prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Stiftsnämnderna handlägger ärenden somrör den ecklesiastika bo-stäUsförvaltningen,De viktigaste bestämmelserna i ämnet finns i lagen (1970: 939) omförvaltning av kyrklig jord, som trädde i kraft , Enligtdenna lag utövar stiftsnämnd inte bara sina hittillsvarandemyndighetsfunktioner utan skall också omhänderha den direkta förvaltningen avbl, a, skogen på pastoratens löneboställen. finns i alla stift utomStockholms, Domkapitel och stiftsnämnd har gemensam kanslipersonal. av bostäUsskog får stiftsnämnden anlita dels nuvarande personal,dels ny personal som stiftsnämnden bemyndigas anstäUa. Kostnaderna försistnämnda förvaltning skall bestridas med inkomster av verksamheten, I denfortsatta redogörelsen bortses från denna förvaltning och kostnaderna härför. Urförevarande anslag bestrids förvaltningskostnader för domkapitlen, stiftsnämnderna,ärkebiskopens kansli och kyrkoherdarna för döva. Delvis ersätts emellertiddessa kostnader ur kyrkofonden, I fråga om avlöningskostnaderna faller påstatsverket alla kostnader för personalen vid i samtutgifterna för arvoden och särskUda ersättningar lill den del de avserdomkapitlen. På kyrkofonden faller alla utgifter för avlöning av den skogligapersonalen hos stiftsnämnderna, för arvoden och särskilda ersättningar, somavser stiftsnämnderna, samt för avlöning avbiträdespersonalen vid ärkebiskopens kansli och kyrkoherdarna för döva.Kostnaderna för avlöning av kanslipersonalen vid andra domkapitel ändomkapitlet i delas lika mellan statsverket och kyrkofonden. När detgäller omkostnadsposterna utgår ur kyrkofonden bidrag med belopp som motsvararde beräknade kostnaderna för stiftsnämndema och kyrkoherdarna för döva samthälften av de beräknade sjukvårds-, lokal- och expenskostnaderna för samtligadomkapitel utom , medan återstoden av de beräknade omkost-naderaabestrids med medel från riksstaten. Kyrkofondens bidrag till angivna ändamålförs upp som uppbördsmedel. Beräknad ändring 1972/73 Arvoden och särskilda ersätt- (63 500) (-f 92 700) (+11 200) ///. Tillfällig personal hos domkapitlen m. m.,enhgt Kungl. Hyror för tjänstelokaler åt Vissa kostnader enligt lagen angående användande i vissa Kostnader för medlemskap i m. m. re och biträdande stiftsjäg- Konferenser med ledamöter i boställsnämnder, m, m. (4-5 900) (+5 900) Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 150 Löne- och prisomräkning m. m. 1 189 600kr. i upprepar sitttidigare år framförda önskemål att en tjänst som stiftsjägmästarassistentinrättas vid stiftsnämnden i i stäUet för det arvode på . somsedan år 1968 utgår för tillfälUgförstärkning av den skogUga personalen vid stiftsnämnden (nettoutgift ). Vidare föreslås att vid ärkebiskopens kansU inrättas en tjänst somexpeditionsvakt och en tjänst som sekreterare för prästrekrytering (89 000kr. Förstärkning av kanslipersonalen begärsav domkapitlen i och med ett biträde resp. ett kvaUficeratbiträde (). Såväl sistnämnda domkapitel som i LuleåhemstäUer att en vid resp. domkapitel inrättad amanuenstjänst medhalvtidstjänstgöring ändras till heltidstjänst (). Ett flertaldomkapitel begär ökade medel till tiUfällig personal, vikariats- ochövertidsersättnuigar m. m. Huvudsakligen för att möta de ökade kravsom den nya lagstiftningen om förvaltning av kyrklig jord ställer på stiftsmyndigheternaföreslår flera domkapitel inrättande av tjänster som stiftskamrer samt vissaandra förstärkningar av kanslipersonalen och den skogliga personalen (351 500kr. Mot bakgrand av rådande stora prästbristanser koUegiet angeläget att åtgärder vidtas för att främja rekryteringen tillde prästerliga tjänstema inom . KoUegiet tUlstyrker att entjänst inrättas för ändamålet, vilken lämpligen bör knytas till ärkebiskopenskansU. Vidare har kollegiet i samband med utredning av frågan om åtgärder förminskande av ärkebiskopens arbetsbörda (jfr prop. 1970: 36 s. 8) tillstyrktinrättande av en tjänst som expeditionsvakt på ärkebiskopens kansli. Kostnademaför de båda föreslagna tjänstema bör enligt kollegiet betalas av kyrkofonden. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget tUl . Jag har därvid beräknat medel bl. a.för en tjänst som expeditionsvakt i befordringsgång och en tjänst somsekreterare för prästrekrytering i lönegrad A 23, båda knutna tiU ärkebiskopenskansU (2), samt för reseersättningar åt nämnde sekreterare. Kostnadema fördessa tjänster bör falla helt på kyrkofonden. Vad angår önskemålen ompersonalförstärkning med hänsyn till de nya bestämmelsema om förvaltning avkyrkUg jord får jag erinra om att Kungl. Prop.1972:1 Bilaga 10 151 eftersamråd med inrätta extra tjänster i högst lönegrad A 22 förförvaltning av skogen på lönebostäUen. Jag hemställer, att Kungl. att till Domkapitlen och stiftsnämndernam. m.: Förvaltningskostnader för /73 anvisa ett förslagsanslagav . Domkapitlen och stiftsnämndema m. m.: Reparationsarbetenpå domkapitelsbyggnader 1970/71Utgift 30117 1971/72 Anslag 169 000 1972/73 Förslag 6 000 Domkapitleti har hemställt om ett anslag på . tUl smärre underhålls- ochreparationsarbeten på domkapitelshuset i , som inrymmertjänstelokaler för både domkapitel och stiftsnämnd. Domkapitleti har hemställt om ett anslag på . till reparation av golven ide för domkapitel och stiftsnämnd gemensamma kanslilokalerna, vilka är inrymdai i , Jagförordar att medel anvisas för de föreslagna arbetena och har inget att erinramot de beräknade kostnaderna. Dessa bör fördelas lika mellan staten ochkyrkofonden såsom har skett i liknande fall. Sammanlagt bör såledesutgå högst (2 500 + 3 000 =) 5 500 eller i avrundat tal . av statsmedel och lika mycket av kyrkofondsmedel. Jaghemställer att Kungl. 1) till Domkapitlen och stiftsnämndema m.m.:Reparationsarbeten på domkapitelsbyggnaderför /73 anvisa ett anslag av , 2) medge, att ur kyrkofonden får för sammaändamål utgå ett belopp av . Ersättningar till kyrkor m. m. 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Detta anslag belastas till största delenmed ersättningar till domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Ur anslaget utgårockså indelningsersättningar till vissa domkyrkosysslomän. Prop.1972:1 Bilaga 10 152 utgick sammanlagt omkring 1 500ersättningar till egentliga församlingskyrkor samt vissa domkyrkor ochförutvarande domkyrkor. Efter medgivande avkyrkomötet (kskr 1946: 6) och enligt beslut av (prop.1947:46, SU 1947:65, rskr 1947: 168) indrogs emellertid flertalet ersättningar,som utgått ur anslaget, vid utgången av /47. Undantag gjordesför domkyrkor samt de förutvarande domkyrkorna i och Mariestad.Möjlighet finns för Kungl. Maj:t att om särskilda skäl föreligger låtaförsamling behålla sin ersättning eller få gottgörelse för denna. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Ersättningar tiU kyrkor m. m.för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa ersättningar till kyrkofonden EnUgt 11 § lagen(1970: 940) om kyrkliga kostnader skaU från statsverket utgå ersättning tillkyrkofonden med . för prästerskapels lill statsverket indragnationde m. m. Ersättningen bestrids från detta anslag, som för innevarandebudgetår är uppfört med ett avrundat belopp av . Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till Vissa ersättningar tillkyrkofonden för /73 anvisa ett anslag av 5 051 (X). Kurser för utbildande av kyrkomusiker ra. 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Föl-slag Enligtkyrkomusikerstadgan (1950: 375; ändrad : 1179) skall kantorstjänst i regel vara inrättad ikyrkomusikerdistrikt med lägre invånarantal än 5 000, Kantorstjänst kan varaantingen skolkantors-tjänst, dvs, tjänst som kyrkomusiker och lärare igrundskolan för klass på lågstadiet eller mellanstadiet, ellerkyrkokantorstjänst, som är en självständigkyrkomusikalisk tjänst. I mindre kyrkomusikerdistrUct, där kantorstjänstav organisatoriska skäl inte lämpligen kan inrättas eUer bibehållas, får s. k.orgelspelare anställas. Förutbildning av skolkantorer anordnas särskUda sommar- 1972:1 Bilaga 10 153 kursersom är öppna för elever och, i mån av utrymme, föratvarande elever vid folkskoleseminarium och lärarhögskolaslågstadie- och meUan-stadielärarlinjer. Bristen på ksrkomusUcer iförening med minskat intresse för kurserna från de nyssnämndaelevkategorieraas sida har dock föranlett Kungl. Maj:t att under flera årförsöksvis vidga tiUträdet tiU kurserna. Sålunda medgav Kungl. Maj:t senast den14 att Musikaliska styrelse tUl kurser fick ta utäven andra deltagare än sådana som tillhörde de uppräknade kategoriema. DärigenomskuUe dock inte maximiantalet deltagare, 24 i varje kurs, få ökas. För varjekurs finns en ledare, som förordnas av Kungl. I anslutning tiU kursema förrättasorganist- och kantorsexamen, som utgör detkyrkomusikaUska behörighetsviUkoret för anställning som kantor. För behörighet tUl kyrkokantorstjänstkrävs utöver den kyrkomusikaliska behörigheten en särskild pedagogisk examenför kyrkokantorer. För avläggande av dennaexamen anordnas särskUda kurser, vUka utgörs av brevkurser imusikhistoria och pedagogik samt sommarkurser i metodik jämteövningsundervisning. Från anslaget bestrids kostnader förarvoden, resekostnadsersättningar och traktamenten till kursledare, kurslärare,examinatorer och censorer samt andra utgifter i samband med kursema ochexamina. För innevarande budgetår har vidare under detta anslag beräknats . som bidrag tiU kurser förorgelspelare. Bidrag kan utgå tiU orgelspelar-kurs, som anordnas avKyrkomusikerorganisationemas samarbetskommitté eller av annan huvudman isamarbete med kommittén. Beslut om bidrag meddelas av , som har tillsyn över kurserna. Anslaget föreslåsbU höjt med . Härav beräknas tUl höjda arvoden åt kursledare ,, åt kurslärare ,samt åt examinatorer och censorer , TiU ökade kostnader för reseersättnmgarbegärs , och tUl stegradeomkostnader i övrigt . Vidare begär styrelsen ytterligare ,som bidrag tUl kurser för orgelspelare. Anslaget bör höjas med . Avdetta belopp har . beräknats för tidigare beslutad höjning av arvodenatill kurslärare och återstoden för ökade kostnader för reseersättningar ochandra utgifter i samband med kurser och examina. Jag hemstäUer, att Kungl.Maj:t föreslår att tiU Kurser för utbildande avkyrkomusiker m. m. för /73anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 154 Stipendier tiU blivande präster för utbildning i finska och samiska språken 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Ur detta anslag utgår tre stipendier,varav två för utbUdnmg i finska språket och ett för utbildning företrädesvis isamiska språket. Stipendierna är avsedda för blivande präster inom Luleåstift. Varje stipendium uppgår till 3 000kr. för år och utdelas för högst i sänder med . Stipendium får dock utgå med . för termin, när det barafinns två stipendiater. Stipendiema är otillräckUga för att kunnage avsedd stimulans. Behovet av präster, som är förtrogna med finska ellerlapska, är mycket stort. Anslaget bör höjas till . Någon höjning av anslaget är jag inteberedd att tUlstyrka, Jag hemställer, att Kungl. att tiU Stipendiertill blivande präster för utbildning i finska och samiska språken för /73anvisa ett anslag av . Bidrag tiU restaurering av äldre domlgrrkor 1970/71Utgift 288 832 Reservation 1422 063 1971/72 Anslag 1300 000 1972/73Förslag 2 000 000 Det under denna rabrik för innevarandebudgetår uppförda reservationsanslaget avser inre restaurering av Uppsaladomkyrka. Till grund för arbetets bedrivande och finansiering ligger ett avriksdagen med viss modifikation godkänt avtal mellan staten, och den kyrkliga samfäUigheten i (se prop. 1970:36 s. 16, SU 1970: 195, rskr 1970: 381). Avtalet innebär i korthet, altdomkyrkans inre skall restaureras av staten i huvudsaklig överensstämmelse medett av domkyrkoarkitekten framlagt förslag, attkostnaderna för förslagets genomförande, vilka beräknats tUl 18,5 mUj. kr.,skall fördelas mellan staten och samfälligheten och att samfällighetens andelskaU utgöra en tredjedel av samtliga kostnader, dock högst 6,3 mUj. I avtalet föratsattes att restaureringen skulle bedrivas så, att den Prop.1972:1 Bilaga 10 155 kanavdutas senast under /77. Vidare föratsattes att arbetet skuUeledas av en restaureringskommitté med representanter för bl. a. ochsamfälligheten. En sådan kommitté tiUsattes av Kungl. Maj:t genom beslut den 29januari 1971. I kommittén, vars ordförande är landshövduigen ,ingår förutom nyssnämnda representanter även företrädare för byggnadsstyrelsenoch . Beslutet innehåller också närmare föreskrifter förrestaureringens bedrivande. bar beräknatmedelsbehovet för nästa budgetår tiU 3 milj. kr. har fattatbeslut i fråga om restaurering av . För ändamålet har anvisats1,5 milj, kr, för /71 och 1,3 milj, kr, för innevarandebudgetår. Det har i samband med det tidigare nämnda avtalet förutsatts attrestaureringen skall vara slutförd under /77. godkända utlåtande i ämnet (SU 1970: 195, rskr 1970: 381) underströkstatsutskottet vikten av att den inre iståndsättningen av inteförsenas längre än som är absolut ofrånkomUgt med hänsyn till de ytterligareöverväganden som är behövliga. För /73 bör, som har föreslagit, anslaget föras upp med 2 milj.kr. Enligt nyssnämnda avtal skall samfäUigheten utbetala 1 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor för /73 anvisa ettreservationsanslag av . 1970/71 UtgUt 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Under denna rubrik har fr, o, m,/52 anvisats ett anslag tUIsvenska ekumeniska nämnden som bidrag tiU bestridande av årsavgift tUl kyrkornas världsråd.Anslaget, som under budgetåren 1964/68 har varit uppfört med 40 000kr,, har höjts med , för budgetår. Årsavgiften uppgick till 105 570kr. och har för beräknats tiU . Kyrkomas världsråd harhemställt om höjning Prop.1972:1 Bilaga 10 156 avmedlemskyrkornas årsavgifter med åtminstone fr. o. m. , bl. a. pågrund av att de amerikanska kyrkomas bidrag sjunkit. Nämnden är för sin delberedd att tillmötesgå världsrådets önskemål och avser att lägga ut den begärdaavgiftsökningen . Statens bidrag bör för nästa budgetår höjas med30000 kr. Mot bakgrund av de senare årensuppräkning av detta anslag är jag inte beredd att för nästa budgetår förordastörre höjning av anslaget än . Jag hemstäUer, att Kungl. att tUl Bidrag till svenska ekumeniskanämnden för /73 anvisa ett anslag av . Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna 1970/71Utgift 100000 1971/72Anslag 110 000 1972/73Förslag 120 000 Enligt beslut avriksdagen (prop. 1966: 34, SU 1966: 51, rskr 1966:158) utgår bidrag avstatsmedel till de svenska utlandsf örsamlingama. Beslutet avsåg de svenska församlingarna i ,, , , , Helsingforsoch , för viUca Kungl. Maj:t har faststäUt kyrkoordning. Avanslaget för innevarande budgetår utgår . som bidrag tiU avlöning avkyrkvaktmästare och biträden på församlingarnas pastorsexpeditioner, medan . utgör gottgörelse åt den svenska församUngen i för förlorad rätttiU skeppsavgifter. De kostnader för avlöning av biträden ochkyrkvaktmästare som bör beaktas vid bidragets bestämmande uppgår enligtdomkapitlets beräkningar tUl ca . DomkapitlethemstäUer, att bidraget för avlöningskostnader bestäms till hälften av dettabelopp, dvs. Vidare föreslår , att gottgörelsen till densvenska församlingen i även för nästa budgetår skaU utgöra . På grund av församlingarnas ökadekostnader för avlöning av biträden och kyrkvaktmästare förordar jag, attanslaget för nästa budgetår höjs med . Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Bidrag till de svenskautlandsförsamlingarna för /73 anvisa ett anslag av . Prop.1972:1 Bilaga 10 Utbildnmgsdepartementet 157 Bidrag till reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingamaskyrkobyggnader 1970/71 Utgift 1971/72 Anslag 1972/73 Förslag Från anslaget utgår för innevarandebudgetår . Detta belopp utgör hälften av det bidrag som ansesbehövligt för reparationsarbeten på SvenskaOlaus-Petriförsamlingens i kyrkobyggnad (prop. 1971: 1 bil. 10 s.143, KrU 1971: 2, rskr 1971: 53). Andra hälften behövs nästa budgetår. För nästa budgetår föreUgger en ansökanom anslag med . från kyrkorådet i svenska församling iLondon. Det begärda beloppet avser reparation av en struktureU skada iyttermuren på församlingens kyrkobyggnad samt målning av byggnadens yttre rörledningarm. iUppsala framhåUer att de aktueUa arbetena på London-församUngens kyrkobyggnad är mycketangelägna och tiUstyrker bifall tiUansökningen. Kammarkollegiet anser sig med hänsyn tUl att församlingenenUgt uppgift saknar erforderliga medel kunna tillstyrka ett anslag på högst18 . 1971: 1 bil. 10 uttalade jag (s.143), att för de av svenska församlingen iHelsingfors planerade reparationsarbetena . borde utgå avstatsmedel och att beloppet kunde fördelas . Detta uttalandeföranledde ingen erinran från sida. För nästa budgetår bör 50 000kr. anvisas för detta ändamål. Vad angår de ifrågasattareparationsarbetena på svenska församlingens i kyrkobyggnad förordarjag, att ett avrundat belopp av . anvisas för ändamålet. Jaghemställer, att Kungl. att tiU Bidrag tillreparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader /73 anvisa ett reservationsanslagav . Bidi-ag till fria kristna samfund m. m. 1971/72 Anslag 2 000 000 1972/73Förslag 2 000 000 Under denna rubrik har fjolårets riksdaganvisat ett reservationsanslag för innevarande budgetår på 2 milj. kr. 1971:35 och 364, KrU 1972:1 Bilaga 10 158 1971:15, rskr 1971:207), EnUgt de av Kungl, Maj:t meddelade föreskriftema föranslaget skall detta användas för att öka föratsättningama för ekonomiskt svagaförsamlingar att hålla lokaler och erbjuda religiös service i form av gudstjänster, själavård och liknande,Bidragsberättigade är församlingar (motsvarande) inom annat kristettrossamfund än , anslutna tiUeller i samverkan med frikyrkoråd. För att församling skallvara bidragsberältigad skaU den antingen haanknytning tiU samfund, som betjänar minst 3 000 personer i , ellertiUsammans med andra församlingar bUda en grupp av minst denna storlek.Anslaget fördelas av en särskild samarbetsnämnd, i vUken samtUga samfund eUergrapper av församlingar som kan anses vara bidragsberättigade skallvara företrädda. skall sprida erforderUg information omifrågavarande stöd bland berörda församlingar. SkäUg del av anslaget utgår tillfrikyrkorådet för informativt och administrativt arbete. har attdelge beredning om stat och kyrka erfarenheterna från fördelningen avdisponibla medel. Maj:t har efterförslag av frikyrkorådet utsett ledamöter i den särskilda samarbetsnämnden.Sammanträdesarvoden och reseersättningar åt nämndens ledamöter utgår urförevarande anslag. Den ekonomiska utveckUngen under desenaste åren har inneburit svåra påfrestningar för de fria trossamfunden ochderas församlingar. Dessa har att till bestrida sina omkostnader medfrivilliga bidrag. I de flesta av samfunden har en viss medlemsminskning skett,men trots detta bar verksamheten och kontaktytan ökat. Detta har bl. a. hafttill följd att medlemmama nu får bära ett större ekonomiskt ochverksamhetsmässigt ansvar. Varje församling eller församlingskrets har attekonomiskt ansvara för pastor och i många fall också ungdomsledare,församlingsmusiker, diakonissa osv. beräknades att mellan 40 och 60 %av de totala utgiftema utgjordes av lönekostnader. Pastorer och övriga anställda har med några få undantagalltid varit mycket lågavlönade, trots att samfunden har sökt göra sittyttersta för att åstadkomma bättre löner. Löneutvecklingen i samhäUet i övrigthar emeUertid bidragit tiU att lönesituationen inom de fria trossamfunden idagär ännu sämre än tidigare i jämförelse med andra grapper i samhället. ÖvergångentUl allmän varuskatt och mervärdeskatt samt införandet av den särskilda arbetsgivaravgiften har ytterligarebidragit tiU att försvaga deras ekonomiska situation. Samfundensverksamhet är därför i ökad grad beroende av ekonomiskt stöd från det allmänna.Denna verksamhet, som regelbundet berör omkring en miljon svenska medborgare,torde vara av stor betydelse även ur samhällelig synpunkt. För /73 anhålles om ett reservationsanslag av 4milj, kr. Prop.1972:1 Bilaga 10 159 Bidraget infördesgenom beslut av riksdag, I sitt av godkända betänkande i ämnet (KrU 1971:15, rskr 1971:207) framhöU kulturatskottet bl, a,, att som skäl för detta stödtill vissa trossamfund inte bör anföras skattemässiga förhållanden utan attbidraget bör ha en självständig karaktär och att dess syfte bör vara att ökaföratsättningama för ekonomiskt svaga församlingar att håUa lokaler ocherbjuda reUgiös service i form avgudstjänst, själavård och Uknande, Vidare anförde utskottet attbidraget bör ses som ett provisorium i avvaktan på resultatet av arbetet inom1968 års beredning om stat och kyrka. Jag är inte beredd att nu förorda någonhöjning av anslaget för nästa budgetår menväl att det förs upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer, att Kungl,Maj:t föreslår att till Bidrag till fria kristna samfundm. m. för /73 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1972:1 BUaga 10 160 Skolöverstyrelsenhar lUcsom i en särskUd skrift sammanfattat sina anslagsframställningar(Skolväsendet, specialnummer av Aktuellt från ), I dennaredovisas även huvuddragen av överstyrelsens bedömningar i fråga omlångtidsbudgetperioden /77, Överstyrelsen behandlar i ett förstaavsnitt utförligt kvalitetsfrågorna i skolan. Överstyrelsen framhåller att maninte haft för avsikt att i detta sammanhang analysera det begränsade problemetom kunskapsstandarden utan har önskat göra ett försök att finna någrautgångspunkter för en fortsatt mera allsidig och konstruktiv debatt omkvaUteten hos olika delar av skolarbetet och hos detta arbete i dess helhet,EnUgt Överstyrelsens mening kan kvaUtetsfrågoma diskuteras med framgång endastmot bakgrand av skolans stäUning i samhället och i relation tiU skolans oUkamål. Skolan var tidigareen ganska sluten värld med egna värdenormer och regler. Denna syn på skolan försvinner . Skolan har aUtmera gått upp i samhället och blivit en organisatorisk del av det. Skolarbetetär inte bara en förberedelse för livet efter skoltiden, del är för eleven livetsjälvt lika väl som frilid och yrkesarbete. Denna förändring har, framhålleröverstyrelsen, medfört att skolan i hög grad återspeglar samhället i stort medalla dess förtjänster och brister. Överstyrelsen understryker mot dennabakgrund nödvändigheten av att de för verksamheten i skolan ansvarigasamarbetar med andra sam-häUsinstitutioner. På skolan ställs vissa krav som ärrimliga och naturliga: de unga skaU bibringas kunskaper och färdigheter, deskall utveckla sin förmåga att samarbeta, de skall förbereda sig att aktivtmedverka i samhällsutvecklingen, de skall möta olUca värderingar ochattityder. Utan stöd från samhäUsorgan,institutioner och allmänheten i stort kan dock skolan inte nå deuppstäUda målen. Respekt för människovärdet, tolerans mot olUctänlcande,individens okränkbarhet och minoritetens rätt är, understrykerskolöverstyrelsen, grandstenar i vårt värdesystem. Dessa skall inte bara skolanutan även samhället i övrigt värna. I samma mån som skolan övergått till attfungera som ett öppet system, har umgänges- och arbetsformer ändrats även iskolan. Lärarens uppgifter förändras: att stimulera och handleda eleverna ochatt i sam- arbetemed dessa utvärdera resultatet av verksamheten i stort. Överstyrelsen gör härefter ensammanfattning av skolreformernas mål. I kvantitativt hänseende har enligtöverstyrelsen målet utbildning åt alla i realiteten nåtts. Ett annat av målen,en mera demokratisk skola, har också i väsentliga delar förverkligats, även omsociala och ekonomiska förhållanden fortfarande präglar elevers utbUdningsval.Skolan har också mera medvetet ställts i samhällsförändringens tjänst, dvs.fått till uppgift att påverka och förändra samhället enligt vissa allmänt formulerademål. Vidare har man konsekvent strävat efter att skapa nya arbetsformer. Skolreformemas mål är naturligtvis ocksåskolans mål. Dessa mål måste emeUertid närmare preciseras för all kunna bildagrund för den direkta verksamheten i skolan. Ett omfattande arbete har underden inletts i regi för att finna former ochmodeller för en sådan målprecisering.