prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Den privata konsumtionen ökade 1971sålimda med 5,5 0/0 i volym och bruttoinvesteringarna med 10 0/0. Ävenexklusive fartyg noterades en förhållandevis kraftig investeringsuppgång,eller 6 0/0. Densvaga internationella efterfrågan 1971 återspeglades i en stagnerad och motslutet av året något sjunkande exportutveckling. Återverkningarna påproduktion och sysselsättning synes ända fram till fjärde kvartalet 1971 hablivit obetydliga, eftersom produktionen på lager ökat kraftigt.Sålunda var färdigvamlagren inom exportindustrin ungefär 500/0 större än . För varuexporten 1971 noterades inte någonökning i volym. 1972: 90 56 Importefterfrågansjönk relativt kraftigt , något som bl. a. kansättas i samband med höga importvarulager vid utgången av tredje kvartalet ochsannolikt också av en dämpad investeringsefterfrågan mot slutet av året.Totalt för varor och tjänster uppgick importökningen 1971 till 4,1 o/o i volymmen exkluderas sjöfarts-sektorn import av fartyg och redamas utgifter iutlandet stannade uppgången vid 2,1 o/o. Handelsbalansen,exklusive fartyg, kom under dessa förhållanden att försämras med ca 650miljoner norska kronor 1971, medan bytesbalansens underskott ökade till näradet dubbla eller med ca 1 300 miljoner. Därtill bidrog framför allt en kraftiguppgång i nettoimporten av fartyg. Inseglingsnettot visade för andra året iföljd en påtaglig tillväxt trots en nedgång i fraktsatserna. Underskottet ibytesbalansen 1971 om har till följd av den högafartygsimporten ungefär uppvägts av en långfristig kapitalimport. Vid början av 1972 tycksavmattningstendenserna i den norska ekonomin ha övervägt även om bildensektorvis var något olika. För den privata konsumtionen tydde utvecklingen undertredje och fjärde kvartalen 1971 på att en förstärkning av efterfrågan skulleha ägt mm. Inom byggnads- och anläggningsverksamheten var aktiviteten fortfarandehög. Däremot visade orderstatistiken att investeringsefterfrågan från industrinhade dämpats väsentligt, medan en investeringsenkät från fjärde kvartalet 1971gav uttryck för en moderat uppgång . Orderingången frånexportmarknaderna låg på samma nivå som , medan orderreservennågot minskat . Avmattningen vid 1972 årsbörjan återspeglades i en mindre stram arbetsmarknad än . Likafullt var arbetslösheten låg (18 000 registrerade arbetslösa ) ochden lägsta uppmätta . Den ekonomiska politiken1971 kan närmast betecknas som svagt expansiv. De uppställda ramarna förkreditutbudet fick överskridas och utlåningen till näringslivet och kommunernablev långt större än vad som fömtsatts från början. En annan viktig orsak tillkreditexpansionen var lageruppbyggnaden inom exportindustrierna. Ett förhållandeviskraftigt likviditetstillskott skapades vidare genom att banker och näringsliv,under intryck av utvecklingen på valutamarknaden, i stor utsträckningreducerade sina valutabehållningar eller sålde framtida dollarintäkter på termin.Tillsammans uppgick dessa valutaförsäljningar till under 1971till . Även fuianspolitiken kom att bl. a. genomtilläggsstater bli mindre stram än vad som urspmngligen planerats. preliminära nationalbudgeten aviserades en övergång till en merrestriktiv finanspolitik, vilken baserades på antaganden om en fortsattexpansiv inhemsk efterfrågetillväxt och en omsvängning till Bil.1 Reviderad nationalbudget för 57 enstigande efterfrågan från exportmarknaderna. En fördröjning av omslaget iutlandskonjunkturerna skulle dock kunna medföra att med hänsyn till deninterna balansen en stramare ekonomisk politik blir mindre nödvändig. Inteheller omsorgen om den externa balansen torde under sådana omständigheter varaett hinder mot en lätt expansiv politik trots att man då får räkna med enendast obetydlig förbättring i bytesbalansen 1972. Det är här att märka attfinanspolitiken även 1972 är styrd av fördelningspolitiska motiv och härigenomkan förmodas utöva en viss kohsumtionsstimulans. Det är de sociala utgifternasom kan väntas fortsätta att öka i. snabb takt. Som ett led i denna politik kaneventuellt emotses en reduktion i pensionsåldern från nuvarande 70 till 67 årfr. I de senaste officiellaprognoserna räknas med en total produktionstillväxt om 4,7 0/0.Uppgången för privat konsumtion fömtses bli 4,5 0/0 medaninvesteringsefterfrågan väntas ligga på samma nivå som 1971 med nedgång ifartygsinvesteringarna och expansion inom främst byggnads- ochanläggningsverksamhet samt statlig investeringsverksamhet. Importefterfrågan1972 bedöms mot bakgrund härav bli relativt svag (2 å 3 0/0 uppgång) och ennågot snabbare exporttillväxt synes vara möjlig. Det skulle ge en mindreförbättring i bytesbalansen 1972. Prop.1972: 90 58 Enuppbromsning av tillväxten och en volymmässig nedgång av denutländska efterfrågan främst ledde till attökningstakten i den svenska exporten exklusive fartyg 19701971 blev endast 1/3av tillväxten 19691970. En klar dämpning kom till synes . Genom ett omslag i massalagren hos förbmkarna och en mycket lågtillväxt av förbrukningen av papper i kom den svenska exporten avmassa och papper att visa kraftiga minskningar under första halvåret 1971.Detta tillsammans med minskad export av malm samt järn och stål motvägde enfortsatt tillväxt om än i betydligt långsammare takt än under andra halvåret1970 av exporten av verkstadsprodukter och trävaror. Exporten av livsmedellåg dock på en betydligt högre nivå än . Underandra synes den fallande exportorderingångentill den svenska verkstadsindustrin ha slagit igenom i exportleveranserna.Exportvolymen, som steg kraftigt under loppet av 1970 och fortsatte stiga underförsta , föll med 4 o/o, vilket tillsammansmed fortsatta minskningar av exporten av malm samt järn och stål medförde ennedgång av den totala exportvolymen från första . Däremotvisade exporten av massa och papper klara tecken till återhämtning , vilket hade sin gmnd i en upphörande lagerav-veekling i Västeuropamot slutet av 1971. En ökad tillväxt noterades också för exporten av övrigavaror . förefallerexportvolymen totalt sett ha varit något högre än . Exportprisemafortsatte stiga i snabb takt framför allt till följdav en kraftig uppgång i exportpriserna för verkstadsprodukter. blev prisstegringstakten lägre på gmnd av en prisnedgång förexporten av skogsprodukter. Exportpriserna för verkstadsprodukter fortsattedock att stiga i relativt hög takt. Idiagram 1 visas utvecklingen av den svenska exporten exklusive fartyg tillolika länder och ländergmpper. Utvecklingen av exporten till de olika ländernaavspeglar skillnaderna i konjunkturfasning men också skillnaden mellanutvecklingen av råvamexport å ena sidan och färdigvaruexport å andra sidan.Exporten till de nordiska länderna har 'Med exportpriser menas här de prisindextal som erhålles ur utrikeshandelsstatistikensvärde- och kvantitetsuppgifter (enhetsprisindex). Bil.1 Reviderad nationalbudget för DiagramIII: 1. Utrecklingen av exporten, exkl. fartyg, till olika länder och länderområden 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Källor:Statistiska centralbyrån och . sedansvackan visat en jämn och hög tillväxt som dock mattadesunder . Trots konjunkturförsvagningen i och Danmarkunder 1971 har exporten således kunnat hållas väl uppe. Delvis är detta enföljd av de stora leveranserna av flygplanet till menockså en följd av att de svenska andelarna av de nordiska ländemas importkunnat ökas delvis som återverkan av den svaga efterfrågeutvecklingen iSverige. a. har de stora exportorderstockarna inom den svenska verkstadsindustrinkunnat avbetas i relativt hög takt , vilket till stor del avspeglarsig i exportutvecklingen till de nordiska länderna, som tar drygt 1/4 av dentotala exporten av verkstadsprodukter. Utvecklingenav exporten till avspeglar utvecklingen av den brittiskaefterfrågan . Till följd av kraftigt växande leveranser avverkstadsprodukter och trävaror blev dock tillväxtenav den svenska exporten betydligt högre än den brittiska efterfrågestegringen.Under första halvåret 1971 påverkades den svenska exporten starkt negativt avlageromslaget vad gäller massa och också exporten av järn och stål samt pappersjönk kraftigt. Malmexporten föll starkt till följd av den minskade stålproduktionen.Uppgången av exporten till får ses isamband med den tilltagande privata konsumtionen som drog med sig en ökadsvensk export av papper och övriga varor. Exportentill uppvisar en något annorlunda bild (diagram 1). Efter denkraftiga konjunkturnedgången som klart slog igenom på den svenska exportenunder 1967 har den svenska exporten till växt i relativt jämn ochhög takt. Prop.1972: 90 60 växtenunder periodeii nåddes . Detta förklaras till stordel av att exporten drogs ned på grund avleveransbortfallet för malm i sambänd med strejken vid och av att en stordel av leveranserna hämtades in . Även exporten avträvaror kunde som följd av den milda väderleken expandera mycket kraftigtunder . Däremot avtog tillväxten av exporten avverkstadsprodukter. Exporten av järn och stål vände från en kraftig uppgångunder till en snabb nedgång . Dettaomslag kan sättas i samband med omslaget i stållagren i samt denallt långsammare växande industriproduktionen framför allt inominvesteringsvamsektorn. Under första halvåret 1971visade den svenska exporten till nästan ingen tillväxt. Samtidigtsom malmexporten ånyo föll kraftigt till följd av produktionsneddragningen iden västtyska stålindustrin fortsatte exporten av järn och stål att minskakraftigt. Tillväxten för exporten av verkstadsprodukter avtog markantavspeglande den minskande investeringsaktiviteten medan exporten av trävaroroch papper steg. uppvisar de flesta varugrupper en klarpåverkan av den västtyska konjunkturnedgången endast exporten avverkstadsprodukter fortsatte växa om än ytterst långsamt, vilket troligen varen effekt av de exportorderstockar som ackumulerats . Den västtyska konjunktureninfluerar utvecklingen i de övriga EEC-länderna starkt och som framgår avdiagram 1 har utvecklingen av den svenska exporten till å enasidan och till övriga EEC-länder sammantagna å andra sidan visat en starkparallellitet. Även exporten till de övriga EEC-länderna utgörs till stor delav rå-och stapelvaror, vilket har medfört en stark påverkan på den svenskaexporten av lagerutvecklingen i dessa länder. Utvecklingenav den svenska exporten till avspeglar till stor delutvecklingen av exporten av personbilar. Bortsett har denna del avexporten varit starkt expansiv men sett på halvår något ryckig. Nedgången underandra har ett samband med den hamnarbetarstrejk på som utbröt och varade nästan två månader.Dessförinnan hade leveranserna forcerats och en visstillbakagång hade därför varit trolig även om strejken kunnat undvikas. Exportentill råvaruländerna har om man bortser från nedgången 19661967 till stordel tjänat att utjämna konjunkturrörelserna i och industriländerna.Diagram 1 visar tydligt uppbromsningen av exporten under andra halvåret 1969och den kraftiga ökningen under såväl första som . Dei det följande redovisade varugmppsvisa exportbedömningarna re- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 61 sulterari en ökning av exporten exklusive fartyg med 5 1/2 o/o i volym 19711972.Eftersom exporten av fartyg enligt varvsenkäten kan fömtsesminska något beräknas den totala exporten öka med 5 o/o i volym 19711972. Genomen vändning uppåt i exportutvecklingen för verkstadsprodukter samt järn ochstål fömtses exporten exklusive fartyg ånyo komma att öka under första halvåret1972. Prognosen för exporten av verkstadsprodukter bygger påverkstadsindustrins uppgifter i exportenkäten från febmari 1972 som bl. a.visar att verkstadsindustrin justerat upp sina planer och förväntningar förförsta relativt kraftigt /. Även omjärn- och stålverken har dragit ned sina planer och förväntningar för i februarienkäten något räknar de dock med en kraftigexportökning. Exporten av massa och papper, som visade en återhämtning underandra , väntas fortsätta expandera . Utvecklingenför exporten av malm beräknas vända från en nedgång under loppet av 1971 uppgång en uppgång som emellertid fömtses bliförhållandevis försiktig. Däremotväntas exporten av övriga metaller och livsmedel slå om från en uppgång underandra till en svag nedgång . För övrigametaller hänger omslaget i exportutvecklingen samman med en uppgång av deninhemska efterfrågan och för livsmedel är exportbedömningen gjord underförutsättningen om normal skörd. Underandra förutses den svenska exporten exklusive fartyg volymmässigtöka med ungefär 10 "/o i årstakt. Bakom denna förhållandevis kraftigastegring ligger den bedömningen att exporten av rå- och stapelvaror kommer attvisa en kraftig tillväxt genom ökad förbrukning och produktion i framför allt i . Detär huvudsakligen exporten av massa, malm samt jäm och stål som väntas öka isnabb takt . För massa beräknas en utbredd uppgång ipappersproduktionen i och på kontinenten dra med sig en ökadsvensk export och för malm förutses en ökning av stålproduktionen inom EEC ochen normalisering av malmlagren i framför allt medföra ett kraftigtökat behov av importerad järnmalm. Även exporten av järn och stål torde kunnaväxa snabbt bl. a. genom fortsatta andelsvinster i de nordiska ländernasimport. Exportenav verkstadsprodukter beräknas expandera i något snabbare takt än genom en uppgång i investeringarna utomlands. Somframgår av de följande vamgmppsavsnitten har bedömningar gjorts förexportutvecklingen även . 1972: 90 62 ningarnaredovisas i diagram 2. Underlaget är, möjligen med undantag förverkstadsprodukter samt järn och stål, för vilka företagen lämnat uppgifter omexportutvecklingen i exportenkäterna, mycketbräckligt. De bedömningar som gjorts pekar emellertid på en kraftig ökning avden svenska exporten . Den snabba tillväxten förexporten av rå- och stapelvaror har beräknats kunna fortsätta och det är inteuteslutet att en lageruppbyggnad av massa i bidrar till att höjatillväxten av massaexporten . Även för papper ochmalm väntas exporttillväxten öka medan exporten av trävaror kan komma att visaen nedgång till följd av en ökad konkurrens från . Verkstadsindustrinbrukar underskatta det faktiska utfallet av exporten vid prognoser på trehalvårs sikt och vi har antagit att detta gäller även febmarienkätens uppgifterför . Med en uppjustering av enkätvärdet kommer man framtill att även exporten av verkstadsprodukter skulle kunna expandera iförhållandevis hög takt , vilket tillsammans med enstark tillväxt i exporten av övriga varor ger en kraftig ökning av den totalaexporten . Densvenska exporten av sågade och hjrvlade trävaror låg på en mycket hög nivåunder . Bakom den kraftiga ökningen låg den gynnsammaväderleken som dels möjliggjorde säsongmässigt stora leveranser undervintermånaderna, dels stimulerade byggnadsproduktionen i flera viktiga avnämarländer.I vissa fall ledde de stora exportleveranserna inte bara från ocksåtill en uppbyggnad av förbrukares och mellanhänders lager. Som en reaktion lågexportleveranserna betydligt lägre än . För den totala trävaruexporten kom också omslaget i exporten avmassaved att förstärka nedgången från första tUl . Omslaget varen följd av den minskade massaproduktionen tillsammans med en lagernedskärningav massaved i . som helhet ökadeden totala exporten av trävaror med 5 o/o i volym. Tillväxtenav exporten av sågvaror med 8 1/2 "/o i kvantitet 1970 1971 hade nästanhelt sin gmnd i ökade svenska andelar av import. som densvenska sågverksindustrins utbud på exportmarknaderna Ökade kraftigt genomnedgången av den inhemska efterfrågan minskade konkurrensen frånövriga stora leverantörer. andelar minskade kraftigt 19701971 genomen ökad export till . Den betydande uppgången av bostadsbyggandeti medförde ett kraftigt ökat amerikanskt importbehov19701971. I hölls sågvamexporten tillbaka av Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram Hl: 2. Volym- och prisutvecklingen för exporten,totalt och uppdelat på varugrupper 19661973 Index: 1968 = 100. 160 140 120 100 80 Verkstadsprodukter, exkl. fartyg Total export, exkl. fartyg 140 120 100 80 Papper, papp och träflberp ~--- ... A J \_ L I I_ L 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1966 1967 1968 1969 1970 1971 19721973 Källor: och . 1972: 90 64 bristpå råvara och hade svårigheter att leverera önskadespecifikationer. Densammantagna importen till de viktigaste avnämarländerna synes ha minskat något19701971. En svag ökning av importen till motvägdes avminskningar av importen till och . Importutvecklingentorde i stort sett avspegla utvecklingen av bostadsbyggandet men sannolikt haräven lagerneddragningar ägt rum i flera länder under loppet av 1971. Priserna,som fortsatte stiga under de tre första kvartalen 1971, föll tillbaka någotunder slutet av året. Till en del torde detta ha varit en effekt av de kraftigtstigande lagren hos de svenska sågverken. Under1972 väntas, som framgår av kapitel II, bostadsbyggandet iframför allt och öka, medan utvecklingen av byggandet iexempelvis torde visa en nedgång. I och Storbritannienväntas ökningen av byggandet medföra ett ökat importbehov då möjligheterna tillytterligare lagernedskärningar torde vara begränsade. Den totala importen avträvaror till beräknas genom framför allt den brittiskaimportökningen komma att öka 19711972. Den svenska andelen av Västeuropasimport bedöms kunna fortsätta stiga . sågverksindustri synesför närvarande vara i ett utsatt läge med hänsyn till råvamsituationen. Detamerikanska bostadsbyggandet kommer att ligga kvar på en hög nivå under 1972medförande en betydande importefterfrågan, vilket betyder att den kanadensiskaandelen av den västeuropeiska importen inte förutses öka. Vad beträffarSovjetunionen är läget mer osäkert men med hänsyn till att svårigheterna attleverera önskade specifikationer troligen kommer att kvarstå tordekonkurrensen även därifrån bli begränsad. Bedömningen om en något ökad importoch en höjd svensk andel resulterar i en exportökning 19711972 med 8 1/2 o/ooch exportkvantiteten skulle därmed uppgå till ungefär 8,1 milj. kbm. Iviss mån motvägs den fortsatta positiva utvecklingen för sågvaror av enberäknad nedgång i exporten av mndvirke. Den norska massaindustrin torde under1972 ytterligare dra ned sin produktion, vilket innebär ett minskat behov avråvara. Därtill kommer att lagren ännu vid utgången av 1971 var förhållandevisstora. Förden totala exporten av trävaror förutses en ökning 19711972 med 6 1/2 o/o ivolym. Exportpriserna bedöms falla något men dra signågot uppåt . Nedgången 19711972 beräknas tUl 11/2o/o. Utsikternaför exporten av trävaror är mycket osäkra. Detamerikanska bostadsbyggandet antas emellertid minska till följd av attkonjunkturuppgången i medför en åtstramning av kreditema tillbostadsbyggandet. 1 Reviderad nationalbudget för Tabell III: 1. Exportutvecklingen för olika varugrupper19701972 Procentuella förändringar från föregående -11,2 -4,5 -4,6 -4,3 '9,3 '4,5 -0,5 Totala exporten, exkl. ' Värdet avviker från den preliminärautrikeshandelsstatistiken på grund av definitiva uppgifter för järnmalm.Prisförändringarna är justerade till definitiv nivå. ' Prisförändringen för verkstadsprodukter kan endast tillmindre del hänföras till rena prisökningar. De prisförändringar som redovisas itabellen är de implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet och motsvarandevärdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olikavarupositioner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringarutan även kvalitetsförändringar och förändringar i fördelningen på varor avolika kvalitet inom olika varugrupper. Normalt torde huvuddelen av denregistrerade prisökningen för verkstadsprodukterna kunna hänföras till dennastatistiska missvisning. Anm. exportvärden enligt den definitivastatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser. Värdeuppgifterna äravrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . efterfrågan på trävaror i skulle ledatill en ökad kanadensisk aktivitet på den europeiska trävarumarknaden ochdärmed till en nedgång i den svenska andelen av den västeuropeiska trävaruimporten.Då denna inte kan förutses öka i någon större omfattning beräknas den svenskaexporten av trävaror minska något till första halvåret1973. Den västeuropeiska massamarknaden upplevde vid årsskiftet1970/ 1971 ett häftigt omslag framför allt initierat av en vändning i lagercykeln.Massalagren hos de västeuropeiska pappersbraken byggdes upp mycket kraftigtunder främst fjärde kvartalet 1970 till följd av de stigande priserna och denfortfarande relativt kraftigt växande pappersproduktionen.Troligen bidrog också den milda vintern till att hålla leveranserna frånproducenter till förbrukare uppe i högre grad än normalt för årstiden. 3 1972.1 saml. 1972: 90 66 perskonsumtionen inträdde emellertid ochsamtidigt som papperskonsumtionen i visade klara tecken till stagnationunder slog lagerutvecklingen för massa om från enuppbyggnad med uppemot 1/till en nästan lika kraftigneddragning under loppet av 1971. Utvecklingen på massamarknaden kan närmare belysas meddata för de viktigaste avnärnarländerna och somtillsammans tar ca 40 o/o av massaexporten. växte pappersproduktioneni dessa länder med 1 o/o respektive 5 1/2 o/ som lagren av massabyggdes upp kraftigt. Till följd av en nedgång i pappersförbrukningen under1971 minskade pappersproduktionen i med 10 1/2 o/o. IVästtyskland gick tillväxten av pappersproduktionen ned till knappt 1 o/o19701971 som lagren av massa drogs ned med ungefär 100 tusen ton. IStorbritannien var lagernedskärningen än starkare. Den negativalagerutvecklingen och den neddragna pappersproduktionen resulterade i enminskning av importen av massa till med omkring 350 tusen toneller 25 o/o 19701971, medan den västtyska importen minskade med 175 tusen toneller ca 15 o/o. Utvecklingen i dessa båda länder torde vara representativ förhela , vilket förklarar att den svenska exporten av massa sjönk med11 o/o i volym (drygt 300 tusen ton) 19701971. Genom att den svenska massan säljs i dollar ledde dollarnsnedskrivning gentemot den svenska kronan och det kraftigt försvagade avsättningslägettill att exportpriserna på massa började sjunka . Dåemellertid priserna var stigande ökade exportpriserna mednästan 6 1/2 o/o 19701971. Den betydande lagerawecklingen i förefaller haavstannat . Den svenska exporten av massa var oförändradmellan första och avspeglande en markant uppgång underfjärde kvartalet. Det är därför troligt att lagerutvecklingen kommer att få enmera positiv inverkan på den svenska exporten ävenom man alltjämt kan räkna med en viss fortsatt neddragning av lagerhållningenunder första månader. torde pappersproduktionen i Västeuropatill följd av en ökad pappersefterfrågan dra sig något uppåt. Mer markeradberäknas uppgången bli och med ett ökat råvambehov har viantagit att pappersproducenterna också drar upp sina massalager något motslutet av 1972. För svenskt vidkommande borde detta tillsammans med ett lättattryck från de nordamerikanska producenterna innebära att exporten av massa ökarrelativt kraftigt 19711972. Det har kalkylerats med en exportuppgång med 11o/o, vilket betyder att exporten av cellulosa kommer upp i ungefär sammakvantitet som . På prissidan torde de stora producentlagren verka inedåtpressan-de riktning och exportpriserna förutses falla med 4 1/2 o/o19711972. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 67 Pappersproduktioneni beräknas fortsätta stiga i snabb takt ,vilket bör medföra ett ökat importbehov av massa. tordelageruppdragningen bli mer markant, vilket innebär att den svenska exporten avmassa förutses öka förhållandevis kraftigt. tiJlförsta kalkyleras tillväxten av massaexporten uppgå till omkring11 o/o. Beträffande priserna bedöms den uppgång som beräknats komma till ståndunder fortsätta. Densvenska exporten av papper växte under loppet av 1970 i allt långsammare taktför att visa en förhållandevis kraftigtillbakagång. ökade exportleveranserna ånyo och irelativt snabb takt.