prop · FV0390 · 1972-12-31 00:00:00 — Kraven på ökad exportförutsätter därför att den ekonomiska politiken skapar möjlighet till enfortsatt snabb utbyggnad av industrins produktionskapacitet. Vad möjligheternatill avsättning på världsmarknaden beträffar, spelar även andra omständigheterin. Det har sålunda blivit uppenbart att möjligheterna förexportörerna att lämna krediter spelar en växande roll. Frågan om enförstärkning och utbyggnad av existerande exportfinansieringsinstitut hardärför tagits upp till prövning inom berörda departement. 1972: 90 12 Medande totala investeringarna minskade, redovisas för industrins investeringaren fortsatt uppgång på 3 "/o. Även om ökningstakten var relativt måttlig,framstår ändå det förhållandet att industriinvesteringarna tillväxte sombeaktansvärt. Vid tidigare konjunktursituationer med lågtkapacitetsutnyttjande inom industrin har nämligen industriinvesteringarna oftastagnerat eller minskat. Uppgången torde till väsentlig del kunna sättasi samband med de ekonomisk-politiska åtgärder som har vidtagits. Äveni år har åtgärder till stöd för ökade industriinvesteringar prioriterats inomden ekonomiska politiken. Liksom utgår ett särskilt20-procentigt skatteavdrag för investeringar i maskiner och inventarier. Vidarehar för investeringar som påbörjats före investeringsfondernafått tas i anspråk. En omfattande utbyggnad av industrins investeringar imiljövårdande syfte pågår f. n. som ett resultat av de tillfälligt förhöjdastatsbidrag, som ingått som ett led i den sysselsättningsfrämjande politiken. Idetta sammanhang bör också nämnas det mindre ochmedelstora företagen, om vars bildande en överenskommelse har träffatsmellan staten och bankerna. Uppgiften för detta institut skall vara att främjasådana företags utveckling genom att när behov därav föreligger tillskjutariskvilligt kapital. Näringslivetsinvesteringar väntas öka mycket kraftigt. Särskilt gäller detta handelnsinvesteringar, som beräknas stiga med 13,5 "/o. Förindustriinvesteringarna har på grundval av gjorda enkäter en uppjusteringskett i förhållande till den bedömning som redovisades i finansplanen.Industriinvesteringarna förutses stiga dubbelt så snabbt som , ellermed ca 6 "/o. Sammanfattningsvister sig utsikterna för den svenska ekonomins utveckling nu någotgynnsammare än vad jag kunde redovisa i finansplanen. liksom då knyter sigdock vissa osäkerhetsmoment till bedömningen. Tillväxten av våra samladeresurser kan förväntas återgå till en i huvudsak normal utveckhngstakt.Exporten väntas stiga och nå en hög ökningstakt. Äveninvesteringarna expanderar kraftigt. Den privata konsumtionen har likasåuppskattats stiga snabbt. Denna bedömning bygger på ett antagande om attfjolårets höga sparbenägenhet skall minska . Självfallet är en prognoshärvidlag förenad med en viss osäkerhet. Industriproduktionen torde åter stiga,men en mera påtaglig uppgång kommer till stånd först . Äventill bedömningen av sysselsättningsutvecklingen knyter sig en viss osäkerhet.Detta sammanhänger främst med vilket antagande som kan göras omproduktivitetsutvecklingen. Produktiviteten i den svenska ekonomin steg underfjolårets lågkonjunktur relativt långsamt. Om produktiviteten åter börjarstiga kraftigt. 1972: 90 13 återverkardetta självfallet på företagens behov av att anställa ny arbetskraft ochdärmed på den takt i vilken sysselsättningsläget kan förbättras. UtveckUngenpå arbetsmarknaden har utmärkts av kraftiga och snabbaomslag. Den mycket högt uppdrivna efterfrågan på arbetskraft komsnabbt att avlösas av en kraftig dämpning i fråga om antalet lediga platseroch en stark ökning av antalet arbetslösa . Ävenom arbetslöheten är högre än undermotsvarande period 1971 tyder en rad olika förhållanden på att de aktuellasysselsättningsproblemen nått sin kulmen och att en förbättring är på väg.Antalet anmälda arbetslösa, räknat i sä-songrensade tal, låg sålunda under defyra första månaderna 1971 lägre än . Från kan envändning uppåt i fråga om de säsongrensade talen för lediga platser noteras.Vidare har omfattningen av varslen om personalinskränkningar minskat påtagligtunder även om de fortfarande ligger på en hög nivå. Omslageti efterfrågan på arbetskraft är särskilt märkbart inom byggnadsverksamheten,varuhandeln och de delar av industrin som huvudsakligen arbetar förhemmamarknaden. Även när det gäller det minskade antalet varsladedriftinskränkningar är förbättringen mest påtaglig inom dehemmamarknadsorienterade branscherna. Detta omslag i utvecklingen påarbetsmarknaden synes ha sin grund i den ökade efterfrågan på hemmamarknadenunder slutet av 1971 och början av 1972. Av utslagsgivande betydelse i dettasammanhang är de särskilda åtgärder som satts in för att främjasysselsättningen. Dessa åtgärder har haft en avsevärt större omfattning än vadsom varit fallet vid en konjunkturavmattning. Hela registretav arbetsmarknadspolitiska åtgärder har kommit till användning. Det gällerberedskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, skyddad sysselsättning, investeringsfonderoch industribeställningar. Den maximala effekten av de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan i stora drag uppskattas till drygt 150000 arbetstillfällen under den mest utsatta tiden, dvs. Till detta kommer ett uppskattat tillskott av storleksordningen 30 000man som en följd av vidgningar av bostadsbyggnadsprogrammet. Dessa olikaåtgärder har dessutom indirekt resulterat i att ett påtagligt antalarbetstillfällen kommit till. Produktivitetsutvecklingenfår en avgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen på arbetsmarknaden. I ekonomin som helhet be- Prop.1972: 90 14 räknas, som jag tidigare nämnt, produktiviteten ha ökatmed endast 2 «/o , vilket är väsentligt lägre än vad som tidigarevarit normalt. uppgick sålunda ökningen till ca 5"/o . Det föreligger ännu inte något material för ensäkrare bedömning av orsakerna bakom den svagare utvecklingen . Enbedömning av utvecklingen blir därför mycket osäker. Det är såledessvårt att säkrare förutse hur snabbt förbättringen på arbetsmarknaden kommeratt fortsätta. Den nu aktuella arbetstidsförkortningen har beräknatsmotsvara ett minskat arbetskraftsutbud i timmar av storleksordningen drygt 3»/o. En ökning av efterfrågan på arbetskraft som skulle motsvara förkortningenav arbetstiden synes inte ha ägt rum. Härtill kan ha bidragit att rationaliseringsmöjligheterutnyttjats i samband med omläggningen av arbetstiden och att en i vissa fallexisterande överkapacitet på personalsidan absorberats. I många fall torde pådet sättet behovet av att anställa kompenserande personal ha uteblivit och enhöjning av produktiviteten har härigenom kommit till stånd. Efterfrågan påpersonal kommer i sådana fall att realiseras först efter hand som efterfråganvuxit så pass att den nuvarande kapaciteten blir otillräcklig. Ökningen av arbetskraftsefterfrågan bedöms bli olika iolika branscher och näringsgrenar. I detta läge är det av största vikt att denarbetsmarknadspolitiska beredskapen hålls på en hög nivå. Det stora antaletpersoner som är sysselsatta genom olika arbetsmarknadspolitiska insatserrepresenterar ett betydande potentiellt utbud som kan tillföras den öppnaarbetsmarknaden i den takt efterfrågan växer. I denna fas av utvecklingen ärdet naturligt att arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt förskjuts frånsysselsättningsskapande åtgärder till åtgärder för att underlätta dengeografiska och yrkesmässiga rörligheten. Därigenom kan man minska såvälsysselsättningsproblem inom vissa områden som arbetskraftsbrist ochöverefterfrågan inom andra delar av arbetsmarknaden. Med den betydandeomfattning som arbetsmarknadsutbildningen f. n. har ca 120 000 elever underinnevarande budgetår finns en betydande kapacitet i detta avseende. Det är idetta sammanhang även betydelsefullt med en fortsatt omflyttning främst inomregionerna i syfte att jämna ut skillnader i sysselsättningsmöjligheter. De rörlighetsfrämjande åtgärdernas betydelse understryksinte minst av att det är angeläget att uppkommande efterfrågan på arbetskraft istörsta möjliga utsträckning tillgodoses med den arbetskraft som redan finns ilandet. Den minskade rekryteringen under konjunktursvackan harsärskilt drabbat nytillträdande på arbetsmarknaden som ungdomar och kvinnor.Arbetslösheten bland ungdomar har ökat snabbare och ligger nu på en högre nivåän för andra åldersgrupper. Prop.1972: 90 15 betslöshetstidens längd är dock avsevärt kortare än för t.ex. de äldre arbetslösa. De ungdomar som drabbats av arbetslösheten är i förstahand de som saknar yrkesutbildning. Arbetslösheten bland de akademisktutbildade ungdomarna har också ökat starkt men är i jämförelse med andra merutsatta grupper begränsad. A andra sidan väntas den inte minska lika snabbt somför andra ungdomsgrupper vid en konjunkturuppgång. Detta problem tordesärskilt gälla vissa humanister och samhällsvetare. I många fall torde detvara nödvändigt att de högt utbildade ungdomarna anpassar sina krav påanställningar efter. det nya läget. är det viktigt att man inäringslivet, anpassar sig tUl det nya läget på arbetsmarknaden och dentillgång som de utbildade img-domama utgör. Genom den höga takten i näringslivets strukturomvandlingunder har ett betydande antal arbetstagare främst äldre,handikappade och svagt utbildade kommit att ställas utan arbete.Arbetslösheten för dessa grupper är i allmänhet mer långvarig än för andra ochmöjligheterna att i ett bättre arbetsmarknadsläge finna ny sysselsättning merbegränsade än vad gäller de yngre och bättre utbildade. Såväl frånindividernas egna utgångspunkter som från samhällsekonomisk synpunkt är detangeläget att dessa grupper kan beredas en produktiv sysselsättninginom det normala produktionslivet. Både långtidsutredningen och låginkomstutredningen harbelyst den centrala roll som vidgade sysselsättningsmöjligheter har för enutjämning av rådande inkomstskillnader. Ökad sysselsättning inte bara förgrupper som är arbetslösa, utan även för undersysselsatta ellerför-värvsförhindrade på annat sätt framstår därför som särskilt angelägen. En huvuduppgift för den aktuella arbetsmarknadspolitikenmåste vara att med olika åtgärder söka åstadkomma en ömsesidig anpassning avarbetskraftsefterfrågan och tillgänglig arbetskraft till varandra innanuppkommande bristsituationer löses genom rekrytering i utlandet. Frånnäringslivets sida är det i detta sammanhang väsentligt mer ökade insatser föratt underlätta sysselsättningen för olika grupper. Åtgärder i fråga om aktivrekrytering, arbetsplatsernas utformning och arbetsmiljön spelar stor roll.Likaså är de viktigt att möjligheterna till deltidsarbete tillvaratas. Deutökade förmedlingsresurserna, flyttningsbidrag, arbetsmarknadsutbildning,särskilda möjligheter till anordningar på arbetsplatsen, förbättrademöjligheter till halvskyddad sysselsättning samt utbyggd barntillsyn får idetta sammanhang betydelse. Jämsides med den rörlighetsfrämjande politiken måste enaktiv regionalpolitik målmedvetet föras vidare. Det är angeläget att omställningarnai första hand kan ske inom den egna regionen genom att tillräckligasysselsättningsalternativ kan erbjudas inom denna. Förutsättningarna härförkan väsentligt förbättras genom att insatserna samlas till ett begränsat antalorter. På detta sätt kan en bättre balans mellan 1972: 90 16 landetsolika delar skapas och långa omflyttningar begränsas. Under det kommandebudgetåret har regeringen för avsikt att lägga fram ett konkretregionalpolitiskt handlingsprogram och föreslå ett nytt fler-årsprogram för detregionalpolitiska stödet. Denbild av budgetutvecklingen under innevarande och nästa budgetår som tecknadesi årets finansplan är i allt väsentligt fortfarande aktuell. Under innevarandebudgetår ökar utgifterna till följd av de sysselsättningspolitiska insatsemaavsevärt snabbare än inkomsterna och underskottet på statsbudgeten blir därförväsentligt större än för /71. Budgetförslaget för budgetåret1972/73 innebär en förskjutning av finanspolitiken i åtstramande riktning ochupplåningshovet reduceras i förhållande till iimevarande budgetår. Som framgårav tabell 3 har dock en förändring ägt mm sedan beräkningen i finansplanensåtillvida som imderskottet /73 nu väntas bli något större.Totalbudgetens underskott, som /71 var , ökarenligt de nya beräkningarna till ca . för innevarande budgetår.För /73 skulle totalbudgeten enligt de kalkyler som kangöras komma att visa ett underskott på . Budgetunderskottetför innevarande budgetår blir enligt de beräkningar som föreligger ungefärlika stort som enligt finansplanen. Såväl statsinkomsterna som statsutgifternaförutses dock bli något hundratal lägre än som då beräknades.Vad gäller utgiftssidan kan detta kanske förefalla något förvånande med hänsyntill att omfattande medelstilldelning, i huvudsak avseende kostnader förkonjunkturstimulerande åtgärder, föreslagits på tilläggsstat sedan statsverkspropositionenavlämnades. Emellertid tyder nya beräkningar på att en del stora utbetalningarsom avser verksamhet som bedrivs under innevarande budgetår kommer attverkställas först nästa budgetår. Detta gäller t. ex. för bidragen tillmiljövårdande åtgärder inom industrin och i viss mån för de allmännaberedskapsarbetena. Budgetunderskottet skulle för innevarande budgetår bliflera hundratal större och budgetunderskottet för nästabudgetår motsvarande mindre ifall tidsförskjutningen av de nämndabetalningarna inte funnits. Jag vill betona att förskjutningen enbart avserbetalningarna. De verksamheter som betalningarna avser äger i dessa fall mmunder innevarande budgetår. 1972: 95 har regeringen tidigare denna dag förelagt förslag omen provisorisk skattereform. De nya skattereglerna, som föreslås träda i kraftden , har aktualiserats av effekterna på den progressivastatsskatteskalan av de senaste årens förhållan- devis starka pris- och lönehöjningar samt kommunalaskattehöjningar. En förutsättning för den nu föreslagna begränsade justeringenav statsskatteskalan är att finanspoUtiken inte därigenom försvagas. Detta gällerdels därför att tillförsikten om en förväntad konjunkturuppgång nu är större änför några månader sedan, dels därför att staten inte genom ökad upplåningförsvårar de kommunala anspråken på kapitalmarknaden. I samband med förslagettill den provisoriska skattereformen har nämligen en preliminär överenskommelseträffats mellan regeringen och representanter för kommunförbunden om attförbunden skall rekommendera kommuner och landsting att under tvåårsperioden197374 avstå från att höja kommunalskatt resp. landstingsskatt. Omläggningen av den statliga inkomstskatteskalan innebärskattelättnader på sammanlagt , för alla inkomsttagare upptill en årsinkomst av ca . Finansieringen sker genom en höjning avmervärdeskatten från 17,65 o/o till 20 "/o och genom högre skatter påcigarretter, sprit, vin, maltdrycker och motorbränslen samt genom skatt påvissa spel. En höjning av den indirekta beskattningen slår igenom på prisernaoch aktualiserar därigenom vissa av sociala skäl betingade kompensationer.Folkpensioner, bidragsförskott och studiemedel räknas upp automatiskt enligtredan gällande bestämmelser. Därutöver föreslås en höjning av de allmännabarnbidragen och studiebidragen inom studiehjälpssystemet. Sammantagna beräknas de föreslagna åtgärderna få en neutraleffekt på den totala statsbudgeten, dvs. budgetsaldot förutses bli opåverkat. Den nya saidoberäkningen för /73 innebäratt det tidigare beräknade underskottet på . stiger till drygt3,. Den nya prognosen över statens inkomster innebär en uppjusteringpå knappt 300 milj. kr. varför det större budgetunderskottet helt förklaras avatt statsutgifterna nu beräknas bli större än vad som angavs i finansplanen.Detta förklaras bl. a. av de ökade utgifter som följer av det förslag tillöverenskommelse mellan staten och landstingen angående bidragen tillpsykiatrisk sjukvård som förelagts årets riksdag. Vidare har förbmkningen avreservationsmedel räknats upp. Beräkningen av statens inkomster har liksom i finansplanenbl. Totalbudgeten 1970/71- -1972/73. Inkomster 45 637 Utgifter 48 269 Budgetsaido - 2 632 52 147 56 466 55 831 59 110 56 107 59 739 2Riksdagen 1972.1 saml. 1972: 90 18 grundatspå antagandet att lönesumman ökar med 10 "h och 8 "/o nästa år.Som tidigare berörts innebär inte de nya beräkningarna för de totalainkomsterna så stora avvikelser jämfört med finansplanen. Däremot innebär denya prognoserna ändrade tal för åtskilliga enskilda inkomstslag, särskilt /73 till följd av de föreslagna nya skattereglerna. Förskjutningenav finanspolitiken i restriktiv riktning under /73 kanillustreras på olika sätt. Statens konsumtion och investeringar som sammantagnaökade med ca 3,5 »/o i volym under /71 och beräknas öka med inemot5 "/o under /72 väsentligen till följd av desysselsättningsstimulerande insatserna väntas växa med mindre än 2 "/ounder / 73. Statens finansiella sparande, som motsvararbudgetsaldot beräknat med bortseende från finansiella transaktioner av typenutlåning visar en utveckling med motsvarande innebörd. Det finansiellasparandet som för /71 var ca . beräknas sålundaminska med . under innevarande budgetår, medan en uppgång pådrygt . förutses för nästa budgetår. Finanspolitikensinriktning påverkar också budgetsaldots utveckling. De nya kalkylerna innebäratt budgetunderskottet ökar med ca . från förra tillinnevarande budgetår. För nästa budgetår reduceras underskottet med knappt 700milj. Denåskådliggjorda inriktningen av finanspolitiken under nästa budgetår innebäratt statens anspråk på kreditmarknaden minskar. Andra angelägna områden kandärmed bättre trygga sin kreditförsörjning. Denproduktionstillväxt och den resursanvändning som beräknas sammanfattasi försörjningsbalansen. I finansplanen förutsades att bruttonationalproduktenunder skulle förete en mer normal tillväxt än under 1971.Bruttonationalprodukten beräknas nu enligt den reviderade nationalbudgetenkomma att öka med 3,5 "/o. Exportens ökning har uppjusterats något. Underårets lopp kan exporten med successivt tilltagande styrka väntas bidra till enökad aktivitet i ekonomin. Investeringarna förutses komma att utgöra ettstarkt expansivt element. Expansionen underbyggs också av att den privatakonsumtionen ökar. Defasta investeringarna, dvs. investeringar utom lagerinvesteringar, förutses ökamed 6,5 "/o. Näringslivets investeringar väntas nu öka med 10,5 "/o.Inom den egentliga industrin beräknas ökningen bli 6 "/o och vara jämntfördelad på maskin- och byggnadsinvesteringar. Ökningen av de planeradeinvesteringarna är särskilt markant i på export inriktade branscher som järn-och stålverk samt verkstadsindustri. gynnsammautveckling bör när det gäller maskininvesteringarna ses i samband med det20-procentiga investeringsavdrag som gäller . I fråga omindustrins byggnadsinvesteringar bör ökningen ses mot bakgmnd av deomfattande frisläppen av investeringsfonderna sedan mitten av 1971.Investeringarna i handelsflottan som ofta varierar kraftigt mellan årenberäknas komma att fördubblas och öka med 500 milj. kr. i förhållande till1971. Handelns investeringar förutses öka snabbt efter det attinvesteringsavgiften upphävts. Destatliga myndigheternas och affärsverkens investeringar väntas öka med 4,5 »/o.På detta område förutses byggnadsinvesteringarna öka med 13,5 o/o, medanmaskininvesteringarna beräknas minska med 7 "/», framför allt till följdav minskade maskininvesteringar i affärsverken. Den höga byggnadsaktiviteteninfaller främst och är i allt väsentligt en följd avunder 1971 vidtagna åtgärder för att öka efterfrågan. Dekommunala investeringarna beräknas nu öka med 3,5 ningenavser främst maskininvesteringar. Trots de statliga stödåtgärder, som satts ini form av beredskapsarbeten och gynnsamma statsbidragsregler, ökarbyggnadsinvesteringarna med endast 2 »/o, vilket tyder på att en direkt nedgångskett inom områden som inte särskilt främjats av det statliga stödet. Investeringarnai bostäder har minskat något under de senaste två (1971års priser) Milj, kr. -11,2 - i,o Prop.1972: 90 20 åren men förutses nu öka med 2 ''lo, framför allt tillföljd av ökat småhusbyggande som igångsattes 1971. Antaletfärdigställda lägenheter beräknas uppgå till 104 000 och antalet påbörjade till100 000. Lagerinvesteringarna har visatdramatiska svängningar, som starkt bidragit till förändringarna i den samladeefterfrågan. Lagren inom industrin ansågs ännu i slutet av första kvartaletav 1972 vara för stora. Detta gäller både råvarulager och färdigvarulager.Lagerinvesteringarna inom industrin antas därför komma att minska i förhållandetill 1971. Den förutsedda ökningen av den ekonomiska aktiviteten beräknasmedföra en ökning av handelns lager. Sammantaget minskar lagerinvesteringarnamed 1 100 milj. kr. Med hänsyn till den oväntade ökningen av hushållenssparkvot är bedömningen av sparandets utveckling mer osäkerän vanligt. Den privata konsumtionen utgör något mer än hälften avbruttonationalprodukten. En avvikelse med en procentenhet i förhållande tillprognosen för sparkvoten medför en härav betingad felprognos av den totalaefterfrågans tillväxt med något mer än en halv procentenhet. Antagandet omhushållens sparande är således av stor betydelse för bedömningen av denekonomiska utvecklingen. förutsätts att den redan under andra halvåret1971 inledda reduceringen av sparkvoten fortsätter. Hushållens genomsnittligasparkvot 1972 antas bU 5,3 o/o, vilket är lägre än 1971 menändå högre än 1970. Hushållens realt disponibla inkomster harberäknats komma att öka med 2,5 "/o och med de fömtsättningar omsparkvotens utveckling som nämnts, bör den privata konsumtionen öka med 4"/o. Konsumentpriserna väntas stiga med 4,5"/o. Bytes- och betalningsbalansen 19701972 kr., löpande priser) 1972 (prognos) 1972: 90 21 Såväl den statliga som den kommunala konsumtionen förutseskomma att öka med ca 3 "/o. Kommunernas utgiftsexpansion dämpas såledesi vad avser både deras investeringar och driftutgifter. Denna begränsninghänger sannolikt samman med en strävan från kommunerna att konsolidera sinfinansiella ställning. Världshandeln beräknas öka med 6 o/o i volym. Den svenskaexporten kan sannolikt öka med drygt 5 o/. Bedömningen av exportutvecklingenär nu något mer optimistisk än i finansplanen. Detta grundas på attsannolikheten ökat för en påtaglig ökning av ef terf rågetill växten underandra halvåret i våra viktigare avnämarländer. Under senare hälften av åretväntas därför exporten expandera snabbt och den volymmässiga ökningstakten kandå komma att uppgå till ungefär 10 o/o i årstakt. Marknadsläget torde inteförrän medge några väsentliga justeringar uppåt avpriserna på rå- och stapelvaror. Andelen importerade varor som används iinvesteringsverksamheten är relativt hög och den är inte heller obetydlig inomexportproduktionen. Näringslivets investeringar och exportens utveckling haruppjusterats i förhållande till den bedömning som gjordes i finansplanen. Dettamedför därför att antagandet om den svenska importen får räknas upp. Importenförutses därmed öka med 6 o/o i volym. förutses exportpriserna öka en procentenhetlångsammare än importpriserna. Detta beror på bl. a. att våra handelspartnersgenomsnittliga valutakurs höjdes genom valutaöverenskommelsen i december 1971och på att marknadsläget för viktiga exportvaror f. n. är svagt. Försämringenav bytesförhållandet beräknas påverka handelsbalansen negativt med ungefär 700milj. Trots detta förutses handelsbalansen visa ett överskott på 1,2 miljarderkr., vilket innebär en försvagning med ungefär 750 milj. kr. i förhållandetill föregående är. Till följd av pressat fraktläge och nedskrivning avdollarn förutses sjöfartsnettot minska något i förhållande till 1971. förutses underskottet i turistnettot öka medungefär 300 milj. kr. till 2 200 milj. kr. Transfereringarna som främst består av u-landsbistånd ochräntebetalningar beräknas öka med ungefär 350 milj. kr. och nettoutgiftenskulle därmed för denna post bli 1 650 milj. kr. Sammantaget förutses en omsvängning i bytesbalansen frånett överskott på inemot 1 000 milj. kr. till ett underskott på ca 600 milj.kr.