ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
prop · FV03103 · 1972-12-31 00:00:00 — Således bör vederbörande utskott håUasunderrättade om innehållet i anvisningar för miljöstudier, för studier av hurutvecklingen av det svenska samhället påverkar försvarsplaneringen, förperspektivplanering och för programplanering samt om de överväganden som harföregått meddelandet av anvisningarna. Vidare bör berörda utskott hållasunderrättade om innehållet i resultaten av miljöstudier och studier av detsvenska samhällets förändring. Vad utredningen har anfört om tillfälle för altuttala sig rörande perspektivplaneringens innehåll samt om redovisning för riksdagenav innehållet i aktuella programplaner och ställningstagandena tiU dessa i sambandmed anslagspropositioner kan jag också biträda. I detta sammanhang vill jag uttala att jag i likhel med försvarsulred-ningeninte utesluter att parlamentariska utredningar kan behöva tillkallas för attutreda viktiga försvarsproblem av här behandlat slag. Avsikten är att även inom övriga tolalförsvarsgrenarinföra en planering av samma slag som inom det mUitära försvaret och civUförsväret.När så bhr fallet bör ges insyn även i denna planeringsverksamhet.Delta bör i princip kunna ske enligt samma grunder som jag här har förordal fördet mililära försvaret och civilförsvaret. 1 övrigi finner jag del inte påkallat all la upp de frågorsom omfattas av utredningens förslag. Förslagen i dessa delar berör i slor ulslräckningriksdagens arbetsformer. Hur dessa skall utformas ankommer det på riksdagensjälv att bestämma. Under åberopande av det anförda hemställer jag atl Kungl. att avge yttrande över vad jag har anfört om riksdagenoch försvarsplaneringen. Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regentenall till skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga lill detlaprotokoll utvisar. OflsetirvcVec;Aa, S
prop · FV03104 · 1972-12-31 00:00:00 — 3.4 Inrättande avläkartjänster..................................... ..... 50 4 Remissyttrandena......................................................... ..... 53 4.1 Behörighetsreglerför läkare.................................... 53 4.2 Läkartiänsternasutformning m. m........................... ..... 54 4.2.1 Sjukvården vidsjukhus................................... ..... 54 4.2.2 Dendecentraliserade öppna vården.............. ..... 59 4.3 Tjänsteläkarbegreppet ........................................ ..... 61 4.4 Inrättande avläkartjänster ................................. .... 63 5 Departementschefen ................................................. ..... 67 5.1 Allmännasynpunkter............................................... 67 5.2 Behörighetsreglerför läkare.................................... 68 5.3 Läkartjänsternasutformning m. m.......................... 72 5.3.1 Sjukvården vidsjukhus................................... 72 5.3.2 Dendecentraliserade öppna sjukvården - allmänläkare och specialister............................................... 76 5.4 Tjänsteläkarbegreppet............................................ ..... 80 5.5 De statligaprovinsialläkarna................................... ..... 81 5.6 Inrättande avläkartjänster..................................... 82 5.7 Vissafinansieringsfrågor beträffande sjukvården m. m 85 5.7.1 Allmännasynpunkter...................................... .... 85 5.7.2 Ersättningarfrån sjukförsäkringen ............ , 86 5.7.3 Omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda........ .... 88 5.7.4 Enklarehandikapphjälpmedel ...................... .... 89 5.7.5 Bidrag tillviss hälso- och sjukvård m. m.......... .... 90 5.7.6 Riksförsäkringsverketssjukvårdande verksamhet m. m. Upprättade författningsförslag ..................................... 91 Bilaga (PM om vissa finansieringsfrågor beträffandesjukvården m. 99 Innehållsförteckning........................................................ 101
prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Ulvedningens om den kommunala demokratin förslag 74 3.2.1 Inledning ............................................... 74 3.2.2 Principerna fören reform ...................... 75 3.2.3 Suppleantsystemetsnärmare utformning 76 3.3 Remissyttranden över utredningens om den kommunala demokratin förslag ......................................... 77 4 Registrering av partibeteckning m. m...................... ..... gl 4.1 Nuvarandeordning ..................................... 81 4.2 Framställningfrån om översyn av reglerna om registrering av partibeteckning ............. 82 4.3 Förslag idepartementspromemorian (Ds Ju 1971:24) . 4.4 Remissyttrandena ........................................ 85 5.............................................................................. Bestämmelserom antalet landstingsmän och om valkretsin delningen i landstingskommun ... g(5 5.1 Nuvarandeordning ..................................... ... gg 5.2 Kommunalvalskommitténsförslag ............... g7 6 Departementschefen .......................................... ... gg 6.1 Valförfarandet .............................................. ... gg 6.1.1 Allmännautgångspunkter .................... gg 6.1.2 Allmänt omvalförfarandet ................... ... gg 6.1.3 Valsedelsframställningoch valsedelstilldelning .. 92 6.1.4 Tiden förröstning ................................. ... 94 6.1.5 Röstlängdsförfarandet ........................ 95 6.1.6 Valkungörelsen ..................................... ... 99 6.1.8 Ett förenklatoch effektiviserat sammanräknings-förfarande 100 6.2 Detprimärkommunala suppleantsystemet ... 108 6.3 Registrering avpartibeteckning m. m............... . 110 6.4 Särskildabestämmelser om antalet landstingsmän och om valkretsindelningen i Stockholmsläns landstingskommun ....................................... 115 7 Upprättadelagförslag ........................................... 116 8 Specialmotiveringtill framlagda lagförslag .......... . 117 8.1 Förslaget tillvallag........................................... 117 8.2 Förslagen tilländring i kommunallagen (1953:753) och kommunallagen (1957:50) förStockholm ......................................................................... 142 8.3 Förslaget tilländring i landstingslagen (1954:3 19) . 8.4 Förslaget tilllag om antalet landstingsmän och valkretsindelningen i länslandstingskommun för 144 9 Hemställan ............................................................ 144 Översikt över vallagsförslagets motsvarigheter i lagen omval till , kommunala vallagen och lagen om de allmänna
prop · FV03117 · 1972-12-31 00:00:00 — Genom det redan beslutade invesieringsprogrammeloch den föreslagna satsningen på etl koksverk kan NJA bällre uppfylla sittsärskilda mål, all skapa sysselsällning inom länet. Genom en tryggad koksförsörjningbör risken för produktionsinskränkningar reduceras vilkel kan ha betydelse föratl hålla sysselsättningen vid NJA på hög nivå. Därutöver medför koksverketsysselsättning genom anläggningsarbetena och när verket lagils i drift. kan väntas medföra en årligminskning av im-porlbehovel på 7080 milj. kr. på grund av atl NJA kanimportera koli stället för koks och på gmnd av atl koksgas kan ersätta importeradeldningsolja till jämverket. Mot bakgmnd av det anförda finner jag starka skältala för att elt koksverk uppförs vid NJA under föratsättning av alt tUlståndhärtUl lämnas av . Del är därvid nödvändigtatt NJA uppfyller de villkor som koncessionsnämnden kan komma att fastställaoch som hänsynen till miljön kräver. Gas från koksverket kan tUl stor delersätta eldningsolja vid järnverket vUket medför att svaveldioxidutsläppet kanreduceras avsevärt. NJA bör också vidta ålgärder för alt skapa en godarbetsmiljö vid koksverkel. Statsföretag beräknar att dess finansiellamedverkan i NJA kommer alt uppgå tiU ca 120 mUj. i formav koncernbidrag. Hämtöver ställer Statsföretag borgen för över 200 milj. kr.i samband med Investeringsprogram 70. Som jag tidigare redovisal, har Statsföretagförklarat atl bolaget pä grand av omfallningen av sitt ekonomiska engagemanginte har möjlighet att svara för någon del av finansieringen av koksverket. Dåjag av anförda skäl finner det angeläget alt koksverket kommer till stånd,bör det ankomma på staten att direkt medverka vid finansieringen. Dennamedverkan bör, såsom Statsföretag föreslagit, ske dels genom ettkapitaltiUskott till Statsföretag atl användas för teckning av nya aktier iNJA, dels genom lokaliseringsstöd enligt gällande regler. Statsföretag har föreslagit atl statensfinansieringsmedverkan skall uppgå till 205 milj. kr., varav kapitaltUlskottför aktieteckning bör utgöra 105 milj. kr. Med hänsyn tdl attlokaliseringsstöd enligt gängse grunder bör kunna utgå för projeklel förordarjag att kapitaltillskottet tUl Statsföretag begränsas till 75 milj. kr. förökning av aktiekapitalet i . Jag är beredd atl ställa utredningsmaterialet iärendet tUl näringsutskotts förfogande. Jaghemställer att Kungl. att tUl Kapitaltillskott till förteckning av aktier i på tiUäggsstat I tUl riksstatenför /73 under fonden för statens aktier anvisa eltinvesteringsanslag av . Medbifall till vad föredragande sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten alt tiUriksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga lill detta protokollutvisar.
prop · FV03119 · 1972-12-31 00:00:00 — Delsamma bör gälla lönade konsuler. Konsul eller personsom tillhör organisation som nämnts men som är svensk medborgare eUer somär sladigvarande bosalt här i landet bör inle få del av skattefriheten. Vidare bör i kungörelsen anges vilka varor ellertjänster som kan berättiga lill skaltefrihet. I princip bör endastkapitalvaror och tjänster med avseende på sådana varor komma i fråga.Varuområdet bör omfatta radio- och lelevisionsapparater, bandspelare,tvättmaskiner och andra kapitalvaror för hushåUel, möbler och liknande varor.Dessutom bör, för atl undvika elt tyngande administrativt merarbete, endaslinköp av varor eller Ijänster för . inkl. mervärdeskatt berättigatill återbetalning. Praktiskttorde förfarandet böra utformas så att alla inköp får göras med mervärdeskatt.I sådant fall behöver säljarna inte överväga om försäljningen är skattefrieller ej och inte heller hålla den skattefria försäljningen skild från denskattepliktiga. Den som önskar komma i åtnjutande av skattefrihet bör istället med slöd av faktura eller motsvarande handling, varav skattens beloppframgår, vända sig till som efter granskning översänderhandlingarna till RSV. Verket bör därefter stå för den återbetalning av skattsom kan komma i fråga. Det nu skisserade förfaringssättet bör kunna tillämpasockså i fall då fråga är om tjänster på ambassads, konsulats ellerinternationell organisations byggnad eller liknande eller om varor som äravsedda för inredning av eller utrustning till sådana lokaler. Härigenom fårman enhetliga bestämmelser och undviker atl entreprenören eller leverantörenmåste vända sig till RSV med en ansökan om befrielse. Även i detla fall böralltså mervärdeskatt tas ul enligt vanliga regler och återbetalning ske iefterhand. Det bör betonas att sådan återbetalning normalt torde komma att skeutan nämnvärd tidsmässig fördröjning. Mol bakgmnd av det anförda förordar jag attbemyndigande för Kungl. Maj:t att förordna om återbetalning av mervärdeskatt iantydd omfatlning tas in i en ny paragraf, 76 a §, i MF. Under åberopande av det anförda hemställer jag, allKungl. alt antaga inom upprättatförslag till förordning om ändring i förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt. Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten alt tUlriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till delta protokollulvisar.
prop · FV03128 · 1972-12-31 00:00:00 — Hämtöver vill jag framhålla, att spelskattengivetvis är att betrakta som sådan speciell för rörelsen utgående skatt som äravdragsgill vid inkomsttaxeringen enligt 29 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) (KL). Den förordade omläggningen av beskattningen av bingospelet bör inteföranleda att vinst i sådant spel skall inkomstbeskattas. Detta blir inteheller följden av här förordade lösningar. Vinst i bingospel blir alltjämt attbetrakta som vinst i svenskt lotteri och därmed enligt 19 § KL undantagen fråninkomstskatt. Utredningens förslag innebär, som jag tidigarenänmt, att det krävs särskilt tillstånd för att få bedriva skattepliktigt spel.Anordnande av sådant spel i förvärvssyfte utan tillstånd skulle därmed ansessom olagligt. Utredningen har föreslagit att såväl anordnare som deltagare isådant spel bör dömas för olovligt spel till böter eller fängelse i högst ettår. Vid grovt brott föreslås ett straffmaximum av fängelse. Utrustningsom använts för olovligt spel samt uppburna insatser och vinster föreslås börakunna förverkas. Vissa anmärkningar har vid remissbehandlingenriktats mot förslaget i dessa delar. Den i det föregående förordade lösningeninnebär, att reglerna om villkoren för anordnande av skattepliktigt spel tas ini LF. Enligt min mening saknas anledning att vid sidan av nu gällandeansvarsbestämmelser i införa särskilda straffbestämmelser för annat fall ändå skattepliktigt automat- eller roulettspel uppsåtligen eller av oaktsamhetbedrivits utan att skatten erlagts. Bestämmelser härom bör tas in ispelskatteförordningen. Sådant brott bör även föranleda förverkandepåföljd isanuna utsträckning som i det föregående förordats beträffande brott mot LF. Utöver tidigare nämnda författningsändringarföranleder omläggningen av beskattningen av bingospelet ändringar ilotterivinst- och stämpelskatteförordningarna. Med hänsyn till det förberedelsearbete hos bådemyndigheter och enskilda som kommer att erfordras, förordar jag attspelskatten införs fr. o. m. . I fråga om bingospel bör den nyabeskattningsformen ej äga tillämpning på spel som enligt meddelat tillståndeller gjord anmälan påbörjats men ej avslutats före . Underåberopande av vad jag sålunda har anfört hemställer jag, att Kungl. Maj:tföreslår att antaga upprättade förslag till 1. förordning om skatt på spel, 2. lag om ändring i lotteriförordningen(1939: 207), 3. lag om ändring iskattebrottslagen (1971: 69), 4. lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m., 5. förordning om ändring iförordningen (1928: 376) om särskild skatt å vissa lotterivinster, 6. förordning om ändring istämpelskatteförordningen (1964: 308). Medbifall till vad föredraganden sålunda med instänmiande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåtasproposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.
prop · FV03129 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:t attgodkänna det avtal om bildande av ett alarmeringsbolag, som träffats mellanteleverket, och i huvudsakligöverensstämmelse med vad som angetts i det föregående och med de awikelser somsärskilt angetts av föredragande departementschefen, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t attfastställa omfattningen och utformningen av SOS-tjänsten, 3. medge att bemyndigasatt ställa borgen för lån till ett av , ochLandstingsförbundet gemensamt bildat alarmeringsbolag intill ett belopp av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokollutvisar.
prop · FV032 · 1972-12-31 00:00:00 — Vadföredraganden sålunda med instämmade av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. över av Kungl. Maj:thos begärda anslag på tilläggsstat till riksstaten för /72 Egentliga statsutgifter //.Justitiedepartementet A 8 Kommittéer m. m., reservationsanslag E 18 Statens rättsläkarstationer: Inredning ochutrustning, reservationsanslag H 2 Utrustning av vissa klinikerför psykiskt sjuka m. m., 15 Bidrag lillsärskilda kulturella ändamål, reservationsanslag Utgifter för statens kapitalfonder ///. Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster I Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster 1 000 000 000 Summautgifter för statens kapitalfonder 1 000 000 000 Summa för driftbudgeten 1002 920 000 1 Kraftstationer m. m. : 12 Byggnadsarbeten för stadigförvaltning : 17 Byggnadsarbeten för vissakulturändamål : 21 Byggnadsarbeten förlänsstyrelserna 2400 000 43 503000 : 14 Lånefonden för allmännasamlingslokaler 8 000000 71 503 000
prop · FV0322 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts förordning (1960:659) angående beskattning av ränta å svenskastatens sparobligationer skall vid taxering till statlig och kommunalinkomstskatt ränta på svenska statens sparobligationer tas upp med beloppvarmed obligationernas inlösningsvärde ökat för den skattskyldige underbeskattningsåret, även om obligationerna inte inlösts under beskattningsåret.Denna bestämmelse fiilkom för att ge obligationsägaren möjlighet att varje årvid taxeringen utnyttja det schablonavdrag, som får göras från inkomst avkapital. Sparobligationernabör enligt min mening ses som ett väsentligt komplement till banksparandet,varigenom hushållen får möjlighet att placera en del av sitt sparande meralångfristigt till fördelaktiga vUlkor. uppnås en medverkan frånhushållens sida vid statens mera långfristiga upplåning, varigenom statens anspråk på kapital- 1972: 22 12 Sparobligationema företer betydande likr heter med det systemför premiering av hushållens sparande, som i det föregående föreslagits. Bådasparformerna vänder sig i första hand till den stora mängden småsparare ochbåda innefattar genom gynnsamma villkor, främst konstruktionen med 5-årspremieresp. bonus, en speciell stimulans till långfristighet i hushållssparandet. Jaganser det därför motiverat att skattemässigt behandla sparobligationernas bonuspå samma sätt som sparpremien i det av mig förordade nya sparsystemet. Ehskillnad i beskattningsförhåUandena skulle i hög grad försvåra kommandeemissioner av sparobligationslån liksom konvertering av den nu befintiigalånestocken. Jag förordar därför att frihet från inkomstskatt ifortsättningen skall gälla bonus på svenska statens sparobligationer, både sådanaobligationer som kommer att utges och sådana obligationer för vilka förlängningav löptiden kommer att beslutas. Det synes emellertid lämpligt att vidkommande låneemissioner överväga att ändra den hittillsvarande maximigränsen,, för varje persons innehav av sparobligationer i samma lån, och attockså i övrigt vid fastställande av lånevillkoren göra en avvägning med hänsyntill den föreslagna skattefriheten. Under åberopande av det anförda hemställer jag attKungl. dels antaga inom upprättatförslag till lag om skattefrihet vid premiering av sparande, dels bemyndiga Kungl. Maj:t att, då konjunkturlägetföranleder det, förordna om premiering av frivUligt sparande av överskjutandepreliminär skatt i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag angivit i detföregående, dels uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoretatt efter i huvudsak de riktlinjer som jag förordat handha administrationen avdet föreslagna sparsystemet och eventuellt kommande premieringar av frivilligtsparande av överskjutande skatt, dels till Kampanj för sparande m. m. för budgetåret1972/1973 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.
prop · FV033 · 1972-12-31 00:00:00 — Av dessa ärenden är alltså de under 16 slutbehandladeoch det återstående beroende på prövning. Skrivelse 1972: 3 35 1. den26 , med anledning av proposition angående aweck ling av Törefors akiebolags verksamhet ra. (278). Likvidatorn av bolaget har, på grund av att viss affärstransaktioninte kunnat avslutas , inte inkommit med slutredovisning. Såsnart denna inkommit avses ärendet bli avslutat. 2. den10 , med anledning av motioner om åtgärder för undvikande av företagsnedläggningar (132). Ärendetär beroende på Kungl. 3. , med anledning av propositionangående förslag om vissa stödåtgärder för svensk varvsindustri (327). Anmäldden (knr 4), varvid beslöts proposition 1971: 117 angående statligaåtgärder inom svensk varvsindustri. Skrivelsen är därmed slutbehandlad. 4. , med anledning av motion omökat infly tande i företagen för samhället och de anställda (374). Ärendetär beroende på Kungl. 5. , med anledning av motion omen plan för energiförsörjningen (286). Ärendetär beroende på Kungl. Av dessa ärenden är alltså det under 3upptagna slutbehandlat och övriga under utredning eller beroende på prövning.
prop · FV0344 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 tredje stycket förekommer f. n. ordet underbefäl. Dettaföreslås utbytt mot ordet gmppbefäl. 1 sak innebär förslaget att de av dagensunderbefäl som i det nya systemet får sergeants eller fanjunkares tjänstegrad,dvs. i huvudsak det äldre yrkesunderbefälet, inte kan tUlrättavisas av chef förkompani och andra i tredje stycket angivna befattningshavare. Vidare föreslåsatt ordet regementsofficer ersätts med kommendörkapten. 1 fråga om denändringen hänvisas tiU vad som har anförts beträffande 13 § första stycket. 1 fråga om ändringarna i denna paragraf hänvisas tUl vadsom har anförts beträffande 13 och 16 §§. Andra stycket i denna paragraf innehåller en regel somförbjuder militär krigsrättsnämndeman att tjänstgöra när en officer eller underoffi- cer från samma regemente eller därmed Ukställda förbandsom nämndemannen är svarande i militärt mål. Enligt förslaget blir jävsregelntillämplig när svaranden är av lägst fänriks grad. Härav följer till skiUnadmot vad som gäller f. n. att nämndeman är oförhindrad att tjänstgöra idomstolen när svaranden kommer från den befälsgrupp som i gällande systembestår av reservunderofficerarna eUer de värnphktiga underofficerarna. Densakliga ändring som detta innebär är jag beredd att godta, eftersom behovet aven jävsregel av ifrågavarande innebörd över huvud taget kan sättas i fråga.Till stöd för jävsregefn åberopades vid dess tUl-komst att den undanröjeranledning tUl misstanke att missriktad kåranda inverkar på domstolens avgörande(prop. 1948:216 s. 206). En sådan motivering har inte samma gUtighet motbakgrund av den utjämning som skett meUan de ohka befälsgmpperna.Ett slopande av regeln bör dock övervägas i ett större sammanhang. Förslaget tih lag om ändring i lagen (1949:165) angåendebeslag å vissa skrifter 1 1 § föreslås att beslut om beslag i brådskande faU fårfattas av befattningshavare av lägst fänrUcs grad. Enligt nuvarande lydelsetillkommer den rätten befattningshavare av officers eller underofficers grad,dvs. av lägst sergeants grad. 1 fråga om innebörden av ändringen hänvisas tillvad som anförts beträffande 17 § mihtära rättegångslagen (1948:472). Förslaget tiU lag om ändring i mUitärersättningsförordningen(1950:261) Förslaget innebär att den i 1 § använda terminologinanpassas till det nya tjänsteställningssystemet. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. Maj:tföreslår att antaga förslagen till 1) lagom ändring i värnpliktslagen (1941:967), 2) lag om ändring i , 3 ) lag om ändring i militära rättegångslagen (1948:4 72), 4) lagom ändring i lagen (1949:165) angående beslag åvissa skrifter, 5) lag om ändring i militärersättningsförordningen(1950:2611 Med bifaU till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoUutvisar.