prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — På grund av högkonjunkturen ikombination med lokahseringspolitiska insatser har dock en viss avmattning avbefolkningsminskningen kunnat skönjas. Den ofördelaktigabefolkningsutvecklingen har sin grund i en ogynnsam näringshvsstruktur med enrelativt stor andel tillbakagående eller stagnerande näringsgrenar. Av deförvärvsarbetande sysselsattes inom jord- och skogsbruk och inomindustrin, som omfattade av de förvärvsarbetande, svarade massa- och pappersindustrinför mer än en tredjedel av industrisysselsättningen. Den stora andelensysselsatta inom massa- och pappersindustrin utgör ett problem med hänsyn tillanläggningamas htenhet och kapitalets åldersstmk-tur. Inom nämnda industrigrenminskade antalet sysselsatta med närmare 1 000personer. Genom expansion främst inom transportmedels- och kemisk industristannade sysselsättningsminskningen för hela industrin vid ca 550 personer.Problemen i accentueras av, framhåller , att ett störreexpansivt centmm saknas, som skulle kunna bära upp utvecklingen. Inom mellanregionen ökadefolkmängden med drygt 17 000 personer. Antaletförvärvsarbetande ökade uppskattningsvis med ca 6 800 personer. Kännetecknandeför näringslivsexpansionen är framförallt expansionen inom servicenäringarna.Av den förvärvsarbetande befolkningen 1965 var sysselsattainom industri och inom servicenäringar. 1972:111 Bilagal Reg.-pol. handlingsprogramm. minskade antalet industrisysselsatta med ca 400. Inom textil-och konfektionsindustrin minskade sysselsättningen med omkring 1 400 personermedan inom metall- och verkstadsindustrin, som svarar för avindustrisysselsättningen, antalet sysselsatta ökade mednärmare 1 200 personer. Enligt länsplanering 1967 beräknas näringslivetsefterfrågan på arbetskraft öka med ca 12 800 personer under perioden1965-1980. 1 Boråsregionen ökade folkmängdenmellan med omkring 5 000 personer. Är 1965 var närmarehälften av den förvärvsarbetande befolkningen sysselsatt inom industri.Industrisysselsättningen är koncentrerad till textil- oxh konfektionsindustrin.Dessa industrigrenar svarade för av den totalaindustrisysselsättningen. 1 är företagsstrukturen ovanligt starktinriktad mot småföretag. Regionens näringsliv tillhör ett avde minst differentierade i landet. minskade antaletsysselsatta inom textil- och konfektionsindustrin i regionen med ca 2 700personer och inom industrin totalt med drygt 1 600 personer. Som en följd avnäringshvsstmktu-ren har en stark obalans i regionens flyttningsrörelseruppstått med ett stort underskott i den inrikes flyttningen. Detta underskottkompenseras mer än väl av ett utrikes inflyttningsöverskott. Obalansen iflyttningsrörelsen tenderar att skapa sociala anpassningsproblem för storagmpper. Låg utbUdningsnivå hos regionensarbetskraft samt en relativt hten andel sysselsatta inom servicenäringarna ärytterligare exempel på förhållanden, vilka tihsammans med andra tenderar attallvarligt hämma regionens utveckling, såväl , samtidigtsom bl. a. stora välfärdsproblem uppstår för regionens invånare. framhåller att på grund av länets geografiskautsträckning samt de stora skihnader som föreligger i fråga omnäringslivsproblemen inom länets olika delar är möjligheterna att föreslågenerellt sysselsättningsskapande åtgärder begränsade. Allmänt fastslås dock att åtgärderav generell natur måste skapa en attraktivare miljö for näringsliv ochinvånare. Detta åstadkommes genom att samhällsstrukturen stärks i länets olikadelar. förordar därvid följande. - Fördjupadkommunal samverkan över länsgränsema mellan bl. a. dels Trestad, delsÄmål/, samt samarbete mellan berörda länsstyrelser. BeträffandeTrestadsområdet samt Surte- och Lerumsområdet föreslås åtgärder i syfte attsamordna handläggningen av ärenden rörande samhähsplanering inom länsstyrelsernaoch övriga länsorgan. - Ökat samarbeteoch vidgat informationsutbyte mellan länsorgan, kommuner och företag. Fördelamamed en ökad samverkan mellan kommuner mom länet bör tillvaratas. - Planer för attförbättra kommunikationsförhållandena i länet bör BUiang B Sammanfattning av länsprogram 1970 187 En satsning på de föreslagnastorstadsalternativen kräver en ökad tilldelning till länet av bostäder,väganslag och andra resurser. Länets förutsättningar för en expansion av turistnäringenbör tillvaratas. 1kommunblockens yttranden över det preliminära länsprogrammet framfördessynpunkter på förslagen till sysselsättningsskapande åtgärder. Dessa synpunkterhar i den mån det har ansetts motiverat inarbetat i det sluthgaförslaget. förslag till handlingsprogram. Planeringen iGöteborgsregionen bör syfta till att i relativt hög grad integrera bostads- ocharbetsplatsområdena. Lokalisering avstatliga verk och eftergymnasial utbildning. Utbyggnad av industri ochindustriserviceverksamhet med hjälp av lokaliseringsstöd, investeringsfonder,utbildningsstöd och lokaliseringssamråd. Utbyggnad av vägnät ochkommunikationer i samt utarbetande av ett särskiltlokaliseringsprogram för Borås- och . Styrning av industriellverksamhet till bl. a. genom ett utbyggt industriområde mellande tre berörda städerna. Förbättring av kommunikationer och vägnät samtdecentralisering av statlig verksamhet och högre undervisning. Vidgad kommunalsamverkan mehan Trestadskommunema. För , och Ulricehamnföreslås utveckling av industri och industriserviceverksamhet med hjälp avlokaliseringsstöd, investeringsfonder och lokahseringssamråd. Utbyggnad avvissa vägar. Regionalpolitiska synpunkter bör beaktas när nyadistriktsindelningar övervägs inom statliga verksamhetsgrenar. För Åmålföreslås uppförande av ett industricenter. Fördjupat samarbete mellankommunerna . Lokaliseringsstöd,uivesteringsfonder och lokaliseringssamråd bör användas för att främjasysselsättningen. Uppförande av småindustri- och hantverkshus bör stimulerasgenom statsbidrag till statskommunala beredskapsarbeten. Förbättring av vissavägar. och bör stå kvar inomstödområdet. I och är en ökaddifferentiering av industrin önskvärd och härför bör lokahseringsstöd kunnautgå. Länsstyrelsensförslag accepteras av remissinstanserna. Därutöver föreslår Bengtsforskommunblock ökad satsning på turistnäringen samt att statligt stöd förskogsvård görs attraktivare än vad som är fallet. kommunblockframhåller önskvärdheten av serviceindustrier till kommunblockets tätortersamt att den planerade öppna fångvårdsanstalten kommer till stånd. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. pekar på att åtgärder behövs för att etablera nya industribranscheri kommunen. kommentar.Länsstyrelsen instämmer i synpunkter om fångvårdsanstalten. Likasådelar önskemål om differentiering av industrin menanser att detta bör ske spontant utan speciella lokaliseringspolitiska medel. Sysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur Kommunerna anför ahmänt i svar påen enkät från att platsantalet för den skyddade verksamheten inteär tillräckligt. Några preciserade behov angavs dock inte med ett undantag. Vadangår beredskapsarbetena är förekomsten av kommunala beredskapsplaner fördenna verksamhet ringa bland länets kommunblock. 1 de fåtal befintliga planernaär skogsröjning vanligast jämte anläggningsarbeten inom sektorn sport, bad ochfriluftsliv. anser sig sakna tillräcklig erfarenhet för attbedöma om åtgärder av temporär sysselsättningsskapande karaktär krävs i länetutöver de nuvarande och planerade. Situationen torde för länet som helhet intekunna bedömas som särskUt ofördelaktig, varför uppkommande problem bör kunnalösas direkt genom medverkan av länsarbetsnämnden i länet. Åtgärder för att trygga serviceförsöriningen erinrar om denförsöksverksamhet som i regi bedrivs i kommunblocki syfte att ordna serviceförsörjningen i glesbygdsområden. Verksamhetenomfattar ambulerande hemhjälpsservice, färdriänst, snöröjning, distribution avmat, hälso-och öppenvårdscentrum m. m. Projektet är ägnat att utmynna istandardlösningar för alla glesbygdsområden i landet. Erfarenheterna avverksamheten är, anför , huvudsakligen positiva, men det är förtidigt att avge en slutlig utvärdering enär projektet ännu inte är avslutat.Åtgärderna i försöksverksamheten innebär en viss angelägen utjämning av detsociala serviceutbudet mellan glesbygden och större tätorter. har kartlagtnuvarande serviceförsörjning inom länets kommuner samt restidsomlanden runtolika viktiga orter i syfte att utröna tillgängligheten till berörda ortersservicebatterier. Restidsomlanden har därvid avgränsats i tre grupper, 60-, 30-och 20-minutersgränser. För 60-minutersomland kring varie A-regioncentrum(Ämål, / , , och ) täcks nästanhela länet. För 30-minutersomland kring varje kommunblockscentrum (Ed har härutgjort en separat utbudspunkt på grund av Bengtsforsblockets ytstorlek) täcksnästan hela länet. Bihang B Sammanfattningav länsprogram 1970 189 De största områdena, som i bådaangivna omlandsgrupper hgger utanför restidsgränsen, är nordvästra sydligaste länsdelen, huvudsakligen inom kommun. Minskasomlandsgränsen till 20-minuters resa runt blockcentra, tillkommer fleraområden, även i länets centrala delar. anser att med denormer som valts för restidsomlanden framstår närheten till service somtämligen god för länet i sin helhet. Detta utesluter inte att det inom vissadelar av länet kan finnas problem för enskilda människor. En stor del avglesbygdsbefolkningen måste även vara hänvisade tih den kollektivatrafiken, som underlaget för densamma kommer att minskas. Då dagensformer för stöd till kollektivtrafiken ej visat sig vara tillräckliga, måstenya verksamhetsformer för denna trafikförsörjning skapas. Vidare betydervägnätets sträckningar och standard mycket för trafikförsöriningen, såväl denprivata som kollektiva. Tyvärr saknas ekonomiska resurser att väsentligtförbättra glesbygdsbefolkningens villkor vid resor på korta avstånd. Kommunernassynpunkter har inhämtats via enkäter som utsändes tUl kommunerna i samband medremiss av det preliminära länsprogrammet. Äv enkätsvaren framgår att flerakommuner undersöker vilka åtgärder som kan vidtas för den framtidaserviceförsörjningens tryggande. 1 flertalet kommunblock krävs förbättringarav kommunikationerna i form av ökad turtäthet, ändrad hnjesträckning,förbättrad vägstandard och andra färdmedel. I flera fah anses subventioner varanödvändiga för att upprätthålla nuvarande linjenät och enighet råder om attkommunerna helt eller delvis avlastas kostnaderna för den kollektiva trafiken. förslag till handlingsprogram. Sådana åtgärder som ingår iförsöksverksamheten i är tilllämpliga i de flesta områden. Detrelativa behovet av dylika åtgärder torde vara störst i , ,, och men även i Mellemd, och . För de butiksenheter som även iframtiden kommer att finnas kvar bör möjhghetema att utöka sortimentet av varoroch tjänster undersökas. Sådana butiksenheter kan tänkas i kombination med enbensinstation med biltvätt- och service och eventuellt matservering. En sådantyp av butik skulle även kunna tjänstgöra som lokalt centrum för vissanärser-viceaktiviteter. Den kollektiva trafikservicen ilänet bör utformas på så sätt att resp. kommunblock såväl formulerar målen somanger åtgärderna för den kollektiva trafikservicen inom kommunblocket i formav trafikplaner i syfte att åstadkomma ett system av huvudlinjer med därtillanknutna matar-hnjer. , som bedriver regionaipolitisk planering,bör å sin sida ange en allmän trafikpolitisk målsättning för länet och därvidarbeta för att nämnda målsättning kan komma till uttryck i konkreta åtgärder Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. samt att en samordning av kommunernas trafikplaner kanske. Som allmänna riktlinjer för ettsystem av huvudlinjer och till detta system knutna matarlinjer bör i förstahand kommunblockscentra, som saknar regionservice, knytas samman med närmasteort med utbyggd regionsservice. Därjämte bör vissa orter knytas samman, så att dessapå kan upprätthålla nuvarande servicebatterier genom att dekompletterar varandra servicemässigt. Sådana ortspar är bl. a. BengtsforsEd,och TranemoSvenljunga. Som en naturlig följd av föreslagnatrafikpolitiska åtgärder bör och kommunerna i samarbeteverkställa en detaljerad trafikutredning för hela länet. Beträffande den ekonomiska ramenför den framtida socialpohtiska stödverksamheten anser attkommuner med låg skattekraft kan behöva ytterligar statligt stöd för attgenomföra verksamheten. Remissyttranden : Kommunernaställer sig positiva till de förslag till socialpolitiska åtgärder somredovisas i länsprogrammet. 15.4 Investeringarnas regionala fördelning Tih grund för redovisningen och prioriteringen avkommunernas/kommunblockens investeringsbehov för hgger ihuvudsak KELP 70. framhåller attkommunernas erfarenhet av ekonomisk långtidsplanering ännu är otillräckhg ochatt grundmaterialet bl. a. därför uppvisar en mindre god kvalitet. I tabell B. 15:1 redovisas isammandrag bostadbyggnadsbehovet enhgt de kommunala bostadsbyggnadsprogrammensamt och primärkommunernas investeringsbehov. Primärkommunernasinvesteringar har fördelats på huvudtitlar enligt K-planen. 1 redovisningeningår inte samtliga kommunala investeringar. Exempelvis innefattas inteexploateringsinvesteringar i anslutning tUl bostadsbyggandet i redovisningen.Vidare har i huvudsak endast medtagits projekt som har kostnadsberäknats tillminst . Totalt för länet uppgår de primärkommunalainvesteringsbehoven med dessa begränsningar till ca 830 milj. kr.Bostadsbyggnadsbehovet anges i de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen till 23290 lägenheter exkl. och kommunblock. bedömningar uppgår bostadsbyggnadsbehovet i hela länet tih20 500 lägenheter. Drygt hälften eller av deprimärkommunala investeringsbehoven faller på huvudtitlarna 5 (industriellverksamhet) och 6 (undervisning och annan kulturell verksamhet). Kommunerna/kommunblocken uppvisarsinsemellan varierande investeringsbehov. Exempelvis faUer av Vänersborgskommunblocks redovisade behov på huvudtitel 6 (undervisning och annan kulturellverksamhet) medan motsvarande andel för är . Av investeringarfaller drygt hälften på kommunblock. BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 191 Ett antal kommunerkräver bättre överensstämmelse mehan de senaste kommunala planerna ochlänsprogrammet. Bl a. framhåller kommunblock vikten av kontinuerligakontakter meUan kommunala och regionala organ i investeringsfrågor. Bengtsforsoch kommunblock samt kommun kräver att ävenskall beakta de mera perifert belägna kommunerna i sina planer. Vid prioriteringarna, såväl den sektoriella som denregionalpolitiska, har tiUämpats regeln att av investeringsbehovet harhänförts tiU prioritetsgrupp 1 och tUl vardera prioritetsgrupperna 11 och111. Undantag gäller för bostadssektorn där ram har bildat underlagför prioritetsgrupp 1. framhåher att de gjorda prioriteringarnatills vidare bör ses som ett diskussionsunderlag inför nästa planeringsomgång.En korrekt prioritering förutsätter enligt god kännedom ombehovet inom olika sektorer. Detta kan uppnås först efter upprepade prioriteringsdiskussionermellan berörda myndigheter. Utfallet av länsstyrelsensprioritering åskådliggörs av cirkeldiagrammen i figurerna B. 15:1 och B. 15:2.Cirklarnas ytor är proportionella mot de redovisade bostadsbyggnads- resp.investeringsbehoven. I fråga om prioriteringen av bostadsbyggnadsbehovet ingårLerums kommun och kommunblock i sammandraget avseende . Drygt hälften avkommunerna uttrycker otillfredsställelse med prioriteringen avbostadsbyggandet. a. framhålls att det inte står i överensstämmelse medkommunernas behov eller med den regionalpohtiska målsättningen i övrigt. Vidarepåtalar ett antal kommuner risken för att en hten tilldelning av bostadskvothämmar industriutveckhngen. framhåller att prioriteringarnai länsprogrammet inte får förhindra en god spontan utveckhng.Hand-Ungsprogrammet måste vara flexibelt och revideras vid behov. Surtekommunblock hävdar att den kommunala självstyrelsen inte bör ifrågasättasgenom en detaljerad statlig sektoriell styrning. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. o o o o 1 I I oI ,-i OO o o o o oo UO UO o so UO o o P- so r - Tt p- OO SO r-J ro \OOOUOuorOO(SrSOsOsc>rorr(S u-rOCT''fOTfuooooj-HrTfroruoTtoosr-ooruir--|p-roosOrosOT ooHouorSTtO\OuosDrfs-HasO (N»-HroH-itu 1 1 I I I I I I I I rsosTtHoor-ooouoosT-iosuoroTtos souo -rvlTj-\OTfrovor-J rosontO I uouooorssoooTt rjroiOroOsOro rorsl00fsor os o UO UOOs ro lo UO ro »o UO r ro 00 OsoouoH,-H»-(vc)Ttros-HTfTt uorsosrisosoooooosooHuoro-HrTt- .I (Nro-H ,_,i»o I 1 I I I I I OuoOuoO»'OirroOOOooOOOOP-soOroOsuoOTl-\OTtP-OroOuoOs uovouooHvoooooorTtsoproooOso uouoso (SrotNTtTt'P- uor-- E S njS (/i rt 2 M> 'g 5 -.5 c 00 c rt c E E E E o o i/: u. I I I I O o I in o I O O O so in o ro - o " O -1 o o in fo (N £ S "O _ o S i .. iJ OJ ES:S||2=5S|:rt5s;i2|o C t-,.- rt :0 U C is x: B rt _ B ""S rt JS o "rt I/i o w IU DB U .X, > C O t OJ EÄ t- U .C rt rt 00 C C 5 OO c: ä 'E °l ? (U rt o .2 "O 'ö .i2 S on 3; (N fO Ttin so t 00 BUiang 6 Sammanfattningav länsprogram 1970 Figur B.15:1 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas bostadsbyggnadsbehov för perloden , antallägenheter Nr 111 Bilaga 1. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 15:2 Regionaipolitisk prioritering avprimärkommunernas investeringsbehov för , . BUiangB Sammanfattning av länsprogram 1970 195 16.1 Synpunkter på uppläggningen avplaneringsverksamheten anför att arbetet medlänsplanering 1967 och länsprogram 1970 har varit av försökskaraktär. Erfarenheternafrån detta arbete bör kunna utnytrias i den förväntade nya planeringsomgångenså att denna kan genomföras på ett bättre sätt . De synpunkter och förslag somredovisas i länsprogrammet anser vara väl förankrade i länet. Särskilthar ställningstagandena i de blockövergripande frågorna - främst frågan omortsklassificeringen -framkommit som ett resultat av en långvarig ochgenomgripande debatt i vilken samtliga kommuner har deltagit. 16.2 Utgångspunkter för programformuleringen Folkmängden ikommuner/kommunblocken samt förslag tUlplaneringsnivå för redovisas i följande tabeU. Kommun/Kommunblock Faktiskfolkmängd Planerings- nivå 1965 1970 1980 Kommunblockslänet 254 305 258 794 276 380 har i förslaget tUlplaneringsnivå för kommunblocken utgått från prognos 2 i länsplanering 1967.Denna prognos utgör också befolkningsramvärden i målsättningen. Vissajusteringar har företagits med hänsyn tUl ändringar i kommunblocksindelningen.För år 1980 anger prognos 2, efter nämnda justering, en foUcmängd i kommunblockslänetav 273 900 personer. BefoUcningsutvecklingen fram tih överensstämmertämligen väl med den prognoserade för länet som hehiet. Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. 1 har dock enkraftig befolkningsökning ägt rum och folkmängden överstiger redan numålsättningen för . På grund därav har höjtbefolkningsmålsättningen för med 2 500 personer. Även i endel andra kommunblock har den faktiska utveckhngen hittihs mer eUer mindrestarkt avvikit från den utveckhng som anges i prognos 2. Med hänsyn till att enny planeringsomgång snart påbörjas, varvid nya prognoser kommer att utarbetas,anser det inte vara befogat att nu företa justeringar av befolkningsmålsättningenför ytterligare kommuner/kommunblock. Flertaletremissinstanser ansluter sig till. förslag tUl planeringsnivå.Hjo kommun föreslår en uppjustering av planeringsnivån för länet med något 10000-tal personer. kommunblock anser att blockets nuvarande foUcmängd börvara planeringsnivå. och kommunblock anser en viss uppjusteringav planeringsnivån vara motiverad. kommun anför att kommunen i smplanering räknar med en folkmängd på 54 600 personer, och Gullspångskommun pekar på att i den kommunala planeringen uppgår målsättningen år 1980thl 8 000 personer. framhåller att denredan i länsplanering 1967 uttalade att en satsning borde ske på uppbyggnadenav en attraktiv stadsregion i länet med som centrum. stårfast vid detta och föreslår att Skövderegionen klassificeras somstorstadsalternativ. I regionen inräknas även , och , vilkaligger inom en 3-mUsradie från . anser att Skövderegionensläge vid de stora förbindelseledema mellan och innebär godafömtsättningar för expansion. Kommunikationerna både inom länet och med andradelar av landet - är goda. E 3 och Västra stambanan, som båda genomkorsarlänet, medför korta restider både till och . Ett flygfäh förreguljär hnjetrafik utanför planeras. Det stora befolkningsunderlaget,omkring 120 000 personer inom en 3-milsradie från , skapar en storarbetsmarknad och förutsättningar för ett stort utbud av ohka typer av service. Som regionala tillväxtcentraföreslår , och . Dessa orter har enväl utvecklad service som utnyttjas även av befolkningen utanför den egnakommunen. Förutom kommersiell service finns gymnasium, sjukhus,distrUctslantmätare och domsaga i var och en av orterna. har som mål att även pä sUct skallutvecklas till ett Centralorterna i de kommuner/kommunblock som inteföreslagits som storstadsalternativ eUer regionala tiUväxtcentra börkallas kommuncentra. Med kommuncentrum menar detsamma sombenämningen BihangB Sammanfattning av länsprogram 1970 197 övrig ort enligt anvisningar. Sammanfattningsvis innebärlänsstyrelsens förslag tih ortsklassificering följande. Storstadsalternativ Skövderegionen (, , , ) Regionala tiUväxtcentra , , ,(på sUct) Kommuncentra centralorterna i övriga ochflertalet kommuner tillstyrker förslag till ortsklassificering.Grästorps kommun föreslår som alternativ en satsning på , Mariestadoch med tyngdpunkten förlagd till . kommun förordar"bandstads-alternativet Skövde-Skara-Lidköping" somstorstadsalternativ. Om inte bandstadsalternativet accepteras bör Skaraklassificeras som regionalt tillväxtcentrum. hävdar attfemstadsalternativet , , , och börutgöra storstadsalternativ. Några kommuner understryker att klassificeringeninte får medföra omlokaliseringar av redan etablerade verksamheter och attsatsningar i inte får ske på bekostnad av utvecklingen i andra orter ilänet. 16.3 Sysselsättningspohtiska åtgärder Bakgrund Äv länsprogrammets redovisning avnäringslivsstrukturen framgår att jord- och skogsbruk har relativt storbetydelse från sysselsättningssynpunkt. Av den förvärvsarbetande befolkningenår 1965 var i länet sysselsatt i nämnda näringsgren mot i hela riket.Industrins andel av de förvärvsarbetande var i länet densamma somriksgenomsnittet medan servicenäringarna var underrepresenterade. Enhgt arbetskraftsundersökningarna() som refereras i länsprogrammet mmskade antalet sysselsatta inom jord-och skogsbruk i länet med 6 000 personer. Antaletsysselsatta inom industrin ökade med 800 personer medan för servicenäringarnanoteras en minskad sysselsättning. betonar osäkerheten imaterialet och framhåller att utveckhngen inom servicenäringarna torde ha underskattatsi undersökningen. Enligt industristatistiken ökade antalet industrisysselsattai länet mehan med ca 3 600 personer. Under åren 19691970ökade, enhgt en enkät av , antalet sysselsatta ytterhgare. Enligt prognos 2 i länsplanering1967 beräknas antalet sysselsatta inom jord- och skogsbruket under 1970-taletmmska med drygt 8 000 personer, medan antalet sysselsatta inom industri ochbyggnadsverksam- Prop.1972:111 BUaga 1 Reg.-pol. handlingsprogram m. m. het beräknas öka med ca 5 000 personer och inomservicenäringarna med drygt 7 000 personer. har gjort vissaberäknmgar över arbetskraftens yrkes- och utbildningsstruktur i länet. Enligtdessa beräkningar karakteriseras utbildningsstrukturen jämfört medrUcsgenomsnittet av relativt stor överrepresentation av personer med enbartfolkskole- eller fortsättnmgs-skoleutbhdning. 1 fråga om yrkesstrukturen äryrken inom lantbruk och tiOverkningsindustri överrepresenterade medanserviceyrkena samt natur-och samhällsvetenskapliga yrken är starktunderrepresenterade. Ställes det förväntade utbudet av arbetskraft ,fördelat efter utbUdnings-kategorier, mot efterfrågan medoförändrad utbhdnings-stmktur erhåhs, enhgt , ett närmast"chockartat" överbud på utbildad arbetskraft medan även överefterfråganpå arbetskraft med låg UtbUdning likaledes blir mycket kraftig.