prop · FV0331 · 1972-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1972 Prop. Kungl.Maj:ts proposition om inrättande av exportråd, m. m.; given Stockholmsslott Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda statsrådsprotokoll överhandelsärenden , föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås bemyndigande för Kungl. Maj:t att för statens räkningsluta avtal med allmänna exportförening om inrättande av verksamhet, exportråd, som skallsåsom centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främjaSveriges export. Den nuvarande exportfrämjande verksamheten vid , för den mindre industrin och kollegietför Sverige-information i utlandet överflyttas till det nya organet.Exportrådet för den mindre industrin och kollegiet för Sverige-information iutlandet föreslås upphöra. Avtalet syftar också till att knyta den verksamhetsom bedrives av den specialiserade kommersiella utlandsrepresentationen,handelssekreterare och handelskamrar i utlandet, till det nya rådet. Dettaförutses samverka också med utrikesrepresentationen. Ipropositionen föreslås vidare anslag för statens bidrag till exportrådoch svenska handelskamrar i utlandet samt anslag till handelssekreterare ochövriga exportfrämjande åtgärder. 1 1972.1 saml. Utdragav protokollet över handelsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om inrättande av exportråd, m.m. och anför. 1972: 1 (bil. 12 s. 14) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /73 beräkna tillHandelssekreterare ett reservationsanslag av , till Kollegiet förSverige-information i utlandet: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , till Kollegiet för Sverige-information i utlandet: Exportfrämjandem. m. ett reservationsanslag av , till för den mindreindustrin ett reservationsanslag av . och till Svenska handelskammarei utlandet m. m. ett reservationsanslag av . Jag anhåller att nufå ta upp dessa frågor. Försttorde få lämnas en redogörelse för de organ i , som direkt berörs avpropositionen, nämligen allmänna exportförening, för denmindre industrin och kollegiet för Sverige-information i utlandet. Föreningen tillkom på enskiltinitiativ. har till uppgift dels att tjäna somintresseorganisation, dels att fullgöra en servicefunktion. Den är ettofta anlitat remiss- och kontaktorgan för löpande frågor avseende Sverigesutrikeshandel. Antalet anställda vid föreningen är ca 130. Föreningens styrelsebestår av 50 ledamöter. Ar1971 hade föreningens ca 1 130 medlemmar. Prop.1972: 31 3 hade 146 aktiekapital överstigande 10 milj. kr. 251 medlemsföretag hade aktiekapital understigande , och 731 medlemsföretag hade aktiekapital uppgående till belopp mellan 50 000 och 10 milj. kr. Den branschvisa fördelningen var följande. Järn-stål- och metallmanufaktur 164 Te.xtil och konfektion 52 Jord-,, keramik- och glasindustri 51 Läder-, plast- och gummiindustri 34 Pappersmasse-, pappers- och grafisk industri 34 Av återstående företag var 131 handelsföretag utan egentillverkning, medan resten tillhörde diverse olika industribranscher ellernågon av kategorierna konsulter, trafikföretag och resebyråer, speditörer ochskeppsmäklare, försäkringsföretag, banker samt entreprenad-, installations- ochprospekteringsföretag. Föreningens medlemmar beräknas svara för ca 90 "/o avSveriges export. Från sin tillkomst och fram åtnjöt föreningenett statligt stöd om . Detta belopp utgjorde ca 7080 "/oav föreningens intäkter. och fram erhöll Exportföreningen30 . i årligt statsbidrag. Verksamheten finansieras numera genom att medlemmarna erläggeren årlig avgift i relation till företagens aktiekapital. Den lägsta avgiften utgör1125 kr. och avser företag med högst . Den högstatillämpade avgiften, f. n. , betalas av företag med över 600 milj.kr. uppbars i medlemsavgifter 6,0 milj. kr. Härutöver betalar företagen och även staten ersättning förarbete föreningen utför. Som exempel på sådant arbete kan nämnas projekteringoch genomförande av svenska framträdanden utomlands samt hjälp åt svenskaföretag vid exportsamverkan. somvederlag för sådant arbete, medan motsvarande inbetalningar tillExportföreningen från enskilda företag utgjorde . Föreningen har vidare inkomster från sitt förlag och sinöversättningsbyrå. Bruttointäkten utgjorde resp. 1 372 000 kr.och . Till föreningens viktigaste informationskällor hörrapporteringen från de svenska beskickningarna och handelssekreterarna, somäven får förfrågningar från föreningen i en mängd ärenden. Med de svenska handelskamrarnautomlands upprätthåller föreningen ett nära samarbete liksom ocksåmed Svenska utlandshandelskamrarnas förening. It 1972.1 saml. 1972: 31 4 har träffat en överenskommelseavseende arbetsfördelningen. Överenskommelsen innebär att förenmgen svarar förservice i exportfrågor samt handlägger handelspolitiska ärenden som uppkommeri anslutning till serviceverksamheten. återigen handläggersådana handelspolitiska frågor som har nära samband med hemmamarknaden. Vissatekniska funktioner är gemensamma för organisationerna. 1samarbete med och har svenska företagskapat sex s. k. öststatskommittéer. Dessa organ tar befattning med frågorinom östhandeln avseende såväl export från som import till . I sådanaexporttekniska frågor som har betydelse för såväl export som import harExportföreningen nära samarbete med . Exportrådetför den mindre Industrin Föregångaretill för den mindre industrin var småindustrins exportråd ochsmåindustrins exportbyrå som tillkom (prop. 1949: 1 bil. 12 s. 124 ff)efter förslag av småföretagsutredning. Småindustrins exportbyråinrättades som ett statligt organ och förlades i anslutning till . Byrån fick till uppgift att främja hantverkets ochsmåindustrins export. I frågor av större betydelse skulle byrån samråda med ettför ändamålet tillsatt småindustrins exportråd. Genom beslut av Kungl. Maj:tden fördes småindustrins exportråd och småindustrins exportbyråsamman till för den mindre industrin. leds av enstyrelse bestående av högst 15 ledamöter. Hos rådet finns ett kansli, som föreståsav en direktör och i övrigt omfattar 8 personer. Kollegietför Sverige-Information i utlandet Kollegietför Sverige-information i utlandet inrättades efter beslut av riksdag (prop.1966: 1 bil. 5 s. 67 och bil. 12 s. 14, SU 1966: 3, rskr 3 och 10). Det ersatteett tidigare organ, upplysningsberedningen, som inrättades . Kollegietsuppgift är att samordna planeringen och utförandet av information om iutlandet samt fördela de medel som för ändamålet ställts till förfogande av Kungl.Maj:t. Kollegiet har en ensamt beslutande ordförande, som tillika står tillvederbörande departementschefers förfogande såsom rådgivare i frågor om Sverige-informationi utlandet. Tjänsten som rådgivare är placerad i Cr 3. Ordinarie ledamöter ikollegiet är huvudmannen för exportfrämjande frågor i ,chefen för informationsbyrå samt cheferna för . Svenska turisttrafikför-bundet, allmänna exportföreningoch radios utlands- Prop.1972: 31 5 Adjungerade ledamöter är huvudmannen förkulturfrågor i , chefen för pressbyråoch chefen för . Till kollegiet är knutet ettsekretariat, som leds av ordföranden. TiU kollegiet har för /72 anvisats . under tredje huvudtiteln och . under tionde huvudtiteln.Medlen under tredje huvudtiteln är avsedda för allmän information om iutlandet. De medel som anvisats under tionde huvudtiteln är avsedda föråtgärder som stöder företagens exportansträngningar och turistvär-vandeverksamhet direkt och på ett konkret säljfrämjande sätt. Utredning om exportfrämjande verksamhet Med stöd av Kimgl. Maj:ts bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för , statsrådet , den 21 november1969 åtta sakkunniga för att utreda frågor om exportfrämjande verksamhet. 1 direktiventill de sakkunniga anfördes att den fråga som i första hand borde övervägasvar fördelningen av ansvaret mellan staten och näringslivets organisationer förden exportfrämjande verksamheten. I anslutning därtill borde inriktningen ochomfattningen av statens stöd till verksamheten prövas. De organisatoriskaformerna för den statliga exportfrämjande verksamheten borde utredas och i detsammanhanget borde övervägas om ansvaret för den kommersiella informationenalltjämt borde åvila kollegiet för Sverige-information i utlandet eller förasöver till ett statligt organ för exportfrämjande verksamhet. De sakkunnigafick också i uppdrag att se över den specialiserade kommersiella verksamhetenpå fältet dvs. Utlandshandelskamrarnasställning borde också ses över. I statsverkspropositionen 1971 (prop. 1971: 1 bil. 12 s.14) föreslog jag olika åtgärder för att stimulera exporten. Bland olika tillbuds stående medel förordade jag bl.a. att handelssekreterarorganisationenskulle byggas ut kraftigt. Motivet var att handelssekreterarinstitutionenutvecklats till ett gott instrument för att förmedla kvalificeradmarknadskonsultation. Jag ansåg också att statens bidrag till de svenskautlandshandels-kamrama successivt borde dras ner och resurser i stället avdelasför andra former av exportfrämjande verksamhet. Behovet av relativt snabbtverkande exportfrämjande insatser föranledde således att de sakkunnigas arbetemed avseende på fältorganisationen i viss mån föregreps. (ordförande), envoyénKurt-Allan Bel-frage, fil. lic. , direktören ,förbundsordföranden , landstmgsdirektören (t.o. m. ), kanslirådet (fr. o. m. den 6 april1971), direktören och utrikesrådet . 1972: 31 6 kvenshärmed uppdrog jag åt de sakkunniga i tilläggsdirektiv att bl. a. lägga fram enplan för minskning av statens bidrag till utlandshandels-kamrarna. Desakkunniga, vilka antagit benämningen exportfrämjandeutredningen, har den 28juli 1971 lagt fram ett yttrande (Ds H 1971: 2) rörande statens stöd till desvenska handelskamrarna i utlandet. Yttrandet innehåller ett principförslag attett centralt basorgan bör upprättas för den exportfrämjande verksamheten iSverige och utomlands under gemensam ledning av staten och näringslivet.Utredningen föreslår att ut-landshandelskamrarna ansluts till det nya organetgenom särskilda avtal. Utredningen framhåller, att den svenska exportfrämjandeverksamheten är splittrad och bedrivs av flera organ. Olägenheter av dennasplittring har i flera olika sammanhang påtalats. Utredningen har också föregen del kommit till den uppfattningen, att frånvaron av en enhetlig planeringoch ledning utgör den allvarligaste svagheten i den verksamhet, som vårt landför närvarande bedriver på detta område. Den ser det därför som en primäruppgift att söka medverka till att en mera enhetlig organisation kommer tiUstånd. Föratt så skall kunna ske är det inte tillräckligt att de med statliga medelfinansierade aktiviteterna blir bättre samordnade än som är fallet. Enintegrering av statens och de enskilda organens insatser är också ettoundgängligt villkor för att den exportfrämjande verksamheten skall kunna fåenhetlighet och planmässighet. Uppgiftenatt få till stånd en ändamålsenlig samordning, planering och systematisering avde samfällda aktiviteterna kan enligt utredningen endast lösas inom ramen fören fast sammanhållen organisation. Utredningen anser därför att ett centraltbasorgan bör upprättas under gemensam ledning av staten och det enskildanäringslivet. Utgångspunkten bör därvid vara att statens och näringslivetsmöjligheter till inflytande skall bli i lika mån tillgodosedda inom den nyaorganisationen. Basorganet skall ansvara för den exportfrämjande verksamhetenbåde i och utomlands och ha befogenhet att i erforderlig utsträckningsamordna, styra och leda insatserna såväl här hemma som inom fältrepresentationen.Med hänsyn till verksamhetens art och innebörd bör det ha karaktären av ettsjälvständigt organ. Basorganetsverksamhet bör ledas av en styrelse, och de exekutiva funktionerna bör ihuvudsak bygga på de aktiviteter, som och förnärvarande bedriver. I syfte att uppnå den avsedda avvägningen av statligt ochenskilt inflytande bör staten och näringslivet få samma antal representanter istyrelsen. Utredningenhade, när den avlämnade sitt förslag, inte haft tillfälle Prop.1972: 31 7 attslutföra studiet av de problem, som är förenade med uppbyggnaden av en sådanorganisation. Viktiga frågeställningar måste sålunda närmare prövas i samrådmed företrädare för staten och näringslivet, innan slutgiltiga rikthnjer kundedras upp för utformningen av det tänkta basorganet och för finansieringen avverksamheten. Under förutsättning att det på ömse håll fanns en beredvillighetatt genom samgående undanröja den nuvarande splittringen, avsåg utredningen attsöka medverka till att överläggningar rörande dessa frågor möjligtskulle kunna inledas. Ifråga om den exportfrämjande verksamhet, som bedrivs i utlandet, åvilaransvaret främst beskickningar och konsulat samt handelskamrar och handelssekreterarkontor.I flertalet länder svarar beskickningarna och konsulaten för dessa insatser. Såtorde även fortsättningsvis komma att bli fallet. Handelskamrarnaoch handelssekreterarkontoren har upprättats för att i länder, som bedömts varasärskilt viktiga för den svenska utrikeshandeln, vidga och intensifiera deexportfrämjande insatserna. Verksamhetens innebörd och syfte har i principförblivit oförändrade, men arbetsfältet har utökats och en högre grad avspecialisering har uppnåtts. Mot denna bakgrund anser utredningen det naturligtatt betrakta dessa replipunkter som en utbyggnad av en redan existerandeorganisation för främjande av svenska intressen på utrikeshandelns område. bör med andra ord uppfattas som en enhet. Detre nämnda typerna av fältrepresentation har olika huvudmän, och någon enhetligplanering av de totala insatserna utomlands förekommer inte. Avsaknaden avmöjligheter att bedriva en sådan planering utgör enligt utredningen en kännbarbrist. Med hänsyn till behovet av samordning och systematisering avaktiviteterna här hemma och utomlands anser utredningen det nödvändigt att dettänkta centrala basorganet får befogenhet att göra erforderliga avvägningar avinsatserna på skilda håll och att i tillräcklig utsträckning styra verksamheteninom olika marknadsområden. Fältverksamheten bör sålunda i görlig månintegreras i den centrala organisationen. Medanledning av tilläggsdirektiven har utredningens arbete under det främst inriktats på en översyn av handelskamrarnas verksamhet.Utredningen har därvid kommit till den uppfattningen, att bedömningen av defrågor, som den genom dessa direktiv fått i uppdrag att behandla, är i hög gradberoende av hur den exportfrämjande verksamheten i sin helhet organiseras. Denhar därför inte ansett sig kunna begränsa sin prövning tiU att endast gälla deaktuella förhållandena utan har även funnit det motiverat att undersöka, omoch under vilka betingelser kamrarna skulle vara beredda att i sådan utsträckninglåta sig integreras i en enhetlig organisation, att deras aktiviteter i erforderliggrad skulle kunna planeras och ledas hemifrån. visar de insatser som dessa kamrar gör för att möta 1972: 31 8 företagensskiftande behov av tjänster, informationer och initiativtagande aktiviteter,att en fortlöpande anpassning av verksamheten efter ändrade förhållanden vällåter sig genomföras inom handelskammar-institutionens ram. Med hänsyn tillönskvärdheten av största möjliga integrering av fältrepresentationen erbjuderemellertid kamrarnas organisationsform speciella problem. Från denna synpunktkan det sålunda inte anses tillfredsstäUande att det avgörande inflytandet överutformningen av de exportfrämjande aktiviteterna på de viktiga marknader dethär gäller ligger i kammarstyrelsernas händer och att dessa utser detjänstemän, som ansvarar för de fortlöpande insatserna. En integration av kamrama föratsätterenligt utredningens mening att kammarstyrelsernas funktion i fråga om sådanainsatser, som finansieras med anslag från hemmaorganisationen, endast blir avrådgivande karaktär. Kammarchefer och andra tjänstemän i ansvarig ställningvid kamrarna bör vidare utses av basorganet i samråd med resp. styrelser, ochbasorganet bör erhåUa tillräcklig direktivrätt i förhållande till dem. I förhållandetill hemmaorganisationen bör kammarcheferna med andra ord få samma ställningsom handelssekreterarna. Eftersom kamrarna ärenskilda sammanslutningar, måste de själva avgöra, om de är beredda attreorganisera sin verksamhet så, att en integration efter dessa riktlinjer blirmöjlig. Övergången till en sådan ny organisation måste sålunda föregås av attavtal träffas mellan hemmaorganisationen och var och en av kamrarna. Såvitt utredningenkunnat finna vid sina överläggningar med företrädare för olika handelskamrar iVästeuropa, bör det vad dessa kamrar beträffar finnas goda möjligheter att nåfram till överenskommelser av här angiven innebörd. De länder, därhandelskamrar är verksamma, är viktiga svenska exportmarknader. Förutsatt attkamrarna låter sig integreras på föreslaget sätt, finner utredningen det därförmotiverat att finansieringen av deras verksamhet i erforderlig omfattningsäkerställs genom anslag av statsmedel. Utredningen anser att dentänkta nya hemmaorganisationen bör få i uppdrag att närmare pröva möjligheternaatt uppnå tillfredsställande överenskommelser med de olika kamrarna. I avvaktanpå att frågan om basorganisationens närmare utformning avgjorts samt attklarhet kan vinnas om förutsättningarna att få till stånd sådanaöverenskommelser föreslår utredningen att några förändringar inte genomförs iorganisationen på de marknader, där svenska handelskamrar är verksamma. förslag har yttrande avgivits av statskontoret,, kommerskollegium, kommerskollegie-utredningen, kollegietför Sverige-information i utlandet, för 1972: 31 9 denmindre industrin, handelssekreterarna i , , , ,, , , , , , ,, , , , i (LO), (), . Svenska utlandshandelskamrarnas förening, , hantverks- och industriorganisation (SHIO), , och . Samtligaremissinstanser delar utredningens uppfattning att en bättre samordning av deexportfrämjande insatsema måste eftersträvas. Utredningens förslag, att ett centraltbasorgan upprättas under gemensam ledning av staten och det enskildanäringslivet, har på de flesta håll rönt ett positivt gensvar. Exportföreningenförklarar sig vara beredd att med företrädare för inledadiskussioner rörande uppbyggnaden av en enhetlig organisation för denexport-främjande verksamheten. för den mindre industrin finner utredningensprincipförslag till en helt enhetlig organisation vara riktigt och uttryckersin beredvillighet att med utredningen diskutera formerna för en nyexportorganisation. LO anser att en sammanhållen organisation är önskvärd. KF ser det som angeläget att eliminera dennuvarande splittringen på den organisatoriska sidan av den exportfrämjandeverksamheten. Flertalet handelssekreterare har en positiv inställning tilltanken på en central basorganisation. Fleraremissinstanser ansluter sig i princip till utredningens förslag men villavvakta med ett definitivt ställningstagande, till dess att ett mera detaljeratförslag utarbetats. Så är fallet med statskontoret, ,, , SHIO och Stockholmshandelskammare. Kommerskollegiumrekommenderar en annan utformning av hemmaorganisationen än den av utredningenföreslagna. Kollegiet ställer sig i princip positivt till förslaget att, inomramen för en ny halvstatlig organisation, samordna den verksamhet, somExportföreningen och bedriver och som sammanhänger med rådgivningoch annan service till de exporterande företagen. Däremot synes det kollegiettveksamt oni en sådan organisation förutom tjänsteproducerande uppgifter börtilldelas jämväl styrande och planerande funktioner och ges den självständigaställning som utredningen förordar. Enligt kollegiet talar vägande skäl för attde ledande funktionerna bör tilldelas en statlig myndighet och att dethalvstatliga organet underordnas denna myndighet. Kom-merskollegieutredningenanser att bland annat uppgiftema i samband med fördelningen av de statligamedlen bör förläggas till verksplanet under det att de serviceinriktadeuppgifterna i huvudsak bör förläggas till renodlat tjänsteproducerande organ.Kollegiet för Sverige-informa- Prop.1972: 31 10 tion i utlandet instämmer i utredningens uppfattning attden kommersiella informationsverksamheten och ansvaret för denna bör förastill det tänka basorganet och att sålunda denna verksamhet integreras i desamfällda exportfrämjande insatserna. Kollegiet erinrar emellertid om detsamband som finns mellan kommersiell och allmän information och det fortsattabehovet av samråd och samverkan. Erfarenheten visar att exportfrämjandeverksamhetenstöds av en god allmänbild av . Utredningensförslag att utlandskamrarnas verksamhet skall samordnas med den nyaorganisationen tillstyrks av alla remissinstanser som uttalat sig i dennafråga hksom förslaget att kamrarna under en sådan förutsättning skall fåstatsbidrag. Svenska utlandshandelskamrarnas förening anser att det tänkabasorganet bör få i uppdrag att träffa samarbetsavtal med kamrarnas styrelser.Härvidlag bör man enhgt föreningen eftersträva att inom ramen för samordningoch integration söka bevara de väsentligaste fördelarna med en decentraliseradorganisation, främst förtrogenheten med den lokala marknaden samt kontinuiteteni verksamheten. Föreningen understryker också utredningens uppfattning attkammarstyrelserna måste bevara sin nuvarande beslutanderätt beträffande sådanaaktiviteter som finansieras av existerande kammarfonder eller som även ifortsättningen kan komma att möjliggöras genom medlemsavgifter. Efter det att exportfrämjandeutredningen avgivit sittyttrande har förhandlingar förts mellan företrädare för handelsdepartementetoch allmänna exportförening om inrättande av ett centralt organ förexportfrämjande. Överenskommelse har därvid träffats bl. a. om förslag tillavtal om organets inrättande, ledning, arbetsuppgifter, organisation ochfinansiering samt fältorganens anknytning. Avtalsförslaget torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. 1972/73 Förslag 3000 000 för den mindre industrin för den mindre industrin hemställer i sinanslagsframställning för /73 att anslaget för rådet höjs med376 . 1972: 31 11 Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal + 2 + 1 Avlöningar m. m. Reseersättningar Lokalkostnader Expenser 513 000 73 000 67 000 -1- 253 000 -f 27 000 + 24 000 -f 72 000 föreslår en utvidgning av den totalaverksamheten. har sett som väsentligt att koncentrera sinainsatser och i ökande utsträckning tillhandahålla service avseende de för demindre företagen så betydelsefulla nordiska marknaderna. föreslåsdärför förstärkt med en handläggare med speciell inriktning påmarknadsdatainsamlingar avseende dessa länder. Därtill krävs också ensekreterare för den tillkommande handläggaren. Den grundläggande informationen tiU mindre företag, somännu ej börjat exportera, anser rådet som en väsentlig uppgift. Denna del avverksamheten har inte haft den omfattning som önskas på grund av kraftigarbetsbelastning inom andra fält. Rådet anser därför det önskvärt att få enhandläggare, som avdelas speciellt för uppsökande verksamhet ute på företag,som just börjat exportarbetet eher står i begrepp att göra så. Kollegiet för Sverige-information i utlandet Anmälan om kollegiets anslagsäskanden för budgetåret1972/73 vad angår den allmänna informationen har gjorts av chefen för utrikesdepartementeti årets statsverksproposition (prop. 1972: 1 bil. 5 s. 65). Jag återkommer idet följande, under punkt B 3., till frågan om anslag till exportfrämjandeåtgärder m. m. Kollegiet hemställer att dess förvaltningsanslag höjs med480 . 1971/72 Beräknadändring Handläggande personal 5 of Övrig personal 10 of Beräknad ändring 1972/73 (även för utrikes resor) 582 000 2 000 60 000 370 000 202 000 + 85 086 of + 5 000 + 202 000 + 189 400 Inkomster från uthyrda lokaler Förhöjda löner och hyror samt prisomräkning begärs . För nyanskaffningarsamt vissa ombyggnader i m.m. begärs .