prop · FV03120 · 1972-12-31 00:00:00 — Yrkesmässig frukt-, bär- och blomsterodling därendast avkastningen är avsedd alt vara försäljningsobjekt hänförs ibeskattningsavseende tUl kategorin anläggningstUlgång av fast egendoms natur.Detta innebär att avdrag för inköp av sådan odling inle medges. Inte hellerkommer årliga värdeminskningsavdrag i fråga. Avdrag medges i stäUet för kostnadför ersättningsanskaffning när träd eller buskar byts ut med nya på sammabrukningsenhet. Andra slag av odlingar anses i allmänhet utgöraomsättningstiUgångar och koslnader för anskaffning av träd eller buskar äravdragsgilla som driftkostnader. Kommittén föreslår rätt lill avdragsåsom för omkostnad för kostnader för inköp och plantermg av alla slags trädeller buskar för yrkesmässiga frakt-, bär- och blomsterodlingar. Med hänsyn tUlatt dessa koslnader i vissa fall kan uppgå till betydande belopp, föreslårkommittén vidare atl skattskyldig som så önskar skall medges rätt att i ställetaktivera koslnaderna och senare få åtnjuta avdrag för dem enligt särskildavskrivningsplan. Remissinstanserna har i aUmänhet tillstyrkt ellerlämnal kommitté-förslaget utan erinran. Jag delar kommUténs uppfattning att hUtillsvarandesyslem med avdrag endasl för ersällningsanskaffning vid vissa former avodlingar inte bör bibehållas. En framträdande olägenhet med systemet är attavdrag för ersättningsanskaffning kan medges endast under föratsättning altomplanteringen sker på mark som lidigare varil planterad med de träd och buskarsom sålunda ersatts. Delta innebär alltså att om ny mark las i anspråk förodlingar, avdrag inte kan erhållas för anskaffande av träd eller buskar,även om odlingen behåUs vid sin tidigare sloriek. Milt förslag om övergång lillbokföringsmässig redovisning av jordbruk innebär alt ersällningsanskaffningsavdrageti princip slopas i förvärvskällan jordbruksfastighet. All bibehålla dellaföråldrade system för vissa former av odlingar anser jag då inte motiverat. Som ersällning för nuvarande syslem slår tvåhuvudmetoder för utformning av avdragsrätten till buds, nämligen direktavdragför nedlagda koslnader eller avskrivnmg under visst antal år. Mot en regel sominnebär rätt till direktavdrag för hela anläggningskostnaden kan visserligenriktas invändningar av principieU natur, eftersom det här rör sig omanläggningstillgång av fasl egendoms natur. Ytterligare kritik, som kan riktasmot förslaget, är atl nyanläggning kan likställas med anskaffande avförvärvskälla. Härutöver kan göras gällande alt avdragsrälten inte heltutformats med utgångspunkt i förelagsekonomiska synpunkter. Någon skärpning av beskattningen av odUngar är inteavsedd. Ett avdragssystem, som är enhetligt för alla koslnader, är enförutsättning för undvikande av de gränsdragningsproblem varom jag ullalatmig och som är till stor olägenhet vid laxeringen. Del fördelaktigastealternativet är då enligt min mening en omedelbar avdragsrätl för allakostnader, oavsett odlingens karaktär. Kretsen som berörs av avdragsrätt förnyanläggningskostnader är ytteriigt begränsad. Vidare viU jag erinra om denändring av realisationsvinstbeskattningen som genomfördes . Genomändringen beskattas reaUsationsvinst oavsett tiden för f astighelsinnehavet.Detta innebär ell korrektiv mol oegenlliga avdrag i de fall försäljning avfastigheten sker innan odlingen börjat ekonomiskt utnyttjas. Avdrag för mköp och plantering bör som huvudprinciptUlkomma endasl den som lagl ner dessa koslnader. Vid förvärv av odling i sambandmed mark bör allteå mget avdrag komma i fråga även om viss del av köpeskUlingenkan anses hänförlig till odlingen. Med hänsyn tUl all koslnaderna för odlingen i vissafall kan uppgå lill betydande belopp anser jag i likhet med kommittén attkostnaderna alternativt skall kunna aktiveras och senare få åtnjutas enligtsärskild avskrivningsplan. Jag föreslår därför en rätt för skattskyldig som såönskar att fördela kostnadema på i följd så alt de i sin helhetkan dras av odUngen beräknas vara ekonomiskl användbar. Härvidbör då, efler mönster av vad som föreslagils beträffande markanläggningar,gälla att skattskyldig, som äger jordbruksfastighet och på den anlagt odling,skall vid överlåtelse av fastigheten få göra avdrag för oavskrivendel av kostnaderna för anläggningen. Samma bör förhållandel vara omverksamheten i förvärvskäUan upphör ulan samband med avyttring av fastighet.Vid överiålelse annorledes än genom köp, byte eller liknande fång bör dock dennye ägaren få fortsätta avskrivningen enligt planen. Under remissbehandlingen har framförts önskemål omatl de regler som kommittén föreslagit i fråga om odlingen skaU tiUämpas såväli förvärvskällan jordbmksfastighet som förvärvskällan rörelse. Även enligt minmening bör detta vara faUet. En ändring av reglerna för rörelsebeskattningen idetta hänseende kan inte anses föregripa den pågående ulredningen omföretagsbeskattningen. Avdragför substansminskning av naturtiUgång Intäkt genom tUlgodogörandé av naturtUIgång påjordbruksfastighet redovisas till beskattning i någon av förvärvskällornajordbruksfastighet eller rörelse, beroende på under vUka former denexploaterade fyndigheten utnyttjas. Avdrag för substansminskning vid tillgodogörande avnaturtillgång får i båda förvärvskällorna ske i form av årlig avskrivning medbelopp som avpassas så alt tUlgångens anskaffningsvärde blir till fulloavdraget under den lid tillgången beräknas räcka. I anskaffningsvärdet räknasin även de kostnader för fyndighetens exploaterande som inte fåll dras av somdriftkostnad. I praxis tillämpas i vissa fall olikaberäkningsgrunder för bestämmande av naturtillgångarnas anskaffningsvärde iförvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse. I den förstnämndaförvärvskällan oavsett om inkomsten därav redovisas enligt kontanlprincipeneller bokföringsmässiga gmnder utgör tUlgångens anskaffningsvärde iallmänhet den del av anskaffningskostnaden för hela fastigheten som ansesbelöpa på tiUgången, eventuellt med tUlägg av sådana exploateringskostnader sominte får dras av som driftkostnader. Har fastigheten förvärvats genom arvuppskattas tUlgångens värde på grundval av förhållandet till fastighetenstolala taxeringsvärde vid arvlåtarens död. Vid gåva beräknas tiUgångens värdetiU den del den kan antas utgöra av fastighetens aUmänna saluvärde. Även iförvärvskäUan rörelse tas den verkliga anskaffnuigs-koslnaden upp somavskrivningsunderlag. Detla gäller emellertid endast i de fall rörelsenpåbörjats i samband med eller före förvärvet av den fastighet på vUkennaturtillgången är belägen. Om fastigheten med naturtUlgången förvärvats innanrörelsen igångsatts beräknas däremoi anskaffningsvärdet med utgångspunkl itillgångens allmänna saluvärde vidtidpunkten för rörelsens påbörjande, dvs. del pris som därvid kunnat påräknasvid en försäljning av hela tillgången lUl en köpare. Givelvis tUlämpas iförvärvskällan rörelse samma beräkningsgrund oavsett om tillgången är belägenpå fastighet som taxerats som jordbmksfastighet eller annan fastighet. Kommitténföreslår all anskaffningsvärdet för naturtiUgång som exploateras iförvärvskällan jordbraksfastighet skall beräknas på samma sätt som denanskaffningskostnad som får dras av vid realisationsvinstberäkningen förförsåld fastighetsdel enligt anvisningarna lUl 36 § KL. KommUlén påpekar vidareatl del inle finns några sakliga skäl för all ha skUda regler förberäkningsunderlag för naturtillgång i de olika förvärvskällorna där de kanutnyttjas. Flertalet remissinstanser godtar kommiltéförslagelbeträffande beräkning av anskaffningsvärde för naturtUIgång i förvärvskällanjordbruksfastighet. Vidare understryker flera remissinstanser all samma reglerbör gäUa i alla förvärvskällor där avdrag för substansminskning kan förekomma. Enligtmin mening bör som anskaffningsvärde alllid få las upp den del avanskaffningskostnaden för fastigheten som belöper på tillgången. Många gångerkan emellertid svårigheter föreligga atl beräkna denna del på ett rikligt sätt.Man bör för sådana fall ha en schablonregel som är enkel i tillämpningen. Enlämplig sådan regel är elt anskaffningsvärde beräknat tUl av aUmännasaluvärdet för tUlgången då den börjar utnyttjas. Vidberäkning av anskaffningskostnaden oavsett vilken metod som härvid används är det vidare av vikt alt beakta att den mark på vilken naturtUlgångenexploaterats ofta kan ha ell belydande värde även efter det brytningen upphört.Givelvis bör endasl fyndighetens värde utgöra avskrivningsunderlag. Hänsyn tUlmarkens restvärde bör alltså tas vid beräkningen av naturtillgångensanskaffningskostnad. Vidbestämmandet av anskaffningsvärdet skall anskaffningskostnaden ökas med dekostnader för exploateringen som den skallskyldige svarat för och som inle fårdras av som driftkostnad. Del på så säll framräknadeanskaffningsvärdet skall sedan gälla som avskrivningsunderlag under den tidden skattskyldige utnyttjar tUlgången. Enligt min mening bör detlaanskaffningsvärde få gäUa även för ny ägare, som förvärvat fastigheten genombenefikt fång. Liksomnu vanligen är fallet bör i fråga om grusläkter och liknande naturtillgångaravskrivningsunderlaget uttryckas i ett belopp per kubikmeter, ochsubslansvärdeavdragel således beräknas med hänsyn tUl den mängd som tagits utunder beskattningsåret. I de fall exploaleringskoslnader, som inte äromedelbart avdragsgilla, läggs ned sedan man påbörjat exploateringen, skaUgivetvis detla belopp få öka avskrivningsunderlaget. De nya bestämmelserna för subslansminskningsavdragbör få gälla endasl vid bokföringsmässig redovisning. TUl frågor som hängersamman med övergången återkommer jag i det följande. Kommitlén och flera remissinstanser uttalar sig fören samordning av bestämmelserna om substansmmskningsavdrag för allaförvärvskällor där sådant avdrag kan komma i fråga. Enligt min mening kan intenågra bärande skäl anföras för atl skUda regler skall tillämpas vid bokföringsmässigtredovisat jordbruk och rörelse. En samordning av dessa bestämmelser motverkartransaktioner som företas av enbart skatteskal och bidrar vidare lill elt merrättvisande taxeringsresullal i förhållandet meUan jordbruk och rörelse. Jag förordardärför all regler motsvarande de jag föreslagil för förvärvskällanjordbruksfastighet skall införas även för förvärvskäUan rörelse. Deltaföranleder en ändring i punkt 8 av anvisningarna lill 29 § KL. Emellertid börrörelseidkare som redan börjat utnyttja tillgång inte beröras av ändringen. Vadjag nu föreslagit i fråga om ändring av rörelsebeskattningen kan inte ansesföregripa den pågående ulredningen om företagsbeskattningen. Enligt nuvarande praxis får skattskyldig somredovisar inkomst av jordbruk enligt bokföringsmässiga grunder själv bestämmavUket räkenskapsår han vill ha som beskattningsår för jordbruket. I allmänhetfår dock räkenskapsåret inle översliga 12 månader. Vid verksamhetens börjansaml vid omläggning av räkenskapsår får emellertid räkenskapsåret utsträckasatl omfatta högsl 18 månader [11 § bokföringslagen (1929: 117) och 11 §förordningen (1951: 793) om skyldighet för vissa idkare av jordbruk ellerskogsbrak atl föra räkenskaper såsom underlag för taxering]. Kommitlén har inteansett sig ha anledning atl föreslå någon ändring i detta hänseende. ifrågasatt om inle rällen att använda bralet räkenskapsår börförbehåUas den som har ordnad bokföring som avslutas med vinst- ochförlustkonto. Fleraremissinstanser har uttalat sig för en begränsning av rätten att använda bruteträkenskapsår. Vid remissbehandlingen har också före-slagUs att en obligatoriskbokslutsdag bör fastställas för alla jordbrukare. För egen del anser jag atlrällen all använda bralet räkenskapsår bör få användas endast av de jordbrakaresom avslutar sin bokföring med vinst-och förlustkonto. DeUa innebär en vissskärpning av vad som gäller f. n. men skärpningen kan anses motiverad frånkonirollsynpunkl. Enligt gällande bestämmelser får ackumuleradinkomslberäknmg i förvärvskäUan jordbraksfastighet tUlämpas i fråga om bl. a.intäkt vid avyttring av hel kreatursbesättning under förulsätlning atlnyuppsättning inle skett under beskattnuigsåret. Delsamma gäUer inläkt som förvärvatsi samband med upphörande av jordbruksulgifler genom försäljning av inventarieravsedda för sladigvarande bmk samt varor och produkter. I fråga om inventariergäller emellertid som förutsättning att de inte varil alt hänföra tillunderlaget för byggnad vid beräkning av värdeminskningsavdrag. Kommitténs förslag innebär att såvitt avserdjurförsäljningar ackumulerad inkomstberäkning endast skall få tillämpas påinkomst vid avyttring av djur i samband med upphörande av jordbruksdrift ellervid nedläggning av produktionsgren i samband med stadigvarandedriflom-läggnmg. En remissinstans har ullalat sig för allkvarhållande av något eller några djur för hushållsmjölk, hushållsslakt etc.inle skall sälla ackumulationsreglerna ur kraft saml vidare atl övergång frånnölkreatursbe-sättning till svinbesättning bör jämstäUas med nedläggning avproduktionsgren. Det förordas även all vid avveckling av sidoarrende av belydandesloriek eller vid avyttring eller ularrendering av del av förvärvskällaackumulationsreglerna bör vara tillämpliga. Jag delar kommitténs uppfattning att en ändring avbestämmelserna i förordningen angående beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst är påkallad. Enligt gällande bestämmelser får alltsåinkomst vid avyttring av hel kreatursbesättning behandlas som ackumulerad inkomstunder förutsättning att nyuppsättning inte skett under beskattningsåret. Detlainnebär all en utförsäljning utan driftomläggnuig kan föranleda ackumuleradinkomstberäkning och all den skallskyldige efterföljande år kan köpa nya djurav samma slag och börja bygga upp en ny besättning. Detta kan knappastöverensstämma med förordningens syfte. Med hänsyn härtill och då vid bokföringsmässigredovisning endasl skillnaden mellan försäljningspriset för djuren och dessbokförda värde kommer atl träffas av beskattning anser jag starka motiv finnasför en begränsning av tillämpningen av ackumulationsreglerna. Det kan givetvisanföras vissa skäl för att en utförsäljning av djur skall anses som ackumuleradinkomst endast om utförsäljningen sker i samband med upphörande avjordbmksdrUlen. Djuren på jordbraksfastighet, som redovisas enligtbokföringsmässiga grander, liksläUs nämligen med varor och ackumuleradinkomstberäkning är inle avsedd atl få tiUämpas i fall då lagerreserverupplöses under verksamhetens gång. Jag är emellertid beredd atl godtakommilléns förslag alt förordnuigens bestämmelser skaU gäUa i fråga om intäktvid avyttring av djur i samband med upphörande av djurskötsel oavsett om såsker vid upphörande av jord-braksdrift eller vid driftomläggning. Djurlagrethar nämligen en speciell ställning och i analogi med vad som gäller vidnedläggning eller försäljning av rörelsegren bör därför en sådandriflomläggning kunna hänföras till ackumulerad inkomst. Däremoibör inle enligt min mening en övergång från t. ex. en nöt- kreatursbesättningliil svinbesättning anses som sådan driftomläggning som bör kunna föranledaackumulerad inkomstberäkning. Jag vill här endast erinra om alt sådanomläggning borde kunna ske på sådant sätt all vid beskattningsårets utgång endjurbesättning finns och all värdet av denna djurbesättning därvid kan skrivasned för alt motverka alltför stora skattekonsekvenser i anledning avnölkrealursförsäljningen. Vidare bör enligt min mening krävas fullständigtupphörande med djurskölseln för atl ackumulerad inkomstberäkning skall fåtUlämpas. kvarhåUande av några djur bör alltså utgöra hinder för tUlämpningenav förordningen. Detla stäUningstagande föreslavas främsl av atl svåragränsdragningsproblem bör undvikas. Vidare kan det i sammanhanget inte bortsesfrån att en jordbrukare, som behåUer ett fåtal djur, senare kan börja bygga uppen ny besättning. Enligt min mening är det naturligt atl del bör ankomma på denskallskyldige alt visa atl fråga är om sladigvarande driftomläggning. Avveckling av sidoarrende eller avyttring ellerularrendering av del av förvärvskälla bör inte få föranleda tUlämpning avbestämmelserna om ackumulerad uikomst med hänsyn lill de svåragränsdragningsproblem som då skiUle uppkomma. Den ändring jag här föreslagil avackumulationsreglerna bör gälla endasl för den som redovisar inkomst avjordbruksfastighet enligt bokfö ringsmässiga grunder. Frågori samband med övergången till redovisning enligt bokföringsmässiga grunder Övergången till bokföringsmässig redovisning avjordbruksfastighet innebär enligt kommitténs beräkningar att i slorl sett 79000 idkare av jordbruk kommer att byta redovisningsmetod . I del följande kommer jag alt la upp frågan om övergångstaklen och deomständigheter som härvid bör vara avgörande. behövs emellertiden redogörelse för principerna för beräkning av mgångs-värdena i den förstabalansräkningen. Enligt gällande rätt kan skattskyldig vid såvälkontantmässig som bokföringsmässig redovisning av jordbruksfastighet väljameUan fyra metoder för att fastställa avskrivnmgsunderiagel för jordbruketsbyggnader. Tre av metodema kräver värdeminskningsplan. Den inte planbundna metodeninnebär alt ett schablonmässigt beräknal värde tas upp som underiag. Dellavärde skall motsvara två tredjedelar av summan av under beskallningsärelgällande taxerat jordbruksvärde, skogsmarksvärde, vär- deav övrig mark och värde av särskilda tUlgångar, minskat med skäligt värde påmera belydande naturtUlgångar och särskilda förmåner. Skogsmarksvärdetinräknas dock med högsl . Vid tUlämpning av denna metod förändrasavskrivningsunderlaget alll eftersom laxerings-värdet förändras. De tre övriga metoderna de planbundna fömlsäller naturligtvis att del en gång fastställda avskrivningsunderlagetskall gäUa för framtiden oavsett hur taxeringsvärdet förändras. Underlagetökas däremot ined investeringar i byggnader och reduceras på grund avutrangering eller brand. Den första av dessa meloder innebär altanskaffningskostnaden i de fall den kan visas las upp somavskrivningsunderlag. Vidare kan som anskaffningskostnad tas upp värde av delschablonmässigt beräknade avskrivningsunderlaget ökat med faktiska koslnaderför ny-, lill-eller ombyggnad som ulförte efter den tidpunkt, till vilkenschablonvär-del hänför sig (den s. k. kombinerade metoden). Slutiigen kanfaslighels-ägaren la upp anskaffningskostnad för del av byggnadsbeståndet.Denna metod kan användas i de fall ägaren kan visa anskaffningskostnaden förbyggnader, som uppförts före den tidpunkt till vilken taxeringsvärdet hänförsig, och denna kostnad överstiger värdet av det schablonmässigt beräknade avskrivningsunderlaget. Huvudparten av landets jordbrukare lorde användaden inte planbundna schablonmässiga metoden för all fastställaavskrivningsunderlaget. En mindre del torde dock ha gått över till planenligavskrivning enligt den kombinerade metoden. Kommitléförslaget innebär i huvudsak atlingångsvärdet efler den skaltskyldiges val skall beräknas enligt ettdera avföljande fyra alternativ, nämligen den faktiska anskaffningskostnaden, hälftenav laxerade jordbruksvärde med minskningar i de hänseenden som f. n.gäller vid schablonmässig beräkning av byggnadsavskrivning, taxeradebyggnadsvärde eller vid förvärv utgång så slor del avköpeskillingen för fastigheten som laxerade byggnadsvärde ulgör avsamma års totala taxeringsvärde. Värde som sålunda framräknats skaU enligtförslaget korrigeras med hänsyn tUl vissa åtnjutna värdeminskningsavdrag ochvissa nedlagda koslnader. Vidare avses värdena skola kunna jämkas under vissaförutsättningar. Etl flertal remissinstanser anser att man böravvakta med alt lagstifta om ingångsvärde beräknat med tillämpning av taxeratbyggnadsvärde. Vid remissbehandlingen har vidare framförts synpunkter påunderlaget för beräkningen av ingångsvärdet. Jag har vid behandlingen av de materiella reglernavid bokföringsmässig redovisning föreslagil obligatorisk planenlig avskrivningav byggnader i del nya systemet. innebär alltså all övergång lill bokföringsmässigredovisning efler utgång automatiskt medför skyldighet all samtidigtgå över tiU planenUg byggnadsavskrivning. skalläven de jordbrukare som vid utgången av redan tUlämpar bokförUigsmässigredovisnmg vid taxering använda planbunden avskrivning. I samband med att jag i del föregående lade frammma synpunkter och förslag i fråga om de materiella reglerna för värdenunskningav byggnad har jag nämnt att någon redovisning av byggnadsvärde vid fastighetstaxeringinte kan ske års allmänna fastighetstaxering. För atl inte frågan omövergång inom jordbmket tUl bokföringsmässig inkomstredovisning skall försenasytterligare har jag också föreslagit en särskild schablonmelod för beräkning avavskrivningsunderlag för byggnad i de fall efler överlåtelseanskaffningskostnaden för byggnaderna mte kan utredas. Eftersom byggnadsvärde,fastställt vid fastighetstaxeringen, inle föreligger f. n. bortfallernaturligen två av de alternativ som kommitlén föreslagit. För den fortsattadiskussionen bör i stället följande utgångspunkter gälla. Vid övergången förekommer två olika lypfaU:skallskyldig som redan före övergången avskriver enligt plan och skattskyldigsom inle gör del. De två typfallen bör behandlas var för sig. Innan så sker böremellertid några generella synpimkter framhåUas. Del nya systemet bör inle leda tUI omotiveradeskatteskärpningar. A andra sidan är den nuvarande metoden med "evig"avskrivning i schablonfallet inle förenlig med elt modernt företagsekonomisktsynsätt och är inte heller avsedd alt få användas i forsällningen. Någonkompensation för bortfallet i della hänseende, i synnerhet ökningen avavskrivningsunderlag genom höjningar av taxeringsvärdet, kan jag inte finnaanledning all föreslå. Däremot är jag, såsom tidigare framhållits, beredd attförorda en avskrivningstakt, som är mer förenlig med de jordbmksekonomiskaförhållandena. FaU där planenlig avskrivning av byggnader förekommerredan före övergången Skattskyldig, som kan visa den faktiskaanskaffningskostnaden, bör givetvis få använda denna kostnad som ingångsvärde.I flertalet fall torde emellertid anskaffningskostnaderna inte ktmna utredas, ivarje fall inte annat än såvitt avser vissa nyinvesteringskoslnader. Avskrivningsunderlagetutgörs här delvis således av elt värde som framräknats med hjälp avschablonregeUi i punkl 2 a försia stycket av anvisnmgarna tUl 22 § KL, mendetta värde får, sedan avskrivningsplanen en gång upprättats, därefter inle ändrasäven om taxeringsvärdet sedermera höjs. I de fall det här rör sig om fkiner jag lämpligtatt låta avskrivningen ske enligt planen även efter övergången liU del nyasystemet. Under vissa förutsättningar bör dock viss del av underlaget fåtillföras avskrivningsunderlaget för mvenlarier. Jag återkommer i det följandetill frågan om sådan avräknmg från avskriviungsunderlagel för bygg- nåder.Vidare bör den ändringen få ske att nyinvesteringar i byggnadsbeståndet efterövergången bör få skrivas av i snabbare takt enligt vad jag föreslagit iavsnittet om de materiella reglerna. Har fastigheten förvärvats genom benefikt fångefler utgången av och sker övergången lUl bokföringsmässig redovisningi samband med övertagandet, får övertagaren som ingångsvärde använda det värdevartill överlåtaren varil berättigad. Fall där "evig" avskrivning föreligger vidövergängen I de nu avsedda fallen beräknasbyggnadsavskrivningen helt enligt punkt 2 a försia stycket av anvisningarna lUl22 § KL. Avskrivningen är "evig" och underlaget ökar närtaxeringsvärdet höjs. Inle heller dessa fall bör, i enlighet med vad jag nyssnämnt, drabbas av omotiverade skatleskärpningar i och med övergången. Detla kanundvikas, om skattskyldiga som avses får som ingångsvärde ta upp åtminstonedet avskrivningsunderlag som gäller vid övergången. De bör givelvis också varaoförhindrade all ta upp de fakliska anskaffningskostnaderna, om dessa kanutredas. Vill de utnyttja den s. k. kombinerade metoden efter övergången böräven detta stå dem tUl buds.