit arbetena i den nedläggningshotade industrinför att därigenom förlänga avvecklingstiden. Företagsarrende.Formen med ett statiigt arrendeförhållande i syfte att uppskjuta en beslutadavveckling prövades i fråga om tväföretag båda försatta i konkurs, AB Flygsfors Glasbmk och AB Glasbruk. Ettav skälen tUl att staten genom AMS arrenderade de båda företagen och genom särskUdadministratör svarade för driften under en i avtalet mellan staten ochkonkursförvaltaren fixerad tid var att konkursförvaltningen med hänsyn tillden ekonomiska utvecklingen i konkursboet inte kunde iaktta gäUande tid förvarsel om friställning av de anstäUda. Tillräckligt rådrum saknades därför föratt genomföra nödvändiga omställningar för arbetskraften. VidAMS tUlträde av arrendet erbjöds samtliga vid varseltUlfället anställdaarbetstagare sysselsättning i resp. företag. Under hela rådrums-tiden fannsviss dag särskild arbetsförmedlingsexpedition imrättad såväl iFlygsfors som i för att lämna service åt dem som sökte annansysselsättning eller önskade komma i fråga för annan arbetsmarknadsåtgärd. Genomsamhällets engagemang skapades erforderligt tidsutrynmie försysselsättningspolitiska insatser. Genom rådrumjnet blev det även möjligt förkonkursförvaltaren att finna köpare tUl företagen. Närföretagen efter arrendetidens utgång övergick till resp. köpare anställdes ca115 av de omkring 250 personer som berördes av varslen. Genom andraarbetsmarknadsåtgärder kunde den direkta arbetslösheten hållas nere. Denomfattade vid köptUlfället ca 35 personer, varav flertalet var kvinnor bundna tUlorten. Dagsverkskostnadenper anställd AMS drev företagen har beräknats tih 66: 50 kr.Avräknas från detta belopp vad som inbetalades i källskatt för de anställdauppgick dagsverkskostnaden till 35: . Som jämförelse kan nämnas attdagsverkskostnaden (AMS' andel) vid andra industriella beredskapsarbetenberäknas uppgå till i genomsnitt . Vidskogsvårdsarbeten är den genomsnittiiga dagsverkskostnaden (AMS' andel) 118kr., vid natur- och landskapsvård . och vid arbeten inom kultur- och fornminnesvården130 kr. Prop.1972: 64 7 denvid beredskapsarbete förekommer vid byggande av aUmänna vägar som allmännaberedskapsarbeten. Kostnaden har uppgått tiU genomsnitt-Ugt ca . Det bördock beaktas att dessa senare dagsverkskostnader utgör den totala kostnadenutan avdrag för värdet av vad som produceras. Ipromemorian konstateras att det rådrum som kan skapas med nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel i aUmänhet har visat sig vara tUlräckligt för deomställningsproblem som kan uppkomma vid friställning av arbetskraft i sambandmed nedläggning av företag etc. Erfarenhetsmässigt gäUer detta emeUertid intenär friställningen av arbetskraft är mycket omfattande eller när företaget ärlokaliserat tiU en mindre ort Och där dominerar den lokala arbetsmarknaden.Inte heller torde det gäUa när företagets finansiella ställning är såundergrävd att drastiska åtgärder är nödvändiga för att snabbt genomföranedläggningen eUer när den aviserade nedläggningen eller personalreduktionensker vid en från konjunktursynpunkt särskilt olämplig tidpunkt. Allmänt gäUeratt nuvarande medel i sådan situationer kan visa sig vara otiUräckliga eller ivissa fall orimligt kostsamma i förhåUande tiU sysselsättningseffekten. Särskilttorde detta gälla vid fristäUning av arbetskraft i mer betydande omfattningunder lågkonjunktur med svag ekonomisk aktivitet och ringa efterfrågan påarbetskraft. En fördröjning av enbeslutad avveckling är i många faU motiverad även för att möjliggöraundersökningar humvida företaget kan re-konstmeras med eUer utan statligainsatser. Visserligen erbjuder nuvarande arbetsmarknadspolitiska medel vissamöjligheter att skapa rådrum också i dessa situationer genom t. ex.industribeställningar eller industrieUa beredskapsarbeten. Inte sällan tar detemellertid så att påverka eller starta produktionen att åtgärdema gereffekt först efter den tidsperiod då effekten hade behövts. Nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel kan därför i dessa speciellanedläggningssituationer bedömas vara otiUräckliga för att driften vid företagettemporärt skall kunna upprätthållas i avvaktan på att de anställdassysselsättningsproblem kan lösas eUer frågan om fortsatt verksamhet vidföretaget i ur-spmnglig eUer annan omfattning kan utredas. Sådan utredning kanavse fömtsättningarna för företagets rekonstruktion, försäljning alternativt fusioneringeller sammanslagning med annat företag samt övergång till annan företagsform. De två situationer dåsärskilda åtgärder från samhällets sida, utöver dem som f. n. står tUl buds,främst kan behövas för att i erforderlig omfattning uppskjuta en varsladnedläggning av ett företags hela verk- 2*1972. 1972: 64 8 samheteller del därav är enligt promemorian dels då företag har trätt i likvidation eUerförsatts i konkurs och dels då företag har varslat om nedläggning av hela eUeren del av sin verksamhet för att undvika ytterligare förluster.