prop · FV03105 · 1972-12-31 00:00:00 — Förslagel utgår från att även denna del av sammanräkningeni största möjliga utsträckning skall ske i datorer. Även vid denna del avsammanräkningen skall riksdagsvalet prioriteras. VTU räknar med atl del definitivaresultatet avseende alla de gemensamma valen som regel skall föreligga en å tvåveckor efter valet. 2.4 VTU:s övriga förslag Utöver de förslag som har direkt anknytning lill den nyavaltekniken lägger VTU i belänkandet fram förslag dels till ändringar iförfarandet vid upprättande av allmän röstlängd, dels i reglerna om valnämndoch om vals kungörande. I fråga om den särskilda röstlängden föreslår VTU intenu några ändringar, 2,4,1 Röstlängdsförfarandet I fråga om röstlängdsförfarandet framhåller VTU alt denallmänna röstlängden f, n. upprättas pä grundval av mantalslängden. Prop, 1972:105 59 ning mellan röstlängd och mantalslängd innebär dels attröstlängden vid ordinarie val är grundad på förhållandena ca förevaldagen dels atl en i och för sig röstberättigad person som inte kommit med imantalslängden inte kan komma med i röstlängden, VTU erinrar om att ett stort antal personer byterbostadsort vac år. Man lorde kunna räkna med atl totalt ca I miljon människorflyttar under loppet av . Detta leder till alt etl myckel slort antalpersoner upptas som röstberättigade i annal valdistrikt än det inom vars områdede faktiskt bor. Åtskilliga personer kommer att vara röstberättigade ivaldistrikt som ligger i annan valkrets eller i annan kommun. Dessakonsekvenser är enligt VTU:s mening ägnade att inge betänkligheter av bådeprincipiell och praktisk natur. Ett mycket stort antal väljare kommer sälundaalt sakna möjlighet alt i val påverka den politiska utvecklingen i eUer för denort eUer del av landet där de faktiskt är bo-salta. Den nuvarande ordningeninnebär vidare att ett mycket stort antal väljare saknar praktisk möjlighel attpå valdagen rösta i vallokalen för det valdistrikt där de är uppförda iröstlängden ulan är hänvisade tiU att rösta på postanstall. Med hänsyn till det anförda har VTU kommit till slutsatsenall en reform av rösllängdsförfarandet för atl göra röstlängden mera aktuellframstår som både önskvärd och angelägen. finns de tekniska förutsättningarnaför att knyta röstlängden direkt till kyrkobokföringen. Enligt VTU:s mening börman ta lill vara denna möjlighel och alltså slopa den bindning som f. n, finnsmellan röstlängd och mantalsskrivning. Röstlängden måste menar VTU "låsas" viss tidföre valet. VTU har ingående provat vilken dag som bör vara kvalifikationsdag dvs. den dag som skall vara avgörande för om en person skall tas med i längdenoch i vilken längd han skall tas upp. Olika synpunkler gör sig här enligt VTUgällande, Ä ena sidan är det naturligtvis önskvärt all kvalifikalionsdagenligger så nära den ordinarie valdagen som möjligt, Ä andra sidan måslekvalifikationsdagen bestämmas under hänsynstagande till den tid som behövs förandra nödvändiga rutiner, t, ex, utläggning av röstlängden för offentliggranskning och anmärkningsprövning. Vidare måste hänsyn tas lill attröslkortsframsiällningen kräver sin tid. En samlad bedömning har lett till VTUtill slutsatsen atl kvalifikationsdagen bör bestämmas till 30,4, Med kommer längden alt kunna läggas ut före den vanligastesemesterperioden. Det röstlängdsförfarande som VTU föreslår följer i grovadrag detla schema. Från länsstyrelsernas personregister framställs ellmagnetband -rösträttsbandet - med samtliga personer som 30,4 uppfyllervillkoren för rösträtt, dvs, som är svenska medborgare och som uppnått ellerunder kalenderåret uppnår . Den som på grund av domstols förklaringär eller efter uppnådd myndighetsålder skall förbli omyndig eller som inte är svenskmedborgare las alltså inte med. Eftersom röstlängden har giltighet över ettårsskifte och den som fyller det år röstlängden upprättats enligtgällande regler får rösta nästa kalenderår, görs anteckning om all han fårrösträtt först vid val under följande Prop, 1972:105 60 På bandet ordnas uppgifterna valdistriktsvis. Från bandetdatalrycks sedan röstlängden. För att länsregistret skall hinna föras fram tilloch med 30.4 - dvs. för atl de ändringar i kyrkobokföringen som inträffar framlill den dagen skall kunna beaktas - skall enligt VTU den dag dä röstlängdensenast skall vara upprättad bestämmas till 15.5. VTU föreslår attpastorsämbetena i särskild ordning aviserar länsregistret om sådanaförändringar i kyrkobokföringen som inträffar fram lill 1,5 och som är avbetydelse i rösträtlshänseende, t, ex. ändrade medborgarskapsförhållanden samtin- och utvandring. Röstlängden läggs ut för granskning 21-28.5. Anmärkningarmot längden skall framställas senast 10,6 och prövas av vidsammanträde 18,6, Infaller denna dag eller söndag hållssammanträdet . Någon omedelbar överprövning av beslutskall inte kunna ske. 1 likhet med vad som gäller L n, skall dock talan motlänsstyrelsens beslut kunna föras i samband med talan mot det val vid vilketlängden länt till efterrättelse, I det nya förfarandet behövs enligt VTU:s mening intenägon kontrolläsning av längden mot mantalslängden. Vidare menar VTU alt mankan förenkla förfarandet och slopa de underrättelser om rösträttshinder som f.n. skall sändas ut lill dem som inte är röstberättigade. VTU erinrar i detsammanhanget om att röstkort sänds ut till alla röstberättigade. Deröstberättigade skall enligt förslaget uppmanas att senast en viss dag förevaldagen - förslagsvis 25,8 - kontrollera att de fått röstkort. Om en personinte fått röstkort före denna dag, kan han begära att få dupleltröstkort.Skulle det dä visa sig all personen inte är upplagen i röstlängden, börundersökas om fel föreligger i denna. Om sä är fallet, skall länsslyrelsenföranstalta om rättelse av röstlängden enligt de regler som f, n, finns i 52 a§ ValL. 2,4.2 Valnänmden VTU erinrar om att de ändringar i vallagstiftningen somgenomfördes till val bl, a, innebar att valnämnderna befriades från debestyr med röstlängd och röstkort, som nämnderna tidigare haft att ombesörja.Uppgifterna att lägga ul den allmänna längden för granskning och atl utfärdaröstkort övertogs då av lokala skattemyndigheten. Medan valnämnden tidigarevarje år hade uppgifter som krävde arbete under längre lid, fungerar sälundanämnden numera endast under valår och dä . De uppgiftersom nämnden har kvar är rent organisatoriskt-adminislraliva, dvs, att ombesörjaatl val genomförs inom kommunen på föreskrivet sätt. Dessa uppgifter kräverenligt VTU:s mening knappast ell organ av hittillsvarande typ med en avlänsstyrelsen utsedd ordförande och av fullmäktige valda ledamöler. EnligtVTU:s mening innebär det en smidigare ordning om kommunerna lämnas frihei att själva välja den organisationsform man anser lämpligast för alt fullgöra de uppgifter som det här är fråga om. VTUförordar atl den blivande vallagstiftningen utformas i överensstämmelse härmed,VTU framhåller alt ingenting hindrar att kommun tillsätter en särskild nämndför ändamålet, men enligt VTU:s mening bör del inte föreligga något tvång atlanvända sig av denna organisationsform. 2,4,3 Valkungörelscn VTU påpekar att nuvarande vallagsliftning ulföriigtreglerar när och pä vilket sätt som val skal) kungöras och vad kungörelsenskall innehålla. Bestämmelserna har i rättspraxis tillmätts sädan vikt alt defelaktigheter vid kungörandet eller i kungörelsen, som kunnat påverkavalutgången, som regel föranlett att valet upphävts. Det är, betonar VTU, en självklar sak atl väljarnainformeras om all val skall förrättas liksom när och var valet skall förrättas.För denna information framstår emellertid kungörelsen enligi VTU:s mening somen mindre ändamålsenlig form. Den publicitet som omger de allmänna valen - oavsettom fråga är om ell ordinarie val eller elt ny- eller omval - gör att väljarnalångt tidigare än när kungörelsen utfärdas är medvetna om att val kommer atlförrättas. Kungörelsens informations- och läsvärde torde också även i andrahänseenden vara minimalt. De uppgifter i kungörelsen som främst riktar sig lillväljarna - uppgifterna om tid för röstning och om vallokaler - får väljarnaindividuellt del av genom de röstkort som obligatoriskt tillställs dem.Kungörelsens uppgift om antalet av dem som skall väljas, vilken i första handtorde vara av intresse för partierna, lär dessa ha skaffat sig kännedom om påett stadium, VTU kommer med hänsyn härtill lill slutsatsenatt kungörelseförfarandet i sin nuvarande form utan olägenhet kan avvaras ifortsättningen. 2,5 Praktiska prov med det av VTU föreslagna maskinellaförfarandet I de tilläggsdirektiv som VTU fick på hösten 1969förutsattes alt det rådrum som uppställ genom att det maskinella systemet intekunde införas till val skulle utnyttjas till alt provaserieproducerade valboxar och kassetter under så realistiska former sommöjligt. Ulprov-ningen borde även utnyUjas för att ge administrativaerfarenheter av det nya systemet. Sådana prov har också genomförts såväl underpågående utredningsarbete som därefter, nämligen dels ochvåren 1971 vid valen av fullmäktige för sludenlkår och vid elt par"fingerade" val på etl antal pensionärshem, dels under februari 1972vid valen till värnpliktskonferens. De val vid vilka apparaturen skulle användas föregicks avinformation till väljarna om det nya förfarandet, EJier valet hai' dedellagande intervjuals om erfarenheter av och uppfattning om den nya tekniken. VTU har i sitt betänkande redovisat erfarenheterna avUmeåvalet och valen vid pensionärshemmen (se bet, s, 76-78), Enligt VTUvisar de Prop,1972:105 62 gjorda eftervalsundersökningarna atl väljarna utansvårighet satt sig in i det nya röstningsförfarandet som de funnit vara likaenkelt eller enklare än ett förfarande av konventionell typ. Sammanräkningen avde vid Umeåvalet avgivna drygt 4 000 röster, vilken utfördes i dator, kundegenomföras utan problem. Valet till värnpliktskonferens genomfördes underRSV:s överinseende. Röstning anordnades på 100 militära förband. Totalt deltogca 24 000 värnpliktiga som avgav ca 43 000 valsedlar. Väljare som varförhindrad atl inställa sig i vallokalen på förläggningsorten kunde rösta genombud. Vid budröstning lades hälkortsvalsedeln in i elt innerkuvert som i sin turplacerades i elt ytterkuvert. När budet överlämnat ytterkuvertel tillröstmottagaren och denna öppnat detta, lades innerkuvertet in i en kassett ochöppnades på ena kortsidan. Kassetten placerades sedan i valboxen, varefter deninneliggande valsedeln uppsamlades i valboxen. Av den rapport över valet somRSV upprättat framgår att valapparaluren på det hela taget fungerade väl. Vissamissöden inträffade dock. Flertalet av dessa inträffade när valsedlar som legatinneslutna i kuvert skulle uppsamlas i boxen. Därav föranledda undersökningarvisade att en upplaga kuvert i stor utsträckning inte höll de föreskrivnamättoleranserna. Sammanräkningen av värnpliktsvalet kunde, som framgår avrapporten, genomföras utan nämnvärda komplikationer. 2.6 Remissyttrandena över VTU:s förslag' 2.6,1 Behovet av en valteknisk reform Några remissinstanser tar upp den grundläggande frågan ombehovet av valteknisk reform. i framhåller att ensådan reform framstår som ofrånkomlig mol bakgrund av erfarenheterna från 1970års val, Atl lyckades genomföra sammanräkningen av detta va!berodde enligi inte bara på alt man upprättade en särskildorganisation av extraanställd personal (ca 350 personer) och vidtognoggranna förberedelser, utan även pä att ett stort anta! tiänsteman logs frånsina ordinarie arbetsuppgifter för att fylla nyckelfunktioner vid sammanräkningen.Delta ledde i sin tur till en allvariig eftersläpning i fråga om de vanligaarbetsuppgifterna. Även om man är beredd att acceptera både att handläggningenav de löpande arbetsuppgifterna eftersatts och att personalen tvingas lillövertidsarbete i stor utsträckning, kan de valsedelskvantiteler somlänsslyrelsen har att ta befallning med inte hanleras med metoderunder föreliggande tidspress ulan alt säkerlieten äventyras. Del bör enligtlänsslyrelsen inte komma i fråga alt ytterligare en gång ta de risker som ärförenade med Sannnanstallningcn avser de yttranden som avgetts överbelänkandet (SOU 197 1; 72) Maskinell leknik vid de allmänna valen, I fråga omremissyttrandena över det tidigare belänkandei (SOU 1969:19) Ny valteknikhänvisas dels till betänkande (s, 15-20), dels tili prop, 1969:148Is. Prop,1972:105 '- att genomföra en sammanräkningsförrätfning.Sammanfattningsvis uttalar atl en sammanräkningsförrältningunder de förutsättningar som gällde vid val under alla förhållandenmåste anses utesluten i . kan inte garantera alt ensådan förrättning kan genomföras inom avsedd lid. En nämnvärl störreorganisation än den som verkade vid sammanräkningen 1970 är inte realistisk.Det är enligt mening inte försvarbart atl bygga delta för helasamhällsfunktionen så vitala förfarande på så osäkra förutsättningar. Även länsslyrelsen i betonar vikten av attdet nuvarande valsystemet möjligt ersätts med ett mera moderntförfarande. 2.6,2 Allmänna omdömen om VTU:s förslag AUmänna omdömen om del föreslagna systemet ärförhållandevis fåtaliga. Flertalet remissinstanser tar upp och granskar olikakomponenter i systemet men avstår frän sammanfallande omdömen. En samlad bedömning av förslaget har lett RSV tilluppfattningen att elt valsystem utformat för användande av maskinell teknik påsätt VTU har föreslagit är så komplicerat från teknisk och administrativsynpunkt att del medför påtagliga risker för att valet inte kan genomföras medden säkerhet och snabbhet som krävs, RSV:s yttrande mynnar ut i etl bestämtavstyrkande av förslaget. Statskontoret framhåller i sitt sammanfattande omdöme omförslagel att man f. n. inte är beredd aft tillstyrka det föreslagna systemet.Enligt statskontoret låter sig de högt ställda kraven på snabbhet iinsamlings-och räkningsförfarandet svårligen förenas med kraven på absoluttillförlitlighet. Även om enskilda detaljer eller led i det föreslagna systemeti och för sig skulle kunna fungera tillfredsställande, torde det föreslagnasystemet totalt sett bli så komplicerat atl rimliga krav på tillförlitligheteller enkelhet inte kan anses vara uppfyllda. Regeringsrättens ledamöler sägersig hysa viss tvekan om de tekniska resurserna ännu nått sådan utveckling atten omläggning av valsystemet redan till val kan rekommenderas. Med hänsyn till den osäkerhet som råder i fråga om detföreslagna systemets funktionsduglighet säger sig i läninte kunna förorda att förslaget i sitt nuvarande skick läggs til! Inte heller i anser sig kunnatillstyrka utredningsförslaget i dess nuvarande skick. Enligt länsslyrelsen ärförslaget behäftat med allvarliga svagheter och oklarheter främst i fråga om dedatatekniska funktionerna och röstsammanräkningen i stort. i tillstyrker en övergångtill maskinell teknik vid de allmänna valen i huvudsaklig överensstämmelse medVTU:s förslag. Även i och Svenska landstingsförbundetförordar atl förslagel efler vissa detaljjusteringar läggs till grund för lagstiftning, uttalar atl förslagel till Prop,1972:105 64 maskinellt system för såväl riksdagsval som kommunalval ärmotiverat. Förslaget bör enligt kommunstyrelsens mening underiätlavalproceduren för både väljare och valfunktionärer. På liknande sätt uttalarsig . Flertalet valnämnder ställer sig i huvudsak positiva tilldet maskinella systemet. i uttalar att vägande skäl enligtdess uppfattning talar för att en övergång sker till ny teknik vid de allmännavalen i huvudsaklig överensstämmelse med VTU:s förslag. 2.6.3 Närmare om remissinstansernas inställning lillförslagets olika delar Valapparaluren (valboxar och kassetter) Remissinstanserna förklarar genomgående att de i sinbedömning utgått från alt den föreslagna valapparaturen, mot vilken de i ochförsig inte har några invändningar atl göra, kommer all fungera med den högagrad av säkerhel som måste ställas på den. yttrande är i deltasammanhang representativt. Där framhålls att en förutsättning för attpostverket skall kunna godta det föreslagna systemet givetvis är att valboxenfungerar med en myckel hög grad av säkerhet. Det måste således utgöra absolulaundantag att funklionsfel kan uppstå vid normal hantering. Postverketframhåller vidare alt man även med en myckel hög grad av funktionssäkerhetmåste gardera sig för alt sådana fel kan komma all uppstå under röstningen attboxen inte kan användas. RSV säger sig inte kunna annal än konstatera all denföreslagna valapparaluren inte visat sig uppfylla de krav påtillförlitlighet som måste ställas i den praktiska hanteringen. Med hänsyn tillden vikliga funktion som boxen har för hela valförfarandet finner RSV detnödvändigt alt en helt funklionssäker box kan uppvisas före beslut omanskaffning. Enbart lämnade garantier är enligi RSV inte tillräckligt.Statskontoret har i sak samma inställning och förklarar att det i nuvarandeläge aren öppen fråga om konstruktionen kan anses tillgodose de höga krav päfunklionssäkerhet som man måste ställa på den. 1 delta hänseende kan klarhetvinnas först då man på ett realistiskt sätt praktiskt provat serieproduceradekassetter och valboxar. Under hänvisning till att VTU angett att utfallet avgenomförda tesler föranlett ändringar i den ursprungliga konstruktionen,uttalar länsslyrelsen i att den ställer sig ytterst tveksam tillgenomförandet av en valleknik som bygger på hjälpmedel som ännu inte föreliggeri en klanderfriU fungerande prololyp, Vad VTU anfört i fråga om valsedelssystemet har tagits uppi ett anlal yttranden, 1 dessa konstateras allmänt alt den tid somframställningen av valsedlar av hittillsvarande utseende beräknats taförutsätter en avsevärt tidigare kandidatnominering än . Prop, 1972:105 (j? i Slockholms län framhåller all det ärutomordentligt tveksamt om en så lång framställningslid som man synes böraräkna med kan accepteras med hänsyn till partiernas nomineringar och andraadministrativa valförberedelser. Bortsett härifrän måsle även risken förmissöden - som kan få katastrofala följder - vid en så stark koncentreradvalsedelframställning beaktas. Skulle nyval bli aktuellt kan valsedelsframställningenmedföra oöverkomliga svårigheter. Med hänsyn härtill bör det framlagdaalternativa förslaget med namnlösa typbetecknade valsedlar tas upp tillallvariigt övervägande. Enligt mening bör man vid en övergånglill en maskinell teknik inte vara alltför rädd för atl tillgripa lösningar somär nya och ovana för allmänheten men som är tekniskt funktionella. Tekniska ochpraktiska synpunkter mäste tillerkännas grundläggande betydelse om det överhuvud taget skall vara möjligt att få fram ett väl fungerande nylt valsystem.Fördelarna med de namnlösa valsedlarna är uppenbara och belydelsefulla. Ensjälvfallen förutsättning är dock, atl alla svårigheter för väljarna att fåkännedom om kandidaterna på de olika valsedelslyperna undanröjs genom informationi bl, a. massmedia och i vallokalerna. går emellertid ett steg längre ochförordar att man slopar möjligheten atl ändra valsedel med bestämdkandidatuppsättning och delta oavsett om man stannar för namnvalsedlar ellernamnlösa valsedlar. Med en sådan åtgärd skulle man kunna ytterligare förenklavalförfarandet i dess olika skeden. Inte minst när det gäller att fördela namneninom partierna, vilken fördelning menar kommer att bli mer tids-och arbetskrävande än vad VTU har räknat med, skulle stora vinster vara atlgöra, Länsslyrelsen fortsätter. De principiella betänkligheterna mot all slopaändringsvalsedeln bör inte vara alllför stora med hänsyn till att den väljaresom önskar en ändring av kandidalsammansättningen har möjlighet all använda enifyUningsvalsedel, Mot bakgrund av den erfarenhet som har avröstsammanräkning och valsedelgranskning saml många kontaktermed allmänheten torde man också våga göra det antagandet att väljarna i storutsträckning har dålig kunskap om de valtekniska effekterna av olikaändringsvarianter samt atl strykningar och tillägg i praktiken därför ofta görspä etl slumpmässigt sätt. är strykningarna kanske mera uttryck för enönskan att demonstrera en uppfattning om viss kandidat än ett genomtänkt försökall verkligen påverka valresultatet. Genom att använda ifyUningsvalsedel är delmera sannolikt att den väljare som inte vill godtaga den av partiet uppgjordalistan gör en rangordning mellan kandidaterna som i allo motsvarar hansverkliga uppfattning. Vad gäller valsedlarna enligt huvudförslaget,namnvalsedlarna, skulle man genom att slopa ändringssedeln vidare slippa ifrånde nackdelar som är förknippade med uttryckningsrutan. Man torde nämligen fåräkna med alt väljarna i vissa fall kommerati glömma att trycka ul rutan ellertrycka ul rutan ofullständigt eller i vissa fall trycka ut rutan trots altingen ändring gjorts i valsedeln. För vissa väljare, särskill äldre personer,kan uttryckandet av rutan länkas vålla besvär. Risk föreligger även altvalsedeln vid uttryckandet av rutan skadas på sådant sätt att den inteaccepteras av datorn. 1 saml Nr 105 Prop,1972:105 66 Sammanfattningsvis uttalar länsslyrelsen att säkerheten ivalsystemet är så betydelsefull att man inte bör avvisa tanken på atl modifierasådana föreskrifter beträffande valproceduren som allvarligt försvårar tillämpningenav ett tekniskt fullgott och säkert system. Enligt länsslyrelsen tillgodoserdel nuvarande systemet inte de säkerhetskrav som mun måste ställa. En minoritet inom (fem ledamöler) uttalarall de av olika skäl har betänkligheter mot ett system med namnlösa valsedlar.Under det fortsatta utredningsarbetet bör därför ansträngningarna inriktas påatt finna ell tekniskt system som möjliggör bibehållande av valsedlar medkandidalnamn. Svenska kommunförbundel avråder bestämt från att valsedlarsom används vid val av kommunfullmäktige saknar kandidatnamn. i framhåller att den traditionellavalsedels-typen med namn i och för sig är att föredra framför den namnlösavalsedeln. Namnvalsedlar skulle synbarligen förutsätta kandidatnominering 8-9månader före valet. En så tidig kandidatnominering är enligt valnämndenutesluten, 1 valet mellan atl förkasta del nya valtekniska systemet eller attacceptera det namnlösa valsedelsalternativet håller nämnden bestämt före att denamnlösa sedlarna är att föredra med hänsyn till de betydande fördelar som detnya systemet erbjuder i övrigt. Enligt nämndens mening kan den olägenhet somdet innebär att valsedlarna saknar namn kompenseras främst genom en effektivinformation. På liknande säll uttalar sig kommunstyrelsen i . Tillbåde valnämndens och kommunstyrelsens yttranden är fogade reservationer av isak samma innebörd som den som en minoritet inom i längett uttryck åt. Minoriteten i kommunstyrelsen framhåller dessutom atl VTUenligt dess mening inte presenterat någon övertygande motivering varförtryckningen av valsedlarna skall behöva la sä . Minoriteten framhålleratt tryckningstiden synes kunna nedbringas t, ex, genom att andra tryckerierän de två av VTU angivna anskaffar den nödvändiga maskinella utrustningeneller, om detla skulle visa sig omöjligt, genom atl man utnyttjar utländskatryckerier. Skulle ingen av dessa utvägar kunna användas bör man enligtminoriteten, överväga att endasl förse valsedlarna för riksdagsvalet ochkommunfullmäktigvalel i Slockholm med maskinläsbar information ochföljaktligen räkna övriga kommunval manuellt. Regeringsrättens ledamöter uttalar att flera skäl talarför en övergång till namnlösa valsedlar. Ledamöterna pekar särskilt på attsvårigheter kan uppslå att få rum med alla kandidalnamnen på de till formatetbegränsade valsedlar som kommer att användas i den nya tekniken, Ä andra sidanförefaller det troligt att personvalsmomentel skulle försvagas i sådan grad attstarka betänkligheter riktas mot det namnlösa systemet. Frågan om valsedlarnasuiformning bör därför övervägas ytteriigare. Enligt RSV måste centrala valmyndigheten fä uppgift omalla kandidatnomineringarna valåret om valsedlarna skall kunnavara färdiga vid utgången av juli månad. Mot bakgrund av de praktiska Prop, 1972:105 67