prop · FV03111 · 1972-12-31 00:00:00 — i framhållerönskvärdheten av att , postverket och berörda kommunalaplaneringsförbund närmare studerar och gör möjliga justeringar av de avvikelseri gränsdragningar som finns mellan postens förvaltningsområden ochadressområden å ena sidan och regionerna och kommunblocken å den andra.Länsstyrelserna i , , , , , och önskar beträffande telekommunikationernaatt riktnummerområdena och därmed taxeområdena sammanfaller medkommungränserna, vilket bedöms angeläget med hänsyn till den nyakommunindelningen, Enhgt i är det önskvärt att helalänet tillhör samma teledistrikt. i länframhåller att möjhghetema att förlänga telefonperioderna mehan vissa områdenbör undersökas och erinrar om att den i sitt yttrande över 1969 årstelefontaxeutredning (Regional utjämning av telefonkostnaderna' ) framfördeönskemålet att teleplane-ringen skulle utgå från fyra olika centralortsnivåer,nämligen , landsdelscentrum, länscentrum och lokal telehuvudort.Enligt mening skulle detta förbättra samordningen avteleplaneringen med övrig samhällsplanering. anser vidare atttaxorna för den internationella teletrafiken bör granskas, speciellt de inomNorden. Länsstyrelserna i de fyranordligaste länen betonar betydelsen av lägre kostnader för telekommunikationeroch en ändrad teletaxepolitik. Flera länsstyrelser, däribland länsstyrelserna iGävleborgs och , menar att teletaxorna bör användas somregionalpolitiskt medel. uttalar att de förslag som1969 års telefontaxeutredning har lagt fram bör genomföras . 1 flera länsprogram understrykspostservicens betydelse från regionaipolitisk synpunkt. iMalmöhus län motsätter sig att några postanstalter läggs ned i kommunblocks-och lokala centra . i länframhåller att postservicen inte får försämras i områden utanför de orter somav har utpekats som regionala centra eller storstadsalternativ. i länanser att postverkets planering bör uppmärksammas i större utsträckning ochsamordnas med den kommunala planeringen. 1972:111 BUaga 1 367 Nästan genomgående understryks ilänsprogrammen att tillgång på moderna bostäder i tillräckUgt antal är enförutsättning för en gynnsam utveckling av näringslivet och för ettframgångsrikt fullföljande av den regionala politiken. 1 anslutning härtillställer praktiskt taget alla länsstyrelser krav på vidgad ram förbostadsbyggandet. Vissa länsstyrelser redovisar ytterligare motiv för att ökabostadsbyggandet. Sålunda pekar bl. a. länsstyrelserna i och Blekingelän på ett stort inslag av omodema lägenheter i resp. läns bostadsbestånd.Länsstyrelsen i anför att trångboddheten i länet är ganskastor. Vidare åberopar exempelvis länsstyrelserna i och länett uppdämt behov av bostäder. Enligt i utgörbristen på bostäder ett akut hinder för fortsatt tillväxt i Östersundsområdet.Länsstyrelserna i t. ex. , , , ochNorrbottens län framhåller att den stora omflyttning som sker inom vissakommuner medför tätortstillväxt och behov av fortsatt bostadsbyggande, trotsatt många av dessa kommuner har minskande totalbefolkning. iJämtlands län anför i detta sammanhang att möjligheterna till en fortsattomflyttning inom länet torde vara en förutsättning för uppbyggnad av s. k.servicestödjepunkter i glesbygdsområdena. 1 påpekarlänsstyrelsen att det låga bostadsbyggandet i länet sannolikt har medfört attutflyttningen från länets glesbygdsområden har kanahserats till regionerutanför länet. 1 likhet med andra länsstyrelser hävdar i Kalmarlän att bostadskvoten som länet tilldelas är baserad på föråldrade prognoser.Från flera håh görs också gällande att ett ökat bostadsbyggande är enförutsättning för att sådana satsningar skall kunna göras som behövs för attutveckla storstadsalternativ utan att resp. län blir lidande härav. Beträffandeolika behovsfaktorers vikt anför i län att vid denprioritering som görs av bostadsbyggnadsbehovet förekommeringen uttalad gradering av de olika behovsfaktorerna. Saneringsbehov ifolkminsknings- och/eller glesbygdsblock likställs i princip med hushållsökningi starkt expanderande block. anser det angeläget att enmålsättningsdiskussion kommer till stånd så att en klar prioriteringerhålls beträffande de ohka behovsfaktorernas tyngd. Ett fåtal länsstyrelser anser sigkunna avstå från att begära omedelbar ökning av bostadsbyggandets omfattning.Sålunda förklarar i att, med hänsyn till denosäkra efterfrågan på bostäder, den nedskärning av ramen för bostadsbyggandet tUllänet som har skett för åren 1971 och 1 972 i förhåhande tiU ramen för år 1970tills vidare inte framstår som helt omotiverad. Nedgången i efterfrågan påbostäder antas dock vara av övergående karaktär. Om länet erhåller en ram av1971 och storlek ytterhgare blir följden att de långsiktigabefolkningsmålsättningarna svårligen kan uppnås. Enligt i Stockholmslän visar en granskning av de plantekniska fömtsättningarna förbostadsbyggandet att en produktion av ca 98 000 lägenheter är möjlig i 1972:111 Bilagal InrUcesdepartementet 368 Det av kommunerna i bostadsbyggnadsprogrammenangivna möjliga byggandet uppgår till drygt 136 000 lägenheter under sammaperiod. har försöki göra en bedömning av de skildabebyggelseområdenas lämplighet med hänsyn till kommunikationsläge, vatten- ochavloppsförhåUanden, hur resp, bebyggelseområde passar in i sektorsvisa och merövergripande långsiktiga planer för regionens utbyggnad, störningar såsomtrafikbuller samt positiv påverkan på omgivande bebyggelse. Vid denna bedömninghar bl. a. framkommit att i framtida bostadsbyggnadsområden vatten- ochavloppsfrågorna kommer att bli tillfredsställande lösta medan utbyggnaden avkommunikationerna släpar efter. Även vid ett bostadsbyggande om ca 98 000lägenheter anser att vissa områden som är mindre lämpliga måstetas i anspråk. 1 flertalet länsprogram framhållsönskvärdheten av att länen tilldelas ramar för olika slag av investeringareftersom länsstyrelserna enligt beslut har ansvaret för denregionala utvecklingen och samhällsplaneringen i länen. Framför allt gällerdetta yrkande i fråga om fördelningen av bostadsbyggnadsramarna. De ilänsprogrammen framförda kraven på länsramar för olika sektorer har redovisatsi avsnitt 9.2,2, i serfördelningen av bostadsbyggandet som det viktigaste styrmedlet inom denregionala politiken. Den knappa tilldelningen till länet harenligt mening motverkat de regionalpolitiska strävandena.Länsstyrelsen kräver en samordning av bostadspohtiken med regionalpolitiken. Flera länsstyrelser framhållerbetydelsen av att kommunerna får möjligheter till en mer långsiktig planering.Systemet med en garanterad tilldelning av bostäder bedöms därförvara ett steg i rätt riktning. Om nuvarande fördelningssystem med centraltilldelning bibehålls bör dock antalet block med flerårsramar utökas. Frånnågra håll påpekas att ett garanterat program visserligen medger möjlighetertill en bättre planering för kommunerna men att en långsiktig geografisklåsning av en stor del av länsramen försvårar ett genomförande av deregionalpolitiska intentionerna. Enhgt flera länsstyrelsers uppfattning börockså av denna anledning fördelningen av hela länsramen ske på länsnivå. i länföreslår att besked om bostadskvoter meddelas tidigare för att underlättaplaneringen. Förbättringslåneverksamheten förbostäder har varit omfattande men det finns ytterligare behov atttillfredsställa, konstaterar i och län.Länsstyrelsen ansluter sig till framlagda förslag om att kommunernas tekniskapersonal skall svara för bl. a. upprättandet av ansökningshandlingar ochritningar i låneärenden. i anför attmöjligheterna till en meningsfull försörining har stegvis försämrats på denegenthga landsbygden, vilket har medfört att i stort sett all nybyggnad avbostäder där har upphört. Bostadsproblemen i länets glesbygder anses kunnalösas 1972:111 BUaga I InrUcesdepartementet 369 genom bostadsförbättringslån om vissa ändringar i nugällande bestämmelser vidtas. a. att maximibeloppetför lånen höjs tiU . samt att förbättringslån i Norriands glesbygderskaU kunna utgå tiU personer som uppnått . 9.8 Vatten och avlopp Endast ett begränsat antallänsstyrelser tar upp problem beträffande vattenförsörjningen i länen. Enligtvad som upplyses i länsprogrammet för län baseras den kommunalavattenförsörjningen i länet huvudsakhgen på befinthgagrundvattentillgångar. 1 många orter anses behovet tryggat för överskådhg tid,men i flera större orter särskilt i de västra delarna av länet bedöms de lokalavattentihgångarna som otillräckliga. räknar med att dessa problemeventuellt kommer att lösas genom en anläggning för överföringav vatten från sjön tih . i påpekar att,tihs har genomförts, vattenförsöriningen kan utgöra ett hinderför lokalisering av vattenkrävande industrier till västra . Vidare anförsatt industrin bör inrikta sig på vattenbesparande åtgärder. Under 1970-taletkan vattenbrist uppkomma särskilt i Höganäsområdet. Detta kan påverkautvecklingen i synnerhet i fråga om sötvattenkrävande industrier.Ystadsregionen torde ha tillräckligt med vatten under överskådlig tid.Länsstyrelsen anser dock angeläget att berörda kommuner klarlägger denutnyttjade grundvattentäktens storlek. Beträffande framhållerlänsstyrelsen att en samordning i fråga om vattenförsöriningen i länetskommuner måste komma tiU stånd i syfte att åstadkommaett bättre utnytriande av befintliga vattentäkter. Vattenförsöriningen är f. n.väl tillgodosedd i länets kommunblock med undantag för och Laholmskommunblock. 1 dessa områden måste vattenfrågan lösas inom den närmasteframtiden. I har enligtlänsstyrelsen de nuvarande vattentäkterna och vattenverken i ett flertaltätorter inte tillräcklig kapacitet för befintlig och planerad bebyggelse. i länframhåller att länet har stora sötvattentillgångar av lokahseringsbefrämjandebetydelse och därigenom goda möjligheter att tillgodose en växande befolkningoch näringslivets ökade vattenbehov utan stora kostnadskrävande investeringaroch miljömässiga olägenheter. Flera länsstyrelser framhåller attavloppsreningen är ur regional synpunkt mycket betydelsefull och attmöjligheterna till rening av bl. a. industriellt avloppsvatten kan vara enavgörande faktor vid industrUokahsering, i länanför att länets sjöar, vattendrag och vissa kustavsnitt är i stor utsträckninghårt belastade med föroreningar och kan i många fall anses vara påtagligtöverbelastade. Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 370 För att undvika en ökad förslitning och skapafömtsättningar för den fortsatta utvecklingen föreslås att föroreningarna fråntätorter, industrier och jordbmk begränsas, regionala avskärande ledningarbyggs, lågvatten-föringen ökas genom ändrad vattenhushållning och attvattensystem underhålls och restaureras. påpekar vidare attvattenförsöri-nings- och recipientfrågorna har kommit att spela en allt meragrundläggande roU för länets utveckhng. De utgör basförutsättningarna förindustrieUa aktiviteter och befolkningstillväxten. I vissa orter måste snaralösningar komma tiU stånd för att inte lägga hinder i vägen för en såförutsättningslös lokahseringspolitik som möjligt. Liknande synpunkter framförlänsstyrelsen i , som stryker under att frågan om avloppsrening harstor betydelse för att förverkhga målsättningen om bebyggelsens fördelning ilänet, Enhgt denna målsättning är det önskvärt med ökad mdustrUokalisering tillbl. a. och liksom till övriga kommunblockscentra i sydvästra ochmehersta , De nuvarande avloppsförhållandena i dessa områden begränsarmöjligheterna till lokalisering av starkt vattenförorenande mdustrier. För attkunna upprätthålla tillfredsstäUande vattenkvahtet måste omfattandereningsåtgärder genomföras. förklarar sig ha uppstäUt enmålsättning för behandling av kommunalt avloppsvatten som innebärgenerellt genomförande av biologisk och kemisk rening, regionalaavloppsledningar i de västra delarna av länet och i Ringsjöbygden föröverledande av avloppsvatten till annat vattenområde samt separation av olikaslag av avloppsvatten. För att förbättra vattenförhållandena i anserlänsstyrelsen det angeläget att reningsanläggningar byggs ut på den danskasidan av i samma grad som på den svenska. i länstryker under angelägenheten av en samordning av slambehandlingen mellanreningsverken i kommunblocken. Vidare framhålls betydelsen av att denomfattande fritidsbebyggelsen inom kustområdena ansluts till vatten- ochavloppsverk. Med hänsyn till storabetydelse som vattentäkt för ett stort antal människor finner iVästmanlands län att investeringar i vattenrening måste ges mycket högprioritet. 9.9 Övriga problem och åtgärder 1 en utredning om elförsöriningenpå konstateras enligt vad i länet erinrar om att detständigt ökande elbehovet medför att nuvarande fastlandsförbmdelse bhrotillräcklig och att kraftbehovet nu måste lösas långsiktigt. Länsstyrelsenupplyser att den i sitt yttrande över utredningen har förordat en utbyggnad ochbetonar nödvändigheten av att en ny förbindelse utförs statsbidrag såatt kraftpriserna på kan hållas i paritet med den på fastlandet.Länsstyrelsen bedömer en snar utbyggnad som angelägen för en vidareutveckhng avdet gotländska näringslivet. i anför att de för mest Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 371 betydelsefuha industribranscherna, exempelvis gruvor,järn- och metallverk, träindustri, massa och pappersindustri, är industrinsmest elenergi-krävande branscher. Genom att använda eltaxorna somlokaliseringspolitiskt medel anser att lokalisering av företaginom dessa branscher till skulle underlättas. I fråga om åtgärder i övrigterinrar i om att en utbyggnad av en damm iDalälven vid i kommun har diskuterats länge på grund av riskernaför översvämningar i samband med vårfloden. Frågan har utretts av ,varvid statliga bidrag befanns nödvändiga. hemställer att dennafråga tas upp till snabb och positiv prövning. Projektet föreslås skolagenomföras som beredskapsarbete. i länanför vidare att oljeindustrin fyller en aUt större del av stålindustrinsenergibehov och tUlgången på raffinaderigas bestämmer numera aUt oftarestålindustrins lokalisering. Ett inlands-lokaliserat raffinaderi skulle därför,enligt mening, vara av stor betydelse för den mellansvenskastålindustrins utveckling och erbjuda goda utvecklingsmöjligheter för helt nyaindustrier såsom petrokemisk industri och kraftindustri. anseratt goda förutsättningar för lokalisering av ett sådant raffinaderi finns imellersta och södra delarna av . 9.10 De offentliga investeringsbehovens regionalafördelning I 1964 och 1970 årsregionalpohtiska beslut framhölls att lokahseringen av sådanasamhähsinvesteringar som utgör förutsättningar för näringshvets lokahsering ärett viktigt medel i denna politik. I ett huvudavsnitt av länsprogram1970 diskuteras hur sådana investeringar bör fördelas mellan kommunblocken.TiU följd av brister i den information som länsprogrammen innehåller i fråga omvissa stathga och landstingskommunala investeringsplaner behandlas i detföljande enbart de primärkommunala investeringarna. Uppgiftema i länsprogrammen omprimärkommunernas investeringsplaner för har inhämtatsgenom en enkät tih kommunerna i vilken dessa anmodades att redovisa sinkommunalekonomiska långtidsplanering (KELP). Enkäten utarbetades i samråd medbl. Försök med KELP inleddes i begränsad skala år1966. Ett störte försök med ett fyrriotal kommuner gjordes . 1 denförsta riksomfattande KELP-undersökningen - KELP 69, avseende perioden1968-1975 - deltog 454 kommuner respresenterande av antalet invånare ilandet samt av de totala kommunala utgifterna . Från dekommuner som inte omfattades av KELP-undersökningen inhämtade länsstyrelsernauppgifter genom en förenklad enkät. KELP innehåller fömtom kommunernasinvesteringsplaner även uppgifter om beräknad driftkostnadsutveckling ochfinansiering av uppgivna Prop.1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 372 I fråga om redovisningen av kommunemasinvesteringsplaner skiljer KELP på investeringar . ochinvesteringar som uppgår tih eller överstiger detta belopp. eUer mer skall enhgt enkäten redovisas projektvis, medan projektimder denna nivå skall anges summerade på huvudtitlar. Dessa senare projekt ärinte medtagna i följande sammanställning. Av och statistiskacentralbyråns redogörelse för KELP 69 framgår att av de kommunalainvesteringsbehov som omfattas av materialet avsåg projekt . Informationen i länsprogrammen ombostadsbyggnadsbehovet bygger på dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen (KBP). 1 KELP har kommunerna angettsambandet mellan bostadsbyggandet och andra investeringar. Av bearbetningar somhar utförts i anslutning tih långtidsutredning framgår att avsamtliga investeringar i KELP 69 av kommunerna har betecknats som s. k.följdinvesteringar eller förinvesteringar till bostadsbyggandet. Inte fullthälften () av dessa bostadsbyggnadsberoende investeringar var s. k.exploateringsinvesteringar. Av undersökningen framgår vidareatt sambandet mellan bostadsbyggandet och de kommunala investeringarnavarierar efter kommunstorlek. I kommuner med mer än 50 000 invånare utgjorde des. k. följdinveste-ringama av hela behovet. I kommuner med mindre än 50000 invånare var detta samband betydhgt starkare. av de totalainvesteringsbehoven i dessa kommuner anges ha anknytning tUl bostadsbyggandet.Sambanden mellan bostadsbyggandet och kommunala investeringar har studeratsäven utifrån kommunernas befolkningsutveckling . Avdenna analys framgår att i kommuner som hade en befolkningsökning på ellermer av investeringarna anges vara anhängigabostadsbyggandet. För tillbakagående kommuner var motsvarande samband . I grova drag har länsstyrelsernasbearbetning av informationen skett på följande sätt. Efter kommunernasredovisning av KELP tih länsstyrelserna lämnade de ohka länsorganen synpunkterpå och gjorde eventueUa kompletteringar av materialet. Härefter inleddesöverläggningar med samarbetsnämnderna i kommunblocken resp. kommunstyrelsen iredan färdigbildade kommuner. Dessa överiäggningar syftade tih att bl. a.klarlägga vilken planeringsnivå kommunerna hade utgått från vid upprättandet avKELP och vhka ändringar i kommunernas investeringsbehov som skuUe uppstå omplaneringen anpassades till länsplaneringens nivå. Vidare skuUe klargöras ivilken omfattning hinder förelåg för investeringsplanernas genomförande. Pågrundval av bl. a. dessa genomgångar gjorde de berörda länsorganen en förstaprioritering sektor för sektor mellan de ohka kommunblocken. Vid dennasektorieUa prioritering delades investeringsbehoven upp i treprioritetsgrupper. TiU prioritetsgrupp I hänfördes de mest angelägna projekteni en omfattning som motsvarade den ram som gäUde försektorn 1969. Behov som inte rymdes inom denna ram delades upp i tvålika stora grupper, varvid den del av behoven som bedömdes som minst angelägna hänfördes tUlgrupp III. I de fall någon investeringsram inte gällde för verksamheten i frågaskuUe enhgt anvisningarna storleken på prioritetsgrupp I motsvara dessa investeringarsomfattning i länet för . I de fall eninvesteringsram inte kunde fastställas på detta sätt på grund av brister istatistiken e. d. skuhe tUl prioritetsgrupp I hänföras av det redovisadeinvesteringsbehovet åren 19701975 och återstoden delas upp i två hka storagrupper. Samma grund för prioriteringarna skuhe tillämpas om den ram som kunderäknas fram på grundval av investeringamas omfattning eUer denram som gäUde för år 1969 blev så vid att hela investeringsbehovet kundehänföras tih priori tetsgmpp I. Efter hand som arbetet fortskred visade det sig nödvändigt att i allt större omfattning tillämpa detta senare prioritetsförfarande. Efter den här beskrivnabearbetningen av KELP behandlades materialet i planeringsrådet. Vid dessaöverläggningar skulle klarläggas om den sektorieUa prioriteringen hade beaktatmålsättningen i länsplaneringen samt om den innebar en tihfredsställandesamordning mellan de olika sektorema. I den mån den sektorieUa prioriteringenavvek från den regionalpohtiska målsättningen och/eUer inte beaktade sambandenmellan de ohka sektorema skulle göra en omprioritering, benämndregionalpohtisk prioritering. Vid remissbehandhngen av det prehminäralänsprogrammet anpassades remisstiden så att kommunerna tUl sina yttrandenkunde foga KELP (KELP 70). I de slutliga länsprogrammen har materialfrån KELP 70 använts av flertalet länsstyrelser. En översikt över de kommunalabostadsbyggnads- och investeringsbehoven enligt länsprogram 1970 lämnas itabell 9:5. Redovisningen omfattar inte projekt vars kostnad understiger , inte heher bostadsbyggandets exploateringsinvesteringar. Tabell 9:5 Bostadsbyggnads- och investeringsbehov enligtlänsprogram 1970 iantal lägenheter resp. tusental kr. 1 273 952 110 569 118913' 209 8571136 860 62 3502 98 9302 30 084 68 9011 95 7822 341414 93 708 423 '182 9012 1972:111 BUaga 1 InrUcesdepartementet 374 120735'124 021 159 677 166 385 60 3221 199 1403 3 Inklusive kostnader för exploateringsinvesteringar Uppgifterna för de skilda länen ärinte helt jämförbara. 1 vissa län har KELP 69 legat till grund förbedömningarna, i andra KELP 70. Eftersom dessa program har upprättats vid ohkatidpunkter varierar aktuahteten i uppgiftema. Flertalet länsstyrelser har pekatpå ohka brister i materialet och har starkt understrukit att det bör tolkas medförsUcrighet. Materialet ger inte underlag för centrala myndigheters och organsavvägningar mellan länen. Länsstyrelsernas synpunkter på planeringsunderlageti övrigt har redovisats i avsnitt 9.1. En länsvis redovisning av dekommunala investeringsbehovens relativa fördelning på olika sektorer lämnas itabell 9:6. Nyss nämnda reservationer i fråga om materialets jämförbarhetgäller även denna tabeh. Som framgår av tabellen förehgger betydande skUlnaderi de kommunala investeringsbehovens struktur mehan länen. Vissa gemensammadrag kan dock iakttas. Ett sådant är att behoven i fråga om grundskolor (titel64) samt gator och vägar (titel 32 och 33) är ganska tunga investeringsområdeni samtliga län. Förhållandena varierar dock något. Sålunda upptar för Blekingelän gator och vägar en tredjedel av kommunernas investeringsplaner, medanmotsvarande andel för är . I vissa län utgör investeringari vattenverk (titel 54) en tung post i den kommunala verksamheten. a. kommunerna i och på samt i , ochKopparbergs län. Motsvarande investeringar i Norrlandslänen beräknas ta ianspråk en mindre del av kommunernas resurser. I några län anges betydandeinvesteringar i värmeverk (titel 50). Andra sektorer som kommunerna har avsattett förhållandevis stort utrymme för i sina investeringsplaner är sport-, bad-och friluftslivsanlägg-ningar (titel 37 och 38) samt åldringsvård (titel 77).Värt att notera är att det är i synnerhet kommunerna i skogslänen som harredovisat investeringar i fråga om arbetsvärd (titel 78). Länsstyrelsemas prioriteringar avkommunernas bostadsbyggnads- och investeringsbehov är starkt skiftande. 1tabell 9:7 exemphfieras med några sektorer hur stor andel av behoven i resp.län som har hänförts till prioritetsgrupp I. Som framgår har en varierandeandel av behoven i de olika op_ o o_ o. o o o o o o_ o o o o_ o o o o o o o o o o" o" o"o" o' o' o" o" o" o* o" o" o' o" o" o'o" o" o" o" o" o' o' o' oooooooooooooooooooooooo -H I I I lO 1 " t o' o' '-'" f o' o' cr m fs" cT Tt o" (n" r-Ti-»o\D-'-*oo\D»/r*rsrOivn oo o r*T ON m I * f, < t oo 1 1 I O --H 'rt' r~; o" o' o" o' o' o' ö" o" '- o" o' o'o" o' o' o' o' o" o' I (N \n o" o" \o lo »-Hso o »o_ Tt I o 00 oo vo "-o *>o m P-fN so »o rs 00 , .s "! '_ I , " ® " 'I " utrnrTtorAnOs-i p-' *W \0 voc" m' o <* f lo' p* p-' * 00 rt rs xTi r\ Os - in o tj- - m oo rs r m »iTr- o O m Tf o Tt rt t Ttf*tTtO\rrOsut fNtN-ovomr-" p- 'H " *- "**!. O rs" o o' o' I r-- » "<, v\ 1 os_ ii Oo" m r* O cT O »I o" O OO H P P, »OVT. 0\ P '- Os v£> C\ O -»t ( t O O 0 UO »o* Tt' VO oT aC 00* O Tt o' os p-" p-' oo' p-T Tt' vo Tt' p-" oo' »o' oo'HriT-4r>i I ,, I I x; 60 ea cg (U ., o S £i2| "t-t rt TJ c (U wj g d oEg -O _ o " :> '-' 3; -2 u 5 "rt ed - > öO> C 3 ±2 C i2 E -2 -S ' u >' I -S -h'o" VO fO »-H P P-_ (N (N U\ 00 I Tt_ (N* P-' O \o ri u o' O o' rn' I 0\_ o"-T Ttvo-orsmp-oo w->*ovovopp--p-p- CN ®* *H " **i. ' * - " * * - ooos 00 - o >o r 00 »o_ ri os vo H r a\ " rs o ro P-- oo »o tN oo-Hfn*rp-»op**>roOHooP-opo O H CO vo rn 00 i-T o o Tt rvf rl o'