prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Den omfattningarbetsmarknadsutbildningen nu har innebär all stora grupper som har haft ensvag ställning på arbetsmarknaden eller som har stått helt utanför arbetslivethar fåll möjligheter att förbättra sin situation. Människor med låg lön ochosäkra sysselsättningsförhållanden i stagnerande branscher har fått stöd att tastegel över lill bättre avlönade och från sysselsättningssynpunkt tryggarearbeten. Efter den ytterst snabbaexpansion vi har bakom oss och som har inneburit en tredubbling av antaletårligen utbildade sedan mitten av 1960-lalel finns det nu enligt min meninganledning att göra en mer djupgående analys av den hittillsvarandeutvecklingen, se över de former för utbildningen som har utvecklats samlfastställa mål och medel för den fortsatta verksamheten. Jag förulskickade ensådan prövning av mer långsiktiga frågor rörande arbetsmarknadsutbildningenredan i samband med att jag fick Kungl. Maj:ts bemyndigande atttillkalla en sakkunnig för att se över vissa bidragsbestämmelser m. m, inomarbetsmarknadsutbUdningen. Jag har därefter haft anledning att återkomma tillfrågan i . Synpunkter på skilda frågor inom arbetsmarknadsutbildningensom bör tas upp i ett vidare sammanhang har kommit fram också i samband med dennyssnämnda översynen av utbildningsbidragen. Även har uttalat sig fören översyn av utbildningen (InU 1971: 33, rskr 279). Jag avser att inom dennärmaste 4* 1972. 1 saml Nr 1. 1972:1 Bilaga 13 106 Maj:ts bemyndigande alt tillkaUa sakkunniga för ändamålet. En utredning av mer långsiktiga frågorinom arbetsmarknadsutbildningen kan väntas la viss lid. Angelägna reformer ifråga om bl. a. utgående förmåner underutbildningstiden bör därför inte anstå. , som ianslagsframställningen för / 73har föreslagit en rad förändringar av nu utgående förmåner vid arbetsmarknadsutbildning,begärde att dessa förändringar skulle träda i kraft redanvid /72, Jag har inte ansett mig böra biträda denna begäranulan viU nu i ett sammanhang ta upp styrelsens förslag i anslagsframställningenoch de förslag som har lagts fram somresultat av den berörda översynen av ulbUdningsbidragen,Sistnämnda förslag syftar främst till alt förenkla administrationen genomschablonisering av bidragen, I fråga omgmndbidraget har föreslagit betydande höjningar.Utredningens förslag syftar i första hand till att underlätta bidragsprövningen genom allgrundbidraget, som f. n, utgår med skildabelopp för gift och ogift, görs enhetiigt, I anslutning härtill föreslårutredningen att det särskilda klädesbidrag, som f. n, kan utgå tUl elever som har behov av särskildaarbetskläder, slopas och att i stället klädesförråd inrättas ur vilkaeleverna kostnadsfritt får låna arbetskläder. Jag är för min del inte beredd attförorda alt den nuvarande åtskillnaden mellan bidragsbeloppen för gifta ochogifta upphävs. Denna fråga har bl, a,visst samband med frågan om beskattning av utbildningsbidragen som jagskall beröra närmare i del följande. Däremot anser jag del viktigt altgmndbidragen för både gifta och ogifta nu anpassas lill kostnadsutvecklingen.Jag förordar därför att grundbidragen höjs med . per månadför gift och . för ogift person. Förslaget att arbetskläderutiånas kostnadsfritt till eleverna från klädesförråd och alt klädesbidragetslopas i samband härmed biträder jag. Både utredningen ocharbetsmarknadsstyrelsen föreslår att de nuvarandebidragen till familjeförsörjare som utbildas utom hemorten normalersätlningför familjeförsörjare och maketillägg skall ersättas av ett traktamente.Förslaget, som innebär en administrativ förenkling, bör enligt min mening genomföras. Jag föreslår att traktamentsbeloppet bestämslill . , vilket motsvarar det högsta belopp som kan utgå enligt nuvarande regler. I konsekvenshärmed bör normalersättningen till den som inte är familjeförsörjarefastställas lill . oberoende av ortsgruppstillhörighet mot f.n,, beroende på ortsgrupp, Barnlilläggel inomutbildningsbidraget var länge lågt jämfört med motsvarande förmåner i andra sammanhang. Är1971 höjdes det emellertid 1972:1 Bilaga 13 107 från60 kr, och barn tiU , och barn i normalfallet. Jagförordar alt bamtillägget nu höjs med ytterligare , och barn inormalfallet, vilket innebär att tillägget fördubblas . Utredningensförslag i fråga om månatliga hemresor för elever som utbildas utanför hemortenoch möjUghet för sådana elever att få flyttningsbidrag vid flyttning tillutbUdningsorten biträder jag. Beträffande flyttningsbidragenvill jag dock peka på de svårigheter som föreligger att på ett tidigt stadium ofta kanske innanutbildningen avslutas bedöma omstadigvarande arbete kan anskaffas på utbUdningsorten, Med hänsyn tillangelägenheten av alt den enskilde inte uppfattar stödet vid flyttning som en utfästelse om framtida anställningpå utbildningsorten, något som senare kan visa sig omöjligt attförverkliga, är återhållsamhet befogad vidprövningen av ansökningar om flyllningsbidrag. Enligt gällanderegler skall utbildningsbidragen bestämmas under hänsynstagande tUlfamiljemedlems inkomst. Del innebär bl. a. alt barns inkomster kan medföra att föräldrarnasutbUdningsbidrag reduceras. Bam äremellertid normalt inte försörjningspliktiga mot föräldrar. Jag förordardärför att bestämmelserna i denna del slopas. Däremot är jag inte beredd att föreslå någon ändring beträffandeprövningen av utbildningsbidrag gentemot makes inkomst. DettastäUningstagande innebär också att jag iUkhet med flertalet remissinstanser avstyrker alt etl stimulansbidraginförs för person som har saknat förvärvsarbete, I fråga om inverkan på utbildningsbidraget av egeninkomst biträder jag utrednuigens förslag meddet förtydligandet att med inkomst skallavses inkomst såväl av tjänst som av kapital eUer rörelse. Vad utredningen harföreslagit i fråga om sjukpenning och ersättning från arbetslöshetskassa i samband medarbetsmarknadsutbildning bör enligt min mening f, n, inte föranleda någonåtgärd. Frågan om sjukpenning vid arbetsvärd har behandlats av en av chefenför tillkallad utredning. I avvaktan på att stäUning kantas till dess förslag bör nuvarandebestämmelser bibehåUas. För förslaget att kassastöd inte skall utgå vidarbetsmarknadsutbUdning kan administrativa skäl åberopas, men andra motivtalar enligt min mening för alt den nuvarande kombinationsmöjlighetentills vidare bibehåUs, eftersom det är angelägel alt den som är arbetslös inteavstår från att bättra på sin utbildning isådana fall då kassaersättningen överstiger vad som kan err hållas i utbildningsbidrag. Frågan bör övervägasvid den utredning om arbetsmarknadsutbUdningensom jag har berört i det föregående. Någon ändring avnuvarande bestämmelser i fråga om rätt tUl utbildningsbidrag försludiemedelsberätligad utbUdning anser jag mig inte kunna tiUstyrka. Efter samråd med chefenför utbildningsdepartemen- Prop.1972:1 Bilaga 13 108 telförordar jag alt möjligheten att få lån och bidrag enligtstudiehjälps-reglementet med utbildningsbidrag slopas. Enligt 25 § arbetsmarknadskungörelsenutgår utbildningsbidrag under ledighet vidbl. a. sjukdom eller annan angelägenhet av vikt i sammanlagt högst 25eller i vissa fall . Med hänsyn till vad som gäUer inom detreguljära utbildningsväsendet finner jag inte anledning att förorda någon ändring av denna bestämmelse. UtbUdningsbidragelfår enligt gällande bestämmelser inte överstiga genomsnittlig lön i utbildningsyrket på utbildningsorten.Det är förenat med stora svårigheter att fastställa denna lön. Med hänsynhärtUl finner jag utredningens förslag ommaximering av utbildningsbidraget till visst belopp välbetänkt ochförordar i likhet med utredningen att summan av grundbidrag, hyresbidrag påhemorten och barntillägg inte får överstiga1 . Del bör ankomma på Kungl. Maj:l att justera beloppet. Utredningen har i fråga om beskattning avutbildningsbidragen inte lagt fram något förslag utan endast uttalat att fråganbör behandlas först efter det att sjukpenningutredningen har lämnat sittförslag till lösning av motsvarande spörsmål beträffande sjukpenningförmånerna.Jag anser för min del en snar lösning avfrågan angelägen. Underlag saknas emellertid f. n, för etlstäUningstagande tUl den. Jag änmar föranstalta om att frågan utreds skyndsamtmed sikte på att förslag i ämnet kan ° föreläggas riksdag. De av mig förordadeändringarna av bidragsgmnderna beräknas medföra en utgiftsökning om ca 16 mUj,kr,, varav ca 7 milj, kr. faller på förbättringarnaav grundbidragen och ca 6 milj. kr. avser höjningen av barntillägget. Vad härefter angårarbetsmarknadsutbildningen i övrigt har föreslagit att etlbidrag med , per elev och närvarotimmeskall införas vid företagsutbildning. Bidrag i generella former lillföretagsutbildning är nu begränsat till lokaliseringsutbildning samt utbildningav äldre och handikappade. Det utbildningsslöd vilket som ett alternativ till lagerstöd nyUgen har beslutats av (FiU 1971: 47, rskr 293) skaU ses somen liUfäUig insats i rådande konjunkturläge. gällande princip i fråga om kostnadsansvaret mellan företagoch samhälle för arbelsmarknadsmässigtbetingad utbildning bör enligt min mening inte rubbas. Med hänsynhärtill kan jag inte biträda styrelsens förslag.Som jag anförde i prop, 1971: I (bil, 13 s. 79) är det emellertid angeläget alt tillgängliga utbUdningsresurser ivarje läge las tiU vara. Det förekommerredan f. n. att arbetsmarknadsmyndigheterna hyr viss utbUdningskapacitet hosföretag, och företag kan enligt särskilda bestämmelser köpautbildningskapacitet vid centra för arbetsmarknadsutbildning. Den vidare frågan om företagsutbildningensframtida roll bör hänskjutas till den planerade utredningen omarbetsmarknadsutbildningen. 1972:1 Bilaga 13 109 det sammanhanget bör också frågan ombristyrkesutbUdningen övervägas. Jagär därför inte beredd alt tillstyrka förslag lill särskilt stimulansbidrag vidbristyrkesutbildning. I fråga om den nu bedrivna försöksverksamheten bör del som ankomma på Kungl.Maj:t att utfärda bestämmelser med hänsyn till den fortlöpande utvecklingen på arbetsmarknaden. Någon aUmän vidgning avförsöksverksamheten med bristyrkesutbUdning bör inte ske . Med hänsyn till bl.a, avgränsningen mot den halvskyddade sysselsättningen och de förslag lillförbättring av slödel till denna som jag förordar i del följande är jag inte beredd all tillstyrkaarbetsmarknadsstyrelsens förslag tUl förlängning av liden för bidrag lillföretag som utbildar personer med svårare handikapp. Inte heUer kan jag förordavad styrelsen med hänvisning till den nyalagstiftningen rörande ökad anställningstrygghetför äldre arbetstagare har föreslagit i fråga om åldersgränsen förbidrag lill yrkesutbildning av äldre arbetskraft i företag. Jag vill framhållaatt de nya bestämmelserna rörande äldre arbetskraft inte innebär att en aUmängräns vid har införts. Den barntillsyninom arbetsmarknadsutbildningens ram som bar bedrivits försöks-vis i fr.o.m. /66 harenligt vad arbetsmarknadsstyrelsenredovisar gett goda erfarenheter. Under åberopande härav vill styrelsenvidga försöksverksamheten till alt omfatta samtligalänsarbetsnämnder och totalt högst 100 barntillsynsplatser. I Ukhet med anserjag alt ordnad barntillsyn är en viktig fömtsättning för all de som harvårdnad om minderåriga bam skall kunna tatUl vara de möjligheter arbetsmarknadsutbildningen erbjuder. I principankommer det på de kommunala myndighetema att svara för att bamtUlsynenordnas. Särskilda förhållanden kan dockmotivera att barntillsyn genom arbetsmarknadsverkets försorg anordnasvid arbetsmarknadsutbUdning som är förlagd till kurscentra dit även andrastuidesociala anordningar är koncentrerade. Möjlighet bör därför öppnas all vidga försöksverksamheten tillatt omfatta centra för arbetsmarknadsutbildning i hela landet. I fråga omundervisning för invandrare i svenska inom arbetsmarknadsutbildningensram hemställer arbetsmarknadsslyreisen och all undervisningen i särskildafall skall få vidgas utöver nu gällande högsta timantal. Jag vill erinra om attden svenskundervisning som meddelas inom ramen för arbetsmarknadsutbildningensker med stöd av utbildningsbidrag till skillnad från den övriga undervisning isvenska för invandrare som länmas av studieförbunden. Jag är inte beredd att förorda en höjning av nu medgivet högstaanlal timmar inom arbetsmarknadsutbildningen som får disponeras försvenskundervisning. I detta sammanhang får jag anmäla attSvenska kommunförbundet i en särskild framställning har hemställt attarbetsmarknadsmyndigheterna som f, n,inte ersätter skolkommun för arbetsmarknadsutbildning 1972:1 Bilaga 13 1 iQ inom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen skallbetala ersättning motsvarandeden interkommunala skolersällningen för de elever inom den kommunala utbildningen vilka får utbildningsbidrag fråri arbetsmarknadsmyndighet.Kostnaderna för sådan arbelsmarknadsmässigt motiverad vuxenutbildning vid yrkesskola, fackskola eller gymnasiumbör enligt förbundels mening inte bäras av kommunerna, eftersom arbelsmarknadspoliliska åtgärder principielltinte utgör angelägenhet. Arbetsmarknadsstyrelsentar i yttrande över framställningen inte ställning i frågan men stryker under att ett bibehållande avnuvarande ordning inte får leda lill svårigheter beträffandearbetsmarknadsverkets möjligheter altplacera elever i gymnasieskola eUer vuxenutbUdning inomarbetsmarknadsutbildningens ram, I fråga om skolmåltiderna, som också harberörts i kommunförbundets framställning, framhåller styrelsen att UtbUdningsbidragel avser att täckakostnadema för lunch. noterar i sitt yttrandealt ca 4 100 av sammanlagt ca 220 000elever i gymnasieskolan hade utbildningsbidrag , Ettbifall tiU framstäUningen skulle därför innebära att ca 9 milj, kr, avkostnaderna för gymnasieskolan fördes över från kommunema tiU staten. Eftersom statens bidrag enbart till driften avgymnasieskolorna /72 uppgår tdl över 1 100 milj.kr,,berör framstäUningen endast en mycket litendel av hela det problemkomplex som fördelningen av skolkostnadernamellan stat och kommun utgör. Med hänsyn tUl att ledig kapacitet utnyttjas ochatt det numera måste anses vedertaget attkommunerna skall främja utbildning även av -vuxna anser överstyrelsenatt det knappast finns anledning för staten att betala en särskild avgift förde elever som får utbildning av arbetsmarknadsskäl. Jag vUl i likhetmed betona vilket också kommunförbundet harframhållit att framstäUningen avser arbetsmarknadsmyndigheternasianspråktagande av ledig utbildningskapacitet i det kommunala skolväsendel. I normala fall tordekommunema inte drabbas av särskUdakostnader härför vUka kan hänföras till eleverna i arbetsmarknadsutbildning. Någon snäv gräns mellan den avkommunerna anordnade utbildningen,för vilken statsbidrag utgår enligt särskilda bestämmelser, ocharbetsmarknadsutbildningen är inte möjUg att dra. Rätten liU utbildningsbidragär i första hand en fråga om att trygga elevernas försörjning underutbildningstiden och skiljer inte utbildningen som sådan från den kommunalavuxenutbildningen i övrigt. Det bör också beaktas att den utbyggnad avgymnasieskolan som har skett numera i helt annan utsträckningän tidigare gör det möjligt för invånarna i en kommun att få yrkesutbildningvid kommunens egna skolor. Detta ansvar i fråga om yrkesutbildningen för kommunensinvånare bör inte inskränkas för dem som har möjlighet att ge- 1972:1 BUaga 13 111 nom utbildningsbidrag få sin försörjning tryggad underutbildningstiden. Av dessa skäl anser jag att kommunförbundets framstäUninginte bör föranleda någonåtgärd. Under innevarande budgetår kanarbetsmarknadsutbUdningen beräknas komma all omfatta totalt ca 115 000personer. beräknar behovet av resurser förarbetsmarknadsutbildning för /73 med utgångspunkt i 120 000berörda elever. Del innebär, med denfördelning på kursområden och utbildningstid som har redovisats i detföregående, ca 93 000 påbörjade utbildningar och ca 2 200 000 eleweckor. För min del räknar jag med att en konjunkturuppgångunder nästa budgetår kommer att öka efterfrågan på välutbildad arbetskraft. Detta skärper kraven både påomskolning av icke yrkesutbildade och på utbildning av nya gmpperarbetstagare som går ul på arbetsmarknaden. Med hänsyn härtill förordar jag attden av styrelsen upprättade planen läggs tUl grund för verksamhetensinriktning under /73. Del innebär en fortsatt betydande expansion av i första hand särskiltanordnade kurser. Även andelen elever i företagsutbildning fortsätteratt öka enligt planen. Antalet elever i delordinarie utbildningsväsendet samt i korrespondensundervisning m. m. kanberäknas bli lägre än vad som var fallet under /71. Inberäknat kostnaderna för de reformerjag har förordat i del föregående beräknarjag och utgifter förarbetsmarknadsutbUdningen tiU sammanlagt 688,5 (-1-114) milj. kr. I likhet medarbetsmarknadsstyrelsen räknar jag med att antalet utbetalade flyllningsbidragunder nästa budgetår kommer att vara i stort sett oförändrat i förhållandelill innevarande budgetår. De av föreslagnahöjningarna av starthjälp ochutrustningsbidrag kan jag inte biträda. Jag avstyrker vidare liksom föregåendeår en utvidgning av möjligheterna att bevilja flyllningsbidrag till nyutbildade. Likaså ställer jag migavvisande till förslaget om ersättning för inkomstbortfall lill den somhar sagts upp från ett arbete och tar ledigt för att söka nytt. Jag beräknar medelsbehovet fördelprogrammet till 67,5 (-1-2,5) milj. kr. För inlösen av egnahem m. m. har under enföljd av år anvisats större belopp än som har visat sig behövligt. Somarbetsmarknadsstyrelsen påpekar kan verksamheten utökas betydligt även ommedlen för ändamålet räknas ner till 2 (1) milj. kr. Jag förordar därför altdetta belopp läggs tiU grand föranslagsberäkningen. DärtUl kommer försäljningsinkomster påuppskattningsvis 1,2 milj. kr. Bostäderför flyttande arbetskraft. 1972:1 Bilaga 13 112 bör normalt täckas av hyror. Enligt minuppfattning bör förläggningsplatserna dock kunna subventioneras om detföreligger särskilda skäl för detta. Betydande förluster uppstår exempelvis påförläggningar i anslutning tUl beredskapsarbeten och omskolningscentra, därhyrorna är reglerade av kollektivavtal resp. gällande bestämmelser om utbildningsbidrag.Den som anvisas etl beredskapsarbete långt från sin hemort måste kunnaerbjudas förläggning tiU ett pris som han kan betala, även om detta skullemedföra förlust för staten. Likaså bör utbildningseleverna kunna inkvarterasför en avgift som motsvarar vad de får i hyresbidrag frånarbetsmarknadsverket, I fråga om medelsbehovetför delprogrammet har jag intet väsentligt att erinra motarbetsmarknadsstyrelsens beräkning. Som jag har anfört tidigare bör anslagetemellertid beräknas så all del täcker såväl drift-som kapitalkostnader (inkl,slutavskrivningar på avyttrade byggnader) med avdrag för inkomster, I enlighethärmed beräknar jag 24,4 (-1-21,4) milj, kr, för ändamålet. Del sammanlagdamedelsbehovet under /73 for de i programmet Yrkesmässig ochgeografisk rörlighet ingående delprogrammen kan således beräknas tUl . Härtill kommer programmets andel av arbetsmarknadsverketsadministrationskostnader (se s, 65), Med hänvisning tillsammanställningen i det föregående (s. 66) hemställer jag att Kungl. 1) godkännade ändringar av gmnderna för utbildningsbidrag som jag har förordat, atttillämpas fr. o. m. , 2) till Arbelsmarknadsserviceför /73 anvisa ett förslagsanslag av I . 1970/71 Utgift 1370 713 000 Reservation 175052 809 1971 /72 Anslag i356 544 000 1972/73Förslag 357 000 000 1 Beloppen avsermotsvarande anslag eller delar av anslag enligt riksstaten för ifrågavarandebudgetår (se tablå s. 36). Från anslaget skallbestridas utgifterna för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder förarbetslösa utom delprogrammet Slöd till lagemppbyggnad. 1971/721 Beräknat Ändring 1972/73 Delprogram: Allmänna beredskapsarbeten 350 223 000 335 025 000 -33 887 000 -f 64 975 000 5 825 000 5 280 000 5000 000 -1- 500 000 -1-25 000 000 -f 5000 000 6 858 000 8000 000 -1- 2 000 000 8 352 000 8 519 000 + 988 000 -(- 3 381 000 -|-1281 000 370 713 000 356 544 000 -1-35 375 000 -1-95 356 000 -f 456 000 1 Överslagsvis omräkning till program. Delprogrammet Alhnännaberedskapsarbeten omfattar statliga beredskapsarbeten i den mån de inte ärsärskilt avsedda för svårplacerad arbetskraft samt statsbidrag tUl motsvarandekommunala och enskilda arbeten. Bestämmelser om beredskapsarbeten återfinns iarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1968:246, ändrad senast 1971:448). Under detta delprogram liksom under delprogrammet Särskildaberedskapsarbeten, vilket redovisas under anslaget SärskUda åtgärder förarbetsanpassning uppkommer ränte- och avskrivningskostnader för kapital somhar investerats i maskiner m. m. (se s. 33). Under de båda övrigadelprogrammen faller kostnader för statliga och kommunala industribeställningarsom läggs ut eller tidigareläggs av sysselsältningsskäl samt kostnader fördetaljplanering av allmänna arbeten i syfte att öka beredskapen motarbetslöshet. Antalet dagsverken underbudgetåren 1967/681970/71 framgår av följande sammanställning. Dagsverken vid allmännaberedskapsarbeten (tusental) Utgifterna /71 till 350,2 milj.kr., motsvarande 1 141 354 dagsverken meden genomsnittiig bidragskostnad av ca . 1972:1 Bilaga 13 114 Andelen statligaberedskapsarbeten har på gmnd av den försämrade arbetsmarknadssituationen ökat,vilket medfört en högre kostnad per sysselsältningsdag. En begränsning av vägbyggnadsverksamhetenhar å andra sidan haft till följd en minskning av medelkostnaden per sysselsältningsdag.Den gynnsamma vintern har medgivit hög verksamhet i skogsvård och liknandearbeten med låg dagsverkskoslnad. Under /71 har det emeUertidvisat sig allt svårare att finna lämpUga arbeten med låg dagsverkskostnad ellerstatsbidragsandel, varför högre kostnaderär att vänta i fortsättningen. Fortsatta ansträngningar kommer dock att görasför att inrikta arbetena på biUiga men ändå angelägna objekt. De för budgetåret1971/72 tUldelade medlen väntas med en beräknad bidragskostnad persysselsättningsdag av . motsvara 1080 000 dagsverken. På gmnd av det snabbt försämradearbetsmarknadsläget förslår dennadagsverksvolym inte, varför ytterligare medel begärs på tUläggsstat. Behovet av beredskapsarbeten på längresikt beror på konjunktur-och struklumlvecklingen och dess konsekvenser påarbetsmarknaden. Därför förutsälter styrelsen att det liksom skallvara möjUgt att återkomma till härmed förenade anslagsfrågor när läget bättrekan överblickas. Verksamheten vid arbetsmarknadsstyrelsensmaskinverkstad och förråd i Gnesla påverkar kostnaderaa för delprogrammenAllmänna resp. Särskilda beredskapsarbeten.Denna verksamhet utgör en servicefunktion, som skall möta behovet av arbets- och verkstadsmaskiner samt transportfordonvid beredskapsarbetena. Under /71 har kostnadema för reparationer ökat, medaninkomstutfaUet motsvarar beräkningarna. Kostnadema för maskin utnyttjandel debileras resp. arbeten som hyror. Hyrorna redovisas som kostnader underdelprogrammen Allmänna beredskapsarbeten ochSärskilda beredskapsarbeten saml som inläkt för verksamheten i Gnesla,vilken har anknutits liU delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten. Medelsbehovel för delprogrammet /73 beräknas till 400 milj. kr., vilket motsvarar ensysselsättningsvolym av 1,2 milj. dagsverken. /71 anvisades sammanlagt 10 milj.kr. Detotala utgifterna under nämnda budgetår uppgick till 5,3 mUj. kr., vilketmöjliggjorde närmare . För /72 har på riksstalentagils upp 5 milj.kr. Med anledning av det ändrade arbetsmarknadsläget harKungl. Maj:t därefter medgivit att upp till 20 milj. kr. får användas förstatsbidrag lill kommunalaindustribestäUningar med högst av inköpssummen. Utiäggandeav stödbeställningar har inte haft någon större om- 1972:1 Bilaga 13 115 Detta arbelsmarknadspoUtiska medel måste docki ökad utsträckning tas i anspråk som alternativ till andra åtgärder. Antaletin-dustrinedläggelser kan väntas öka på gmnd av fortsall slmkturralionali-sering och bristandelönsamhet bos företag. Statiiga och kommunala beställningar kan då ge personaloch arbetsförmedling behövligt rådrum. Medelsbehovet måste därför beräknas öka ifortsättningen. /73 föreslåsall 30 milj, kr. las upp för ändamålet.