prop · FV03128 · 1972-12-31 00:00:00 — 7. avgift, som anges i 1 § förstastycket förordningen (1959: 552) angående uppbörd av vissa avgifter enligtlagen om allmän försäkring, m. m. samt avgift enligt lagen (1961: 300) omredareavgift för sjöfolks pensionering och förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift, allt i den mån avgift som här avses icke omfattas av 1. Förmånsrätten omfattar ej restavgift och liknandeavgift som utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringen och ejheller skatte-eller avgiftstillägg och förseningsavgift. Dennalag träder i kraft . Förordningom ändring i förordningen (1928: 376) om särskild skatt å vissa lotterivinster Härigenom förordnas, att 1 § förordningen (1928:376) om särskild skatt å vissa lotterivinster skall ha nedan angivna lydelse. 1 § A vinst i svenskt lotteri och å A vinst i svenskt lotteri och å vinstvid vinstdragning på här i vinst vid vinstdragning på här i 'Senaste lydelse 1966: 219. riketutfärdade premieobligationer skall, därest vinstens värde överstiger i frågaom vinst i varu- eller tombolalotteri tvåhundra kronor samt i fråga om annanvinst , till staten er-laggas en särskild skatt motsvarande, ifråga om vinst å premieobligation tjugu procent och i fråga om annan av vinstens värde; dock att å annan vinst än sådan i varu-eller tombolalotteri skatt ej skall erläggas med högre belopp än att därefterav vinsten återstår . Skatt som sagts skall icke utgå å vinstvid vadhållning medelst totalisator vid hästtävlingar eller å skänktavinstföremål i varu- eller tombolalotteri, ej heller å vinst vid utlottning avkonstverk inom förening, vars enda syfte är att främja intresset för ellereljest stödja den bildande konsten. riketutfärdade premieobligationer skall, därest vinstens värde överstiger i frågaom vinst i varu- eller tombolalotteri tvåhundra kronor samt i fråga om annanvinst , till staten erläggas en särskild skatt motsvarande, ifråga om vinst å premieobligation tjugu procent och i fråga om annan av vinstens värde; dock att å annan vinst än sådan i varu- eller tombolalotteri skatt ej skall erläggas med högre belopp än attdärefter av vinsten återstår . Skatt som sagts skallicke utgå å vinst vid vadhållning medelst totalisator vidhästtävlingar eller å skänkta vinstföremål i varu-eller tombolalotteri, ej heller å vinst vid bingospel eller vid utlottning avkonstverk inom förening, vars enda syfte är att främja intresset för ellereljest stödja den bildande konsten. Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstensvärde inräknas den å vinsten belöpande skatten. Skatt skall icke utgöras för vinst, som utfallit ålott eller obligation, vilken icke blivit avyttrad, och ej heller för vinst,som ej av vinnaren uttages. Denna förordning träder i kraft den 1 april 1973.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om bingospel, som enligt anmälaneller tillstånd enligt lotteriförordningen (1939: 207) påbörjats före den 1april 1973. Förordningom ändring i stämpelskatteförordningen (1964: 308) Härigenom förordnas, att 28 § stämpelskatteförordningen(1964: 308) skall ha nedan angivna lydelse. 28 §1 För lotteri, som anordnas efter För lotteri, som anordnas efter tillstånd enligt lotteriförordning- tillstånd enligt lotteriförordningen 'Senaste lydelse 1971:1107. en (1939: 207) och som avser andra värdeföremål än penningar, skall stämpelskatt erläggas, om sammanlagda beloppet av de gjorda insatsema överstiger . (1939:207) och som icke är bingospel, skall stämpelskatt erläggas, om lotterietavser andra värdeföremål än penningar och sammanlagda beloppet av de gjordainsatserna överstiger . Skatten utgår med för varje fullthundratal kronor av det i första stycket angivna insatsbeloppet i den mån dettaöverstiger . Omsamme anordnare bedriver två eller flera lotterier med likavinstplaner, skall vid tillämpningen av denna paragraf endast ett lotteri ansesföreligga. Denna förordning träder i kraft den 1 april 1973.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om bingospel som enligt anmälaneller tillstånd enligt lotteriförordningen (1939: 207) påbörjats före den 1april 1973. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,. Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omskatt på spel, m. m. och anför. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 21 mars1969 tillkallade jag sakkunniga med uppgift att se över gällande bestämmelserpå punktskatteområdet. Utredningen, som antagit namnet 1969 årspunktskatteutredning, avlämnade såsom en första etapp i sitt arbetebetänkandet (1970: 37) Översyn av vissa punktskatter. Med utgångspunkt ibetänkandet reformerades i betydelsefulla delar de materiella reglerna förflertalet skatter på punktskatteområdet genom beslut av höstriksdag(prop. 1970: 178, BeU 62 och rskr 410) och vårriksdag (prop. 1971: 73,SkU 34 och rskr 198). Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 29 juni1970 uppdrog jag under hänvisning bl. a. till bevillningsutskottets avriksdagen godkända betänkande (BeU 1970: 26) åt punktskatteutredningen attäven behandla frågor rörande beskattning av spelautomater och liknande. Iapril 1972 avlämnade utredningen delbetänkandet (Ds Fi 1972: 2) Skatt på spel.I betänkandet föreslås bl. a. beskattning av spel på s. k. enarmade banditeroch jämförliga spelautomater samt av spel på rouletter och liknandeanordningar. Vidare föreslås en omläggning av gällande beskattning av bingospeletsamt vissa justeringar av villkoren för bedrivande av spel. Utredningen harockså berört frågan om inrättande av kasinon av internationell typ i Sverige.Denna fråga 1 Ledamöter departementsrådet ,tillika ordförande, skattedirektören , byråchefen fr.o.m. direktören . behandlasinte i detta sammanhang. Jag vill dock nämna, att organisatoriska och andraspörsmål rörande kasinoverksamhet i kommer att göras till föremål försärsldld utredning. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , justitiekanslern (), kammarrätten i , kammarrätteni , (), (), riksåklagaren(), länsstyrelserna i , , och samtJämtlands län, , kommittén för planering av turistanläggningaroch friluftsområden m. m., riksförbund, Folkets husföreningarnasriksorganisation. Folkparkernas centralorganisation, Folkrörelsernaslotteribyrå. i (LO), avarlistarbetsgivare. (), , akademikers centralorganisation, , centrala restaurangaktiebolag, , , , och (). har instämt i det yttrande somavgetts av . Yttrande har vidare inkommit från . Gällandelagstiftning m. m. Anordnande av spel Spel på automat som erbjuder vinstchans, i detföljande benämnt automatspel, och bingospel är enligt gällande lagstiftning attbetrakta som lotteri och reglerat genom lotteriförordningen (1939: 207) (LF).Även roulettspel som bedrivs med i LF föreskrivna begränsningar rörandeinsatser och vinster faller under LF. Annat roulettspel anses i princip somäventyrligt spel, vilket är belagt med straff enligt (BrB). Vadnu sagts gäller i princip även beträffande andra s. k. kasinospel (Baccarat,etc). Automat- och roulettspel får i princip inteanordnas för allmänheten i annan ordning än som stadgas i 2 § LF för s. k. anmälningslotteri.Detta innebär att spelet får anordnas efter aiunälan hos polismyndighetenminst innan under förutsättning, att spelet anordnas i samband med offentlignöjestillställning eller tillställning till förmån för välgörande, kulturellteller allmännyttigt ändamål, altspelet endast bedrivs inom för tillställningen avsett område, att vinsterna uteslutande utgörs av varor eller avanvisningar gällande såsom betalningsmedel endast inom området, att värdet av högsta vinst inte överstiger 10 kr.eller, om vinsterna utgörs uteslutande av varor, , atl vinstfördelning äger rum i omedelbar anslutningtill deltagande i spelet, samt att insatsen inte överstiger , eller, omvinsterna utgörs uteslutande av varor, . Om inte dessa förutsättningar är uppfyllda gällerenligt huvudregeln i 1 § LF att tillstånd till automatspel och sådantroulettspel som faller under LF kan lämnas endast av Kungl. Bingospel får enligt 2 § LF anordnas efter enbartanmälan till polismyndigheten (anmälningslotteri) minst i förväg underförutsättning bl. a., att lotteriet anordnas i samband med offentlig nöjestillställningeller tillställning till förmån för välgörande, kulturellt eller allmännyttigtändamål. Vanligen anordnas dock bingospel enligt 3 § tF och utgör då lotteri, ivilket insatser och vinster skall vara till antal och storlek bestämda enligtuppgjord plan. I dessa fall gäller bl. a., att enbart anmälan om spelet tillpolismyndigheten är tillfyllest, om totala insatsbeloppet inte överstiger 3 000kr. Vid större spel krävs enligt 3 § b) LF särskilt tillstånd avpolismyndigheten, som dock inte äger meddela tillstånd för spel med högreinsatsbelopp än . I fråga om bingospel med insatsbelopp över 30 000kr. är enligt 3 § c) . I fråga om spel med insatsbelopp . och ifall då inte alla övriga villkor för spelet är uppfyllda fordras Kungl. Vid tillämpningen av värdegränserna skall hänsyn tas till samtligatillstånd som myndigheten meddelat sökanden under kalenderåret. LF omfattar endast lotteri som anordnas förallmänheten. Enligt 8 § är lotteri för medlemmar i sammanslutning att jämställamed lotteri anordnat för allmänheten, om sammanslutningen tillkommitväsentligen för att anordna lotteriet eller om detta eljest med hänsyn tillomständigheterna är att jämställa med lotteri anordnat för allmänheten. Enligt LF straffas olovligt anordnande avvadhållning och annat brott mot förordningen med dagsböter eller, om brottet ärgrovt, med fängelse i högst . Förordningen innehåller även regler omförverkande av för olagligt lotteri uppburna insatser, bevis till rätt tilldelaktighet i lotteriet och andra lotteriet avseende handlingar. I fråga om äventyrligt spel hänvisar LF till BrB.Enligt 16 kap. 14 § BrB dömes den som anordnar äventyrligt spel om penningareller penningvärde för allmänheten för dobbleri. Straffet härför är bötereller fängelse . Även deltagare i äventyrligt spel som anordnasför allmänheten kan dömas för dobbleri. Straffet för sådant deltagande ärböter. Genom lagstiftning, som trätt i kraft , (prop. 1972;96, JuU 1972: 15, rskr 1972: 206, SFS 1972: 222) har skärptaregler införts för de grövsta formema av dobbleri. Har spelverksamhetbedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda belopp eller eljest varit avsärskilt farlig art kan numera ansvar inträda för grovt dobbleri och fängelse ihögst ådömas. Vidare gäller att förberedelse och försök till grovtdobbleri är straffbelagt. Lotterier beskattas enligt förordningen (1928: 376)om särskild skatt å vissa lotterivinster och stämpelskatteförordningen (1964:308). Dessutom utgår avgift enligt expeditionskungörelsen (1964: 618) för tillståndsbevisför lotteri. Lotterivinstskatt utgår på lotterivinst vars värdeöverstiger . i fråga om vinst i varu- eller tombolalotteri och . ifråga om annan vinst. För vinst på premieobligation är skatten och i frågaom annan vinst av vinstens värde. Vid beräkning av skattebeloppet skall ivinstens värde även inräknas den på vinsten belöpande skatten. Skattenmotsvarar således resp. 3/7 eller av vinstens värde exklusiveskatten. Lotterivinstskatt utgår även om lotteriet inte är anordnat förallmänheten. Däremot utgår inte sådan skatt på skänkta vinstföremål och ejheller vid utlottning av konstverk inom konstföreningar. Som en följd av den särskilda lotterivinstskattenär vinster i svenska lotterier och vinster på här i riket utfärdadepremieobligationer undantagna från och statlig inkomstskatt. Vidaregäller att vinster . i utländska lotterier och på utländskapremieobligationer ej är skattepliktiga. Den som anordnar lotteri skall innehålla och tillstatsverket redovisa så stor del av skattepliktiga vinster som svarar motlotterivinstskatten. Om lotteriets anordnare kan visa att vinst ej utlämnats,äger han återfå så stor del av skattebeloppet som svarar mot vinstens värde.Beskattningsmyndighet är RSV, som bl. a. har att meddela förhandsbesked omlotterivinstskatt skall erläggas och med vilket belopp sådan skatt skall utgå.Därvid äger bestämmelsema i 3246 §§ förordningen (1959; 92) om förfarandet vidviss konsumtionsbeskattning (förfarandeförordningen) motsvarande tillämpning. Närmare föreskrifter rörande uppbörd ochredovisning av lotterivinstskatt har meddelats i kungörelsen (1964: 805) omuppbörd och redovisning av särskild skatt å vissa lotterivinster. Enligt dennagäller bl. a., att anordnare av skattepliktigt lotteri skall anmälavinstdragningen till RSV inom efter dragningen eller, om dragningenägt rum före lottförsäljningens början, inom efter utgången av den förlott-försäljning bestämda tiden. I anmälan skall uppges sammanlagda värdet avskattepliktiga vinster, som utfallit på sålda lotter. 2 1972.1 saml Nr 128 lotterietsanordnare erlägga den på vinsterna belöpande skatten. Underlåter anordnare attinge anmälan skall RSV oberoende därav fastställa den skatt som skall utgå. Ränta efter utgår på skattebelopp, som ejinbetalas inom föreskriven tid. Efterföljs ej anmaning att erlägga felandeskattebelopp skall detta tas ut genom utmätning. Länsstyrelse eller polismyndighet som meddelattillstånd till lotteri och polismyndighet som mottagit anmälan om lotteri skalllämna specificerade uppgifter till RSV om varje lotteri som erbjuderskattepliktiga vinster. I fråga om lotteri, för vilket Kungl. Maj:t beviljattillstånd, utses kontrollant av vederbörande länsstyrelse, som även har attfullgöra uppgiftsskyldigheten till RSV. Lotteriets kontrollant skall övervaka attbestämmelserna om redovisning och inbetalning av lotterivinstskatt efterföljssamt bestyrka riktigheten av uppgifter som lämnas i anmälan om dragning elleransökan om restitution av skatt. Stämpelskatt skall erläggas för vamlotteri somanordnas efter tillstånd enligt LF och har ett sammanlagt insatsbelopp . Skatten utgör av insatsbeloppet . Om samma anordnaresamtidigt bedriver två eller flera lotterier med lika vinstplaner, skall frånstämpelskattesynpunkt anses som om endast ett lotteri föreligger. Inom efter utgången av den förlottförsäljning bestämda tiden skall lotteriets anordnare lämna särskilddeklaration till RSV. Om sammanlagda insatsbeloppet enligt deklarationenunderstiger insatsbeloppet enligt uppgjord plan, skall deklarationen varaåtföljd av ett av publicus eller lotteriets kontrollant utfärdat intygom det faktiska insatsbeloppet. Skattebrottslagen (1971: 69) och vissa avförfarandeförordningens bestämmelser, bl. a. om skattetillägg och förseningsavgift,är tillämpliga i fråga om stämpelskatt för lotterier. Meddelas tillstånd till lotteri, vars sammanlagdainsatser enligt uppgjord plan överstiger , skall underrättelse härommed specificerade uppgifter sändas till RSV. Bestämmelser härom finns intagnai 27 § stämpelkungörelsen (1964: 619). Har tillståndet lämnats av Kungl. Maj:t,skall den myndighet, som har att förordna om tillsyn över lotteriet, lämnauppgift till RSV om vem som förordnats att öva tillsynen. Expediiionsavgift utgår för tillstånd att anordnalotteri med . om insatserna inte uppgår till högre sammanlagt belopp än . i övriga fall. De vinster som är tillåtna vid automat- ochroulettspel är så små, att de inte omfattas av lotterivinstskatten. Då inteheller bestämmelserna om stämpelskatt och expeditionsavgift är tillämpliga pådessa spel, är i praktiken bland de av utredningen behandlade spelformernaendast bingospelet föremål för särskild beskattning. I betänkandet redovisar utredningen (s. 1627)vidtagna lagstiftningsåtgärder på spelområdet och spelfrågans behandling iriksdagen i andra sammanhang . Vidare lämnas (s. 4171) en översiktligredogörelse för de spelformer och den beskattning av spel som förekommerutomlands. Jag vill i detta sammanhang nämna att i får rörelseavseende automat- och roulettspel bedrivas endast av en offentligrättsligförening, som grundats för att bedriva sådan rörelse i syfte att anskaffa medelför sjukvård, barn- och åldringsvård m. m. I en särskildförordning har utfärdats utförliga föreskrifter för föreningen. Dess allmännaverksamhet övervakas av inrikesministeriet och användningen av influtna medelav socialministeriet. nettoavkastning uppförs somintäkt i statsbudgeten. Medlemmar i föreningen är samfund och stiftelser somenligt förordningen kan erhålla understöd ur föreningens avkastning. I en särskild bilaga lämnar utredningen vidare enbeskrivning av de olika i sammanhanget aktuella spelen. Jag hänvisar i dessadelar till betänkandet och övergår till en redogörelse för den kartläggningutredningen verkställt beträffande spelverksamheten i . Automatspelet har, framhåller utredningen, påsenare år fått stor utbredning i vårt land. Säkra uppgifter om antaletspelautomater och om storleken av det spel som bedrivs på dessa föreliggerinte. Utredningen har dock gjort vissa uppskattningar på basis av informationersom lämnats från branschhåll, uppgifter i handelsstatistiken etc. Spelautomater har förekommit på tivolinoch nöjesfält. Vid tiden för LF:s tillkomst och därefter var detendast på sådana platser som automatspel bedrevs och det var huvudsakligendessa och liknande tivolispel som åsyftades när bestämmelserna i 2 § LF utformades.Fortfarande förekommer spelautomater på tivolin och nöjesfält och ifolkparkerna som ett inslag i nöjesanordningama. Enligt uppgift som lämnatsutredningen rör det sig här om totalt ca 1 500 spelautomater. Åtskilliga avdessa är av äldre konstmktion. Spelet sker med polletter och vinsterna utfallerockså i polletter, som kan användas som betalningsmedel inom området. Insatsenför varje spel är i regel . Endast i ett mindre antal automater, enligtuppgift av totala antalet, sker spel med 50-öres polletter. Med hänsyntill att dessa automater i allmänhet är tillgängliga för spel under endast endel av året är omfattningen av spelet relativt begränsad. Det anses dock ha eninte oväsentlig betydelse för de berörda företagens ekonomi. Enligt 2 § LF kan spelautomater ställas upp även påandra ställen där offentlig nöjestillställning förekommer. I första hand är dethär frågaom dansrestauranger, nattklubbsrestauranger och liknande. Dessa automater är iregel försedda med myntinkast för enkronasmynt, varvid med hänsyn till atthögsta tillåtna insats enligt LF är två spel erhålls för varje ilagtmynt. Vinsten, som enligt LF inte får överstiga ett värde av , utfaller iform av polletter värda per styck. Dessa polletter kan användas sombetalningsmedel inom lokalen, men får inte lösas in mot pengar. Sådan inlösentorde dock, enligt vad utredningen inhämtat, förekomma i viss utsträckning.Antalet automater på dansrestauranger och liknande kan uppskattas till någratusental. Enligt utredningen har begreppet offentlignöjestillställning visat sig inrymma betydande tolkningssvårigheter.Utredningen hänvisar till vad lotteriutredningen (LU) anfört härom i sittbetänkande (SOU 1970: 52) Om lotterier (s. 2834). Rent allmänt kan sägas attnöjestillställningen skall vara det väsentliga och spelet endast ett inslagdäri. Utredningen pekar vidare på att LF endast reglerarspel som anordnas för allmänheten. Automater som är uppställda i privatalokaler faller i princip utanför LF och kan därför användas för spel utan varesig aiunälan eller tillstånd och utan att om högsta insatsoch vinst behöver iakttas. Dessa automater är i regel avsedda för mynt och vinsternakan uppgå till höga belopp. Det kan, framhåller utredningen, ofta vara svårtatt avgöra om spelet kan anses som anordnat för allmänheten och hänvisar tillvad LU anfört härom i sitt betänkande (s. 2328). Det framgår därav, attstränga kriterier gäller för att spel ej skall anses som anordnat förallmänheten. Det torde således, uttalar utredningen, vara klart att automatspelsom bedrivs i affärslokaler skall anses som anordnat för allmänheten även omautomaten är uppställd på en plats dit allmänheten normalt inte har tillträde,t. ex. lagerrum eller kontorsnmi. Automater förekommer vidare i spelklubbar som ettkomplement till andra spel. I den mån dessa spelklubbar är att betrakta somöppna för allmänheten är, enligt utredningen, där bedrivet automatspel iprincip olagligt. Klubbar som bildats enbart för bedrivande av spel fallerockså under denna kategori även om ett formellt krav på medlemskap upprätthålls.Ett relativt stort antal automater torde, enligt vad utredningen inhämtat, varaatt hänföra till denna kategori. Det förekommer även, fortsätter utredningen, spelpå automater som är uppställda i helt privata lokaler och som även med ensträng tolkning av begreppet "anordnat för allmänheten" fallerutanför LF:s tillämpningsområde. Antalet sådana automater kan inte anges, mendet torde vara relativt litet. Utredningen nämner ytterligare en kategorispelautomater, som enligt rättspraxis numera anses falla utanför LF, nämligenautomater beträffande vilka utfallen vinst i form av polletter kan användasendast till fortsatt spel (s. k. återspelsautomater). Enligt utredningen är ettmycket stort antal sådana automater placerade på ställen där underhållning inte förekommer,t. ex. i hotell, motell, restauranger utan dans, kaféer, konditorier,bensinstationer, tobaksaffärer, livsmedelsbutiker och andra affärslokaler. Detförekommer även spelhallar med ofta ett stort antal sådana automater. Enfömtsättning för lagligt spel på dessa automater är, framhåller utredningen,att polletterna inte löses in. För att säkerställa att detta förbud efterlevsfinns i vissa fall anslaget vid automaten, att vinsten endast får användas förfortsalt spel. Enligt av utredningen inhämtad uppgift innehåller ävenkontrakten mellan utställaren (automatägaren) och lokalinnehavaren ofta enerinran om detta villkor. Inte desto mindre har det, enligt utredningen,konstaterats, att polletterna mycket ofta löses in mot pengar eller tas emot sombetalning för varor eller tjänster. Uppenbarligen är det svårt förlokalinnehavaren eller automatens ägare att kontrollera att sådan inlösen inteförekommer. Det torde även förekomma att inlösen sker med lokalinnehavarenseller automatägarens medgivande. I praktiken torde det vara mycket svårt förpolismyndigheterna att upptäcka och beivra detta illegala spel. Av det anförda drar utredningen slutsatsen, attillegalt automatspel tveklöst förekommer i betydande omfattning. Denallvarligaste formen härav är, enligt utredningen, det spel med ofta högainsatser och vinster som bedrivs för allmänheten i föregivet privata lokaler,t. ex. i klubbar. Ännu större utbredning torde det illegala spel ha som beståri att polletter, som vunnits i automater uppställda i lokaler utan samband mednöjestillställning, inlöses mot kontanter eller godtas som betalningsmedel. Avförklarliga skäl saknas möjlighet att bestämma antalet automater som användsför illegalt spel. Det totala antalet spelautomater i kan, fortsätterutredningen, inte anges med någon större grad av säkerhet. LU beräknade antalettill mellan 10 000 och 20 000 på basis av en uppgift från branschhåll om attantalet vid utgången av var ca 10 000. Utredningen har, bl. a. medledning av uppgifter om senare års import av automater, beräknat attautomatbeståndet uppgår till minst 15 000 enheter. Utredningen framhåller dockatt enligt andra uppgifter antalet automater skulle vara väsentligt större. Beträffande organisationen av den svenskaspelautomatmarknaden framhåller utredningen att automaterna mera sällan ägs avden som innehar den lokal där automaten är uppställd. I regel ägs automaten avett särskilt företag, s. k. utställare, som träffar avtal med lokalinnehavaren.I avtalet regleras fördelningen av intäkterna från automatspelet. I allmänheterhåller lokalinnehavaren viss procentuell del, vanligen avbehållningen i automaten. Det förekommer emellertid också, att lokalinnehavarenhyr automat mot visst avtalat belopp. 1 sådant fall tillfaller helabehållningen i automaten lokalinnehavaren. Ett av de största företagen ibranschen tillämpar f. n. detta system, bl. a. för att frita sig från ansvarför automatens användning. Dethar även för utredningen uppgetts, att konkurrensen på automatmarknaden ökatbetydligt .