prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — har den yngsta befolkningen blandkommuncentra. Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur K:3 i ström och från vad som är normaltbland kommuncentra. Andelen sysselsatta inom industri uppgår i tillca av totala antalet sysselsatta. De flesta kommunblpcken i länet har en istort sett riksgenomsnittlig andel sysselsatta inom service. liggerdock i detta avseende mycket under riksgenomsnittet. Andelen sysselsatta inomoffentlig förvaltning är enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 13 stor iKarlskrona. Den i kolumn 10 tablå 13 återgivna prognoseradesysselsättningsutveckhngen enligt länsplanering 1967 är positiv för allakommunblock. En förutsedd ökning av sysselsättningen inom servicesektorn spelardärvid en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur K:4 varit positiv i , och Sölvesborgunder perioden 1969. Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 13 framgår attutvecklingen varit snabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för de ikommunblocken representerade branscherna. Samtliga kommunblock är mycket branschensidigaoch domineras av verkstadsindustri. Andelen sysselsatta inom småindustri,varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är låg i alla länetskommunblock med undantag för . Som framgår av kolumn 16 tablå 13 ärlöneläget inom industri lågt trots att branschsammansättningen är gynnsam.Löneläget inom de befintliga branscherna ligger således under vad somriksgenomsnittligt är normalt. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 14 understiger för gifta kvinnor riksgenomsnittet. Sölvesborgligger vad beträffar yrkesverksamhetsgraden för gifta kvinnor bland de avlandets kommunblock som har den lägsta yrkesverksamhetsgraden. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var i länet och 1971 obetydligthögre än riksgenomsnittet. Av figur K:5 framgår att hade eni det närmaste genomsnittlig nivå bland primära centra medan har enförhål- BihangA Uppgifter om den regionala strukturen K;2 Andel50-w är, 1970. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. landevis hög arbetslöshet i jämförelse med övrigaregionala centra. Inkomstnivån - mätt som inkomst perinkomsttagare hgger som framgår av figur K:6 mycket lågt i ijämförelse med landets övriga primära centra. ström och har enhög placering bland kommuncentra, medan och har ett genomsnittligtläge i jämförelse med andra regionala centra. Utbudet av service hgger iKarlskrona på en hög nivå. Enligt kolumn 20 tablå 14 har kommunblocket vadbeträffar sjukvård ett utbud på nivå II. Utbildningsutbudet i och uppnår nivå III. Detkommerseiella serviceutbudet, illustrerat i kolumn 21 tablå 14 uppnår iKarlskrona, och nivå III. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med tåg och flyg ganska små i länetskommunblock. , , och har mellan 5 och 10förbindelser med tåg per dag. saknar helt fjärrförbindelser med tåg.Trafikflygplats finns i . Bostadsbyggandet per 100 invånare ligger i länetskommunblock vid eller något under riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt iutrymme är hög i samtliga kommunblock med undantag för , som hör tillde av landets kommunblock som har den största trångboddheten. Andelenlägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i samtligakommunblock. »fBoiofstrom ttfl esborg 1 »»AKarlskrona BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 63 Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 14framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, hggerunder riksgenomsnittet i alla kommunblock. Det kommunalaskatteutjämningsbidraget spelar en viss roll i , ochSölvesborg. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 64 Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 15 varit mer positiv än1950-talet. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en något dämpadfolkmängdsutveckhng fram . , , och hörtill de av landets kommunblock som har haft den mest positivafolkmängdsutveckhngen . Figur L:l visar attKristianstad/har haft en relativt dämpad utveckling i förhållandetill övriga primära centra. ligger på en i det närmaste riksgenomsnittlignivå bland regionala centra. , , , Båstadoch hör till de av landets kommunblock som har haft den störstanettoinflyttningen . Inflyttningen till , Brobyoch består till största delen av utländska medborgare. Av figur L:2framgår att dessa block har en mycket låg andel personer iåldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur L:3 i samtliga kommunblock med undantag för , Tomelillaoch från vad som är normalt i resp. ortsklass. ochPerstorp har av den totala sysselsättningen inom industri. Andelensysselsatta inom jord- och skogsbruk uppgår i och till mer än40 %. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning är enhgt uppgifterna ikolumn 9 tablå 15 liten i alla länets kommunblock med undantag av ,, och Klippan som når över riksgenomsnittet. Den i kolumn10 tablå 15 återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingen enligtlänsplanering 1967 är positiv i Hässelholm, , , ,, och . Övriga block väntas få en negativsysselsättningsutveckling. Den omfattande sysselsättningen inom jord- ochskogsbruk spelar här en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt kolumn 11 tablå 15 varit positiv isamtliga kommunblock med undantag för och . ,och hör till de av landets kommunblock som har haft denmest positiva sysselsättninsutvecklingen. På grund av industrisysselsättningensobetydliga omfattning i och har ökningen i absoluta tal ändåvarit ganska begränsad. Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 15 framgår attutvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt har varit normaltför de i kommunblocken representerade branscherna. och ärsom framgår av kolumn 12 tablå 15 mycket bransch- och företag.sensidiga.Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 15 stor i samtliga block med undantagför och . Dessa två block har även en förhållandevis storandel förvaltningspersonal. Löneläget inom industri är som framgår av kolumn BihangA Uppgifter om den regionala strukturen -.«-2KL'Pp 1:3 Näringsgrenar 1965. AngeWm -.«;-t- . Jc K *5«5SOrkeIljunga Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 Bilaga 1 Reg.pol.handlingsprogram m.m. 16 tablå 15 lågt i samtliga kommunblock med undantag förPerstorp, som hör till de av landets kommunblock som har det högsta lönelägetinom industri, vilket förklaras av branschsammansättningen. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 16 översteg för män och kvinnor riksgenomsnittet år 1965.Samtliga kommunblock hör med undantag för och till de avlandets kommunblock som har den högsta yrkesverksamhetsgraden för giftakvinnor. Detta sammanhänger främst med ett stort antal medhjälpande kvinnor ijordbruket. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten låg på enriksgenomsnittlig nivå i länet som helhet. Av figur L:5 framgår attKristianstad/hade en genomsnittlig nivå bland primäracentra. är lågt placerad bland regionala centra. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare - ligger som framgår av figur L:6 i /Hässelholm lågti förhållande till övriga primära centra. har en i stort settgenomsnittlig placering bland regionala centra. har en hög placeringbland kommuncentra medan övriga block ligger på en genomsnittlig nivå iortsklassen. Utbudet av service är omfattande i . Somframgår av kolumn 20 tablå 16 har kommunblocket både vad beträffar sjukvård och L:5 Arbetslöshet 1971. L'6 Inkomstnivå 1970. .Kristianstad' ....m..Hassleholm ..X...2jAngelhölm Hassleholm° JJ »> _ » BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 67 utbildning ett utbud på nivå II. Utbudet av utbildning når nivå IIIi , och Khppan. , och harett utbud av sjukvård på nivå III. Det kommersiella serviceutbudet förhushållet, illustrerat i kolumn 21 tablå 16 når i , ,, och Tomehlla nivå III. Räknat i antal förbindelser per dag ärkommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i och Ängelholm.Åstorp har upp till 15 förbindelser per dag. , , ochTomelilla saknar helt fjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats finns förutomi också i . Bostadsbyggandet per 100 invånare hgger i länet någotunder riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är hög i länet.Samtliga kommunblock med undantag för , och hör tillde av landets kommunblock som har den lägsta andelen trångbodda. Andelenlägenheter utan centralvärme ligger över riksgenomsnittet i samthga block medundantag för . Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 16 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, hgger underriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. I en del kommunblock spelar därviddet kommunala skatteutjämningsbidraget en viss roll. Så är fallet framför allti , , och . ?rop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogram m.m. 68 legional utveckling och struktur i länkommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 17 arit mera positiv än under1950-talet. Prognos 2 i änsplanering 1967 antyder en fortsatt positivutveckling fram . , , och hör tillde av andets kommunblock och regioner som har haft denmest positiva utveckhngen. , och hör till de av landetskommunblock som 1965 har haft den störstafolkminskningen. Nettoflyttning har under perioden1968-1970 för länet som helhet varit positiv. , ,, , och har haft en omfattande inflytting. I Bjuvoch domineras inflyttningen av utländska medborgare. , ,, och hade en negativ nettoflyttning tiUstörsta delen bestående av svenska medborgare. Den omfattandeutflyttningen från dessa kommunblock har lett till en stor andel av befolkningeni åldersgruppen . Fördelningen på näringsgrenaravviker enligt figur M:3 i och från vad som är normalt i resp.ortsklass. Andelen sysselsatta inom industri ligger över riksgenomsnittet iBjuv, och TreUe-borg. och har av det totalaantalet sysselsatta inom jord- och skogsbruk. , ,, och har av den totala sysselsättningen inomservice. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning är enhgt uppgifterna ikolumn 9 tablå 17 stor i medan länets övriga kommunblock har ganskalåga andelstal. Den i kolumn 10 tablå 17 återgivna prognoseradesysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 är utpräglat positiv förlänet som helhet. , , , , ochTrelleborg hör till de av landets kommunblock och regioner som väntas fåden mest positiva sysselsättningsutvecklingen. En ökad sysselsättning inomservicesektorn spelar härvid en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur M:4 varit utpräglat positiv i och . Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 17 framgår attutvecklingen varit snabbare än vad som genomsnittligt varit normalt för de ikommunblocken representerade branscherna. och har en mycketlåg placering bland primära centra. ligger lågt placerat bland regionalacentra. Andelen sysselsatta inom småindustri, varmed avses arbetsställen medmindre än 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 17 stor i , ,, och . , och är enligt kolumn 12 tablå17 mycket bransch- och företagsensidiga. Andelen förvaltningspersonal ligger idessa företagsensidiga block mycket över riksgenomsnittet. Andelen sysselsattai industribranscher som enhgt långtidsutredningens bedömning fram till år 1975väntas få en sysselsättnings- Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen M:2 AndelSO-w är, 1970. 100 : J ti 60 <3J, Jordbruk .JJTrel teborg »jelsinbörg -Jystad ,,j~S,öl» 'rop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Tiinskning är som framgår av kolumn 14 tablå 17 mycketstor i , , , och . Löneläget inom industri liggerför länet iom helhet på en riksgenomsnittlig nivå. Enhgt kolumn 16 tablå 17 hördock och till de av landets kommunblock som har det lägstalöneläget inom industri. Andelen yrkesverksamma, som återgesi kolumn 17 tablå 18, överstiger för både män och kvinnor riksgenomsnittet.Samthga länets kommunblock med undantag för hör till de avlandets kommunblock som har den högsta yrkesverksamhetsgraden för giftakvinnor. De mycket höga värdena för gifta kvinnor sammanhänger i en del blockmed ett stort antal medhjälpande kvinnor i jordbruket. Den av arbetsmarknasstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 något lägre änriksgenomsnittet för länet som lielhet. Som framgår av figur M:5 liggerHelsingborg på en mycket låg nivå medan har en i det närmastegenomsnittUg placering bland primära centra. har en mycket låg andelarbetslösa i förhållande till övriga regionala centra. Länets kommuncentraligger med undantag för mycket låg inom ortsklassen. Inkomstnivån - mätt som inkomst per inkomsttagare - liggersom framgår av figur M:6 på en hög nivå i . ligger på en blandprimära centra genomsnittlig nivå. och hör till de av landetskommunblock som har den lägsta inkomstnivån. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 71 orter ligger på en i stort sett genomsnittlig nivå inomresp. Utbudet av service ligger i på en mycket hög nivå.Som framgår av kolumn 20 tablå 18 har vad beträffar sjukvård ettutbud på nivå II.Det kommersiellaserviceutbudet, illustrerat i kolumn 21 tablå 18, har i samtliga regionalacentra nivå III. Länets kommuncentra har ett utbud motsvarande de två lägstanivåerna. Räknat i antal förbindelser per dag ärkommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i , ochEslöv. , , , , , och saknar heltfjärrförbindelser med tåg. Trafikflygplats med hög turtäthet finns i . Bostadsbyggandet per 100 invånare ligger i länet överriksgenomsnittet. , , och ligger på ennivå över riksgenomsnittet. Bostadsstandarden mätt i utrymme är hög i länet.Andelen trångbodda hushåll är enligt uppgifterna i kolumn 27 tablå 18 lägre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Andelen lägenheter utan centralvärmeligger högre än riksgenomsnittet i samtliga block med undantag av , ,och . och hör till de av landetskommunblock som har den lägsta andelen omoderna lägenheter. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 18framgår att de kommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, liggerunder riksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för . Deprimärkommunala inkomsterna i är inte jämförbara med övriga landet ochhar därför inte redovisats i kolumn 29 tablå 18. 1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i länKommentarer till bakgrundsdata De lokala befolkningsunderlaget(inom från centralorten) är mycket stort i , vilket förklarasav ortens läge i närheten av . Folkmängdsutvecklingen i länet harsom framgår av kolumn 5 tablå 19 varit mer positiv under 1960- än 1950-talet.Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utveckhng. ,och hör till de av landets kommunblock som under 1960-talethar haft den mest positiva folkmängsutvecklingen. Figur N:l visar attkommunblocken inom resp. ortsklass har en genomsnittlig placering med undantagför som hgger mycket högt bland regionala centra. Länet som helhet har under perioden1968-1970 haft en stor inflyttning av till största delen svenska medborgare.Så är speciellt fallet i och som hör till de avlandets kommunblock som har haft den största nettoinflyttningen. Fördelningen på näringsgrenaröverensstämmer enligt figur N:3 helt med vad som är normalt för resp.ortsklass. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruk ligger överriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för . I varår 1965 sysselsatta inom jord- och skogsbruk. Andelen sysselsatta inomservice är liten i och . Andelen sysselsatta inom offentligförvaltning är enligt uppgifterna i kolumn 9 tablå 19 mycket liten i allalänets kommunblock med undantag för . Den i kolumn 10 tablå 19återgivna prognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplaneringen 1967är positiv för alla kommunblock utom . , ochKungsbacka hör tiU de av landets kommunblock som enligt prognosen väntasfå den mest positiva sysselsättningsutvecklingen. Den ökade sysselsättningeninom servicesektorn spelar därvid en stor roll. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt figur N:4 varit mycket positiv i , ochVarberg . Av uppgifterna i kolumn 11 tablå 19 framgåratt utvecklingen har varit snabbare än vad som genomsnittligt har varit normaltför de i kommunblocken representerade branscherna. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än 50 sysselsatta, är enligtkolumn 13 tablå 19 stor i alla länets kommunblock. Löneläget inom industri ärlågt i samtliga kommunblock med undantag för som ligger på enriksgenomsnittlig nivå. hör till de av landets kommunblock som hardet lägsta löneläget i industri. Andelen yrkesverksamma i länet somhelhet, vilket återges i kolumn 17 tablå 20, understiger år 1965riksgenomsnittet för gifta kvinnor. hör till de av landetskommunblock som hade de lägsta, medan och tillhörde dekommunblock som hade de högsta yrkesverksamhetsgraderna för gifta kvinnor. BihangA Uppgifter om den regionala strukturen N:2 Andel 50-W ér,1970. Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var lägre änriksgenomsnittet i samtliga kommunblock med undantag för som låg påen riksgenomsnittlig nivå. Av figur N:5 framgår att arbetslöshetsnivån iHalmstad i stort sett är genomsnittlig för primära centra. Övriga orter liggerpå en mycket låg nivå inom resp. ortsklasser. Inkomstnivån mätt som inkomst perinkomsttagare ligger som framgår av figur N:6 i på en mycket lågnivå bland primära centra. hör till de av landets kommunblock somhar den lägsta inkomstnivån. Den höga andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruki detta kommunblock kan ses som förklaring till denna inkomstbild. Utbudet av service ligger iHalmstad på en hög nivå. Som framgår av kolumn 20 tablå 20 har kommunblocketvad beträffar sjukvård ett utbud på nivå II. Utbildningsutbudet i , ochKungsbacka uppnår nivå III. Det kommersiella serviceutbudet, illustrerat ikolumn 21 tablå 20, uppnår i samtliga regionala centra nivå III. Räknat i antal förbindelser per dagär kommunikationsmöjligheterna med järnväg mycket goda i . Falkenbergoch har mellan 15 och 20 förbindelser per dag med tåg. saknarhelt fjärrtrafik med tåg. Trafikflygplats finns i . Bostadsbyggandetper 100 invånare ligger i länet vid riksgenomsnittet. Inkomstni vä 19 70. »»»,,;;; Bihang A Uppgifter om den regionala strukturen 7 5 ligger mycket över riksgenomsnittet. Samtligakommunblock tillhör vad beträffar utrymmesstandarden de av landets kommunblocksom har den lägsta andelen trångbodda hushåll. Ändelen lägenheter utancentralvärme ligger över riksgenomsnittet i och medan övrigakommunblock ligger vid eller strax under riksgenomsnittet. Av uppgifterna i kolumn 29 tablå 20 framgår att dekommunala inkomsterna mätta i antal kronor per invånare, ligger underriksgenomsnittet i samtliga kommunblock. Det kommunalaskatteutjämningsbidraget spelar i flertalet kommunblock en viss roll. Så ärfallet i , , och . Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. Regional utveckling och struktur i och länKommentarer till bakgrundsdata Folkmängdsutvecklingen i länet har,som framgår av kolumn 5 tablå 21 såväl under 1950- som varit mycketpositiv. Prognos 2 i länsplanering 1967 antyder en fortsatt positiv utvecklingfram . och hör till de av landetskommunblock som har haft de största ökningstalen medan , ochGravarne hör till de av landets kommunblock som har haft den mest negativafolkmängdsutvecklingen. Prognos 2 i länsplanering 1967 visar på en fortsattnegativ utveckling i dessa block. Som framgår av figur 0:1 ligger storstadenGöteborg på en hög nivå i förhållande till primära centra vad beträffarfolkmängdsutvecklingen 1970. Övriga orter i länet har en idet närmaste genomsnittlig nivå inom resp. ortsklasser. Enligt kolumn 6 tablå 21 varinflyttningen till mycket stor under perioden 1968-1970.Denna inflyttning bestod till stor del av utländska medborgare. Enligt figur0:2 har , , och en stor andel personer iåldersgruppen inom sina resp. ortsklasser. Fördelningen på näringsgrenaröverensstämmer enligt figur 0:3 med vad som är normalt i resp. ortsklass.Lysekil har av den totala sysselsättningen inom industri. ochTanum sysselsätter inom jord- och skogsbruk. Nästan alla länetskommunblock har en förhållandevis liten andel sysselsatta inom service, medundantag för , som har en hög nivå och som når upptill riksgenomsnittet. Andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning är enligtuppgifterna i kolumn 9 tablå 21 förhållandevis liten i länets kommunblock medundantag för och . Den i kolumn 10 tablå 21 återgivnaprognoserade sysselsättningsutvecklingen enligt länsplanering 1967 ärutpräglat positiv för länet som helhet. och hörtill de av landets kommunblock som har de högsta beräknadesysselsättningsökningarna. En ökad sysselsättning inom service spelar härvid roll. Länets övriga kommunblock väntas få en sysselsättningsminskning framförallt som en följd av den i vissa block stora sysselsättningen inom jord- ochskogsbruk. Sysselsättningsutvecklingen inomindustri har enligt uppgifterna i kolumn 11 tablå 21 i länet som helhet varitnegativ . Endast och hade underperioden en positiv sysselsättningsutveckling inom industri. På grund av denringa industrisysselsättningen vid periodens början har ökningen i dessakommunblock i absoluta tal ändå varit ganska begränsad. , ochGravarne hör till de av landets kommunblock som hade denmest negativa sysselsättningsutvecklingen. Som framgår av figur 0:4 hgger dessaorter mycket lågt inom sina resp. ortsklasser. Andelen sysselsatta inomsmåindustri, varmed avses arbetsställen med mindre än Bihang A Uppgifterom den regionala strukturen Or2 Andel SO-W är, 1970. .Trestad**Uddeyafla° J8:°'"si 100 Trestad _G oteborg Prop.1972:111 Bilagal Reg.pol.handlingsprogramm.m. 50 sysselsatta, är enligt kolumn 13 tablå 21 stor i allalänets kommunblock med undantag för och . Andelensysselsatta i branscher, som enligt långtidsutredningens bedömning fram till år1975 väntas få en negativ sysselsättingsutveckling är mycket stor i ,, och Gravarne. Löneläget inom industri är mycket lågt i samtligakommunblock med undantag för och som hör till de avlandets kommunblock som har det högsta löneläget inom industri. Det regionalpolitiska stödet harsom framgår av redovisningen i kolumnerna 30-33 tablå 22 1971 varit av en ganska hten omfattning i länet varvid dock bör uppmärksammasatt endast en mindre del av länet ligger inom det allmänna stödområdet. Totalthar investeringar uppgående till ca 50 milj. kr. skett med något slag av regionalpolitisktstöd. I har den beräknade sysselsättningsökningen vid periodensbörjan uppnåtts. Andelen yrkesverksamma, som återges i kolumn 17 tablå 22ligger för länet som helhet på en i stort sett riksgenomsnittlig nivå.Strömstad hör till de av landets kommunblock som har de högstayrkesverksamhetsgraderna för kvinnor. , , och Gravarne harlåga värden medan i stort sett ligger på en riksgenomsnittlignivå. 1 .GöteborgUddevalla' Trestad »»»"'""'>= BihangA Uppgifter om den regionala strukturen 79 Den av arbetsmarknadsstyrelsenregistrerade arbetslösheten var och 1971 riksgenomsnittligi länet som helhet. och Gravarne hör dock till de av landetskommunblock som under båda perioderna hade de högsta arbetslöshetstalen. Avfigur 0:5 framgår att "Trestad" har en ganska låg placering blandprimära centra. har en mycket hög arbetslöshet i jämförelse medövriga regionala centra medan har en i det närmaste genomsnittligplacering inom ortsklassen. Bland kommuncentra har Gravarne ett högt värdemedan hör till de av landets kommunblock som hade de lägstaarbetslöshetstalen. Inkomstnivån i länet mätt sominkomst per inkomsttagare ligger som framgår av kolumn 19 tablå 22 överriksgenomsnittet. ligger mycket högt medan , och Tanumhör till de av landets kommunblock som har den lägsta inkomstnivån. Utbudet av service ligger iGöteborg på högsta nivån. Som framgår av kolumn 20 tablå 22 har ettutbud av sjukvård på nivå II. Utbudetav kommersiell service illustrerat i kolumn 21 tablå 22 når i länets regionalacentra Lyskekil och endast nivå IV. Det kommersiella serviceutbudet har i samtligakommuncentra den lägsta nivån med undantag för Gravarne som når nivå IV.