prop · FV03135 · 1972-12-31 00:00:00 — Eftersom utanförstående länder inteblir delaktiga i tullavvecklingen, innebär tillkomsten av etl frihandelsområdei och för sig ett avsteg från principen om mest gynnad nalions-bchandling.Bildandet av ett frihandelsområde - liksom av en tullunion - har likväl iinternationella sammanhang ansetts förenligt med mest gynnad nations-principen.Det beror på att frihandelsöverenskommelser av denna typ anses ha en gynnsaminverkan inte bara på handeln mellan de dellagande länderna utan även påhandeln med utanförstående länder. Enligt G A T T : s artikel XXIV kan ett land på vissa villkormedverka i ett frihandelsområde. Dessa villkor är fräinst att avtalet skallinnebära att tullar och andra handelsrestriktioner avskaffas för i stort settall handel mellan parterna. avtal med gemenskaperna har utformats iöverensstämmelse med föreskrifter för frihandelsområden. Parternakommer att notifiera avtalen i på vederbörligt sätt. Förberedelser pågårför den sedvanliga granskningsproceduren. Om inga erinringar rörande avtalensförenlighet med framförs, krävs inte något formelll godkännande. Skulleförutsättningarna mot förmodan inte anses hell uppfyllda, kan avtalen ändågodkännas med två tredjedels majoritet av medlemsländer. Den centrala bestämmelsen i avtalelär förpliktelsen att avveckla tullarna. Tidtabellen för tullavvecklingen iförhållande till EEC är densamma för och de övrigaicke-medlemskapssökande länderna som för de nya medlemsländerna. För huvuddelenav industrivarorna kommer importtullarna att vara helt awecklade redan fyra ochelt halvt är efter del att avtalel trätt i kraft, dvs. den 1 juli 1977.Tullavvecklingen sker alltså i väsentligt snabbare takt än vad som var falletnär EFTA och EEC bildades. Mellan EFTA-länderna ägde den sista tullsänkningenrum först , mellan EEC-länderna efter tio är. Att parterna dennagång kunnat enas om en sä förhållandevis kort övergångsperiod får ses motbakgrund av atl de lullsatser från vilka avvecklingen nu företas, som följd avde tullsänkningar som ägt rum inom , är väsentligt lägre än de som gälldevid slutet av . Den korta övergångstiden får ocksä ses som ettuttryck för en tilltro till företagens möjligheter att snabbt anpassa sig tilloch dra nytta av det nya läget, en tilltro som stöds av det faktum attföretagen inom EFTA och EEC redan arbetar på tullfria stormarknader. För svenska företag innebär avtaletatt nuvarande EFTA-tullfrihet behålls i handeln med de EFTA-länder som inträdersom medlemmar i och utsträcks till att gälla i handeln med EEC:sursprungliga medlemmar och . Undantagen frän denna huvudregel är begränsade.Viktigast är att vissa livsmedelsindustriprodukter, vilka varit föremål förfrihandel inom EFTA, inte omfattas av avtalet med det utvidgade EEC på grund avatt de inom gemenskapen är föremål för jordbruksreglering. EEC:s definition avjordbruksvaror, vilken man från gemenskapernas Prop.1972;135 40 sida inte varit beredd att ändra, har lagts till grund förvaruomfattningen i avtalen med samtliga kvarstående EFTA-länder. Dennabegränsning av frihandelns varuomfattning kompenseras emellertid lill en del avatt avtalet med det utvidgade EEC omfattar etl antal varor på livsmedels-industriområdetsom inte varit tullfria inom EFTA och för vilka svenskt exportintresseföreligger - i första hand knäckebröd. Man har på EEC:s sida ansett, attden normala takten för tullavvecklingen inom vissa sektorer inle gertillräcklig tid för gemenskapernas industrier att anpassa sig till en ökadkonkurrens från bl, a. . Detta har föranlett krav på särbestämmelser förvissa varor. För svensk del är det otillfredsställande att sådana bestämmelserinte har kunnat undvikas. Gemenskaperna har dock under förhand-Ungarna i fleraavseenden modifierat sina ursprungliga förslag till .särbestämmelser. a', krav på längre övergångsperioder än de nu överenskomna samt ettbibehållande av nuvarande tullar . Särbestämmelsernaför de berörda varorna är nu begränsade till att avse en långsammare takt förtullawecklingen samt möjlighet för gemenskaperna att i vissa fall ta uttredjelandstull. I stället för bibehållande av nuvarande tullar under de förstaåren har överenskommelse träffals om att dessa skaU awecklas i långsammaretakt än under återstoden av övergångsperioden. När delgäller papper och pappersprodukter tillkommer att och Danmarkunder övergångsperioden kommer att temporärt återinföra tullar på importen frånSverige. 1 realiteten kommer dock huvuddelen av denna import att kunna sketullfritt genom det system med tullkontingenter som överenskommits. Efterövergångstidens slut gäller i samtliga fall att full tullfrihet kommer attgälla på samma villkor som för övriga industrivaror. Mot bakgrund av dennegativa inställning till någon som helst tullaweckling på vissa varuområdensom under det inledande skedet av törhand-lingarna kom till uttryck från vissahåll i gemenskaperna fär det betraktas som en avgjord framgång iförhandlingarna alt överenskommelse har kunnat nås om en fullständigtullaweckling på samtliga områden. För papper och pappersproduklerkommer EEC:s tullar atl vara helt awecklade , dvs. elva årefter det alt avtalet trätt i kraft, 1 fråga om specialstål, kullagerrör,rostfria rör, ferrolegeringar, korta konstgjorda textilfibrer, aluminium, bly,zink samt vissa andra oädla metaller kommer EEC att aweckla tullarna under sjuår, dvs. tullarna kommer att vara awecklade den . EEC har vidare förbehållit sigrätten att för nyssnämnda varor utom bly tillämpa sin tredjelandstull under denförlängda övergångsperioden på den del av importen som överstiger vissa iavtalet angivna s. k, indikativa kvantitetsramar. Den högre tullen skall dockinte tas ut automatiskt utan först efter särskilt beslut. Kvantitetsramarna ärberäknade på grundval av genomsnittet av importen från under åren1968-1971. Vid fastställandet av ramarna för har man tagit viss hänsyntill exportutvecklingen . Ramarna motsvarar dock i fiertalet falluite fullt ut den faktiska importen från . Prop.1972: 135 -,x 41 För vart och ell av åren fr.o.m, 1974 fram till slutdatumför tullawecklingen skall närmast föregående ars ram räknas upp med 5 %.Möjlighet att revidera denna procentsals efter har förutsetts iavtalet. Jag vill ingalunda förneka, allsystemet kan komma att medföra såväl en viss osäkerhet som en deladministrativa problem. (Garantier finns dock för att svenska exportörer skallkomma i åtnjutande av de reducerade tullarna för den del av exporten som rymsinom de ökande kvantitetsramarna. Huruvida gemenskaperna kommerattutnyttja möjligheten att ta ut högre tull i de fall den svenska exportenöverskrider de indikativa ramarna kan inte förutsägas. Av betydelse för deltalorde bli såväl det allmänna konjunkturförloppel som utvecklingen inom berördaindustrisektorer. Eventuella överskridanden av ramarna kan förväntas äga rumförst mot slutet av . Det finns därför anledning att förmoda att denhögre tullen - eftersom den skall gälla endast lill årets utgång - kommerattbelasta endasl relativt begränsade kvantiteter. Under den förlängdaövergångsperioden kommer som nämnts och att i vissutsträckning återinföra tullar mot på pappersområdet. Detta tillfälligaavsteg frän principen om bevarad EFTA-frihandel har gemenskaperna begärt medhänsyn lill risken för att snedvridning av handeln i annal fall skulle kunnauppstå. För alt motverka effekten av att tullar återinförs har Storbritannienoch bemyndigats att öppna tullfria kontingenter för importen frånSverige. Kontingenterna för , som är de skall tillämpas,motsvarar genomsnittet av handeln för åren 19681971, uppräknat med fyra gånger5 %. Därefter ökas kontingenterna . har utfäst sig atttill fiillo utnyttja denna möjlighet. Uttaget av tullar i kommer därförendast att gälla de eventuella kvantiteter som överstiger dessa successivtökande belopp. utfästelse är mera begränsad. Dess åtagandeinnebär sålunda att man inom ramen för det av gemenskaperna lämnadebemyndigandet kommer atf öppna tullfria importkontingenter motsvarande"huvuddelen" av importen från . har"huvuddelen" sagts komma atl utgöra av den genomsnittligaimporten av resp, papperskvaliteter . De för varje årfaktiskt tillämpade kontingenterna skall fastställas efter konsultationer medSverige. Någon minskning av föregående ärs belopp skall inte kunna komma ifråga. skall en gemensam översyn av hela systemet företas.Avsikten skall därvid vara att vid beräkningen av nolltullkontingenterna tahänsyn till den brittiska marknadens tillväxt. Av särbestämmelserna är det de somavser specialstål och papper som har den slörsta ekonomiska betydelsen. Dennackdel som den långsammare tullavvecklingen inom gemenskaperna innebär förden svenska specialstålinduslrin motverkas emellertid av alt kommer atttillämpa motsvarande tidtabell i fråga om tullavvecklingen for importen avspecialstål från gemenskaperna. Med hänsyn till dels att tillverkningen avhandelsstål och specialstål ofta är integrerad hos svenska tillverkare. Prop.1972: 135 42 ilels alt stälimporten för del i viisentligthögre grad än exporten beslår av handelsstål, kommer den långsammareavvecklingen av tullarna i att gälla också visst handelsstäl. Sverigehar vidare förbehållit sig rätten att införa indikativa kvantitetsramar förspecialstål och rör om detta skulle visa sig nödvändigt. Inom papperssektorn har det intefunnits skäl atl begära liknande säranordningar. Enligt svensk uppfattning börnämligen särbestämmelser begränsas till faU där sådana motiveras av deekonomiska följderna av EEC:s särbehandling. Föriängl gränsskydd för densvenska pappersindustrin skulle, på grund av vår obetydliga pappersimport,inle få nägon ekonomisk betydelse. Jag skall inte här gå in på någonbedömning av om den europeiska pappersindustrins farhågor för den ökandekonkurrensen frän den nordiska industrin är välgrundade eller ej. Dessafarhågor utgör emellertid en politisk realitet i EEC-länderna och har äventidigare varit vägledande för dessa länders ställningstaganden ihandelspolitiska sammanhang. Under Kennedy-ronden kunde EEC endast efter mycketlängdragna förhandlingar förmås att acceptera reduktioner av tullarna påpappersområdet, reduktioner som var väsentligt lägre än de för industrivarorgenomsnittliga. Mol bakgrund av tidigare erfarenheter måste det även försvenska papperstillverkare framstå som en väsentlig och ingalunda självklarframgång att efter en fastställd övergångstid fä tullfri tillgäng till hela denvästeuropeiska marknaden. Man bör också hålla i minnet att en stor del av densvenska skogsindustrins produktion - tidningspapper och massa - redan åtnjutertullfrihet på EEC-marknaden samt att tullavvecklingen för sågverksindustrinoch övrig träbearbetande industri följer den normala tidtabellen. Min allmännabedömning är att avtalet Irots särbestämmelserna innebär väsentliga fördelarför den svenska skogsindustrin. Avtalets bestämmelser beträffandeexporttullar, avgifter med samma verkan som tullar, kvantitativaimportrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan samt betalningar utgörnaturliga led i en frihandels-överenskommelse. Parterna iakttar redan ipraktiken dessa bestämmelser lill följd av andra internationellaöverenskommelser - främsl inom ramen för och . Avtalet innehåller inte någrabestämmelser om kvantitativa exportrestriktioner och begränsar således inteparternas möjligheter att mot varandra upprätthålla dylika restriktioner. Deenda exportrestriktioner av ekonomisk belydelse som och EEC fortfarandetillämpar gentemot varandra är licenstvånget vid export av järn- och metallskrot. Avtalets bestämmelser beträffandelivsmedelsindustriprodukter innebär att den del av gränsskyddet som avser attskydda den industriella förädlingen, det s. k. manufaktureringsskyddet,avvecklas för de varor som uppräknas i protokoll 2. Däremot behåller parternafull frihet att genom avgifter vid gränsen, interna åtgärder eller åtgärder videxport utjämna prisskillnaderna på de jordbruksråvaror som ingår ilivsmedelsindustriprodukterna. Prop.1972: 135 43 Vad beträffar varuomfattningen harSverige i likhet med övriga icke-medlemskapssökande EFTA-länder godtagit attsädana livsmedel.s-induslriprodukter som i EEC betraktas som jordbruksprodukter- t, ex. charkulerivaror och fiskkonserver - inle omfitlas av avtalet. Sverigehar emellertid hävdat, atl avtalet bör omfatta samtliga varor inom tulltaxanskapitel 1-24 som inte ulgör jordbruksprodukter, dock med undantag av jäst, förvilken vara vi av beredskapsskäl t, v. måste behålla tullen. Enligt svenskmening bör tlessa produkter medtas dels av principiella skäl, dels därför attde i de flesta fall varit föremål för frihandel inom EFTA. Gemenskaperna haruttalat viss förståelse för denna uppfattning men har inte varil beredda attföre undertecknandet av avtalet ta slutlig ställning beträffande vissa varorinom dessa kapitel. Handeln med berörda varor är i regel obetydlig. 1 protokoll2 har föreskrivits, att det gemensamma förvaltningsorganet senare skall beslutahur dessa varor skall behandlas. Maj:t bör ha befogenhet att förSveriges del godkänna sådana ändringar i avtalet, som påkallas av enöverenskommelse om utvidgning av varuomfattningen av angivet slag. Behovel av ursprungs regler hängersamman med att parterna i frihandelsöverenskomnielsen behåller rätten attsjälva bestämma sina yttre tullar. Om ursprungsregler helt saknades, skulle detföreligga risk för snedvridning av handeln. Det skulle nämligen kunna varafördelaktigt att importera tredjelandsvaror via det land som har den lägretullen för att sedan låta dem direkt eller efter obetydlig bearbetningtullfritt gå vidare lill den andra parten. Ursprungsreglerna anger de krav ifråga om råvarors och delars ursprung eller bearbetning som måste uppfyllas föratt den färdiga produkten skall komma i åtnjutande av tullförmånerna enligtavtalet. Från svensk synpunkt hade det variten fördel om de inom EFTA tillämpade ursprungsreglerna hade kunnat läggas tillgrund för förhandlingarna. Svenska företag är vana vid alt använda dessaregler. De har också ansetts vara smidiga att tillämpa. Gemenskapen krävdeemellertid, atl de regler som EEC lillämpar mol bl. a. vissa associerade länderskulle läggas till grund för förhandlingarna. och övriga icke-medlemskapssökandeEFTA-länder ställde å sin sida som villkor härför all dessa regler skulleanpassas till de krav som handeln mellan högt industrialiserade länderställer. De nu föreliggande ursprungsreglerna ulgör resultat av ingående ochomfattande förhandlingar. Beträffande det närmare innehållet hänvisas till vadsom anförts i det föregående samt texten i protokoll 3. Tillsammans med övrigaicke-medlemskapssökande länder har sökt få reglerna så utformade att deskall vara enkla att tillämpa för både exportörer och myndigheter. Det haremellertid inte varit möjligt att få alla önskemål i del avseendettillgodosedda. En viktig fräga har varitkumulationen, dvs. möjligheterna att vid ursprungsbestämningen ta hänsyn tillsuccessiv bearbetning i olika länder. Kumulationen är av särskild vikt bl. a,med lanke på den omfattande handel och det produktionssamarbete som utvecklatsmellan EFTA-länderna och särskilt mellan de nordiska länderna. De regler somnu ingår i Prop.1972: 135 44 överenskommelsen innebär att kumulation blir möjlig, menendast på vissa villkor. Reglerna lorde emellertid lillgodose behovet iflertalet praktiska fall. Huvudregeln för att en vara skallanses ha ursprung i eller i EEC är all den undergått sådan bearbetningatt den blir hänförlig till annat nummer i tulltaxan än de varor som använtssom material vid tillverkningen. Denna regel torde pä många områden intemedföra särskilda problem, eftersom producenterna relativt lätt kan konstateraatt varorna genomgått en tillräcklig bearbetning för att uppnå ursprung. Påvissa varuområden kan regeln dock medföra komplikationer vid tillämpningen ochsamtidigt ojämnheter i behandlingen av olika producenter. 1 syfte att fäenklare regler framlades under förhandlingarna frän de icke-medlemskapssökandeEFTA-ländernas sida olika ändringsförslag. Bl, a, förordades, attbearbelningsregeln på kemi- och verksladsomrädena skulle kompletteras medbestämmelser som tillåter användning av en viss andel material som inteuppfyller numnierväxlingskravet. Dessa önskemål tillgodosågs delvis påkemiomrädet, där reglerna nu medger användning av Iredjelandsmaterial upp lill20 % av den färdiga varans pris. På verkstadsområdet medges användning avIredjelandsmaterial . När det gäller det administrativaförfarandet innebär de nya reglerna vissa skillnader i förhållande lill deregler som tillämpas inom EFTA. Huvudregeln inom EFTA är attområdesbehandlingen baseras på en ursprungsdeklaration som i allmänhet utfärdasav vederbörande producent. Bevisningen kan ocksä bestå av eltursprungscertifikat utfärdat av en statlig myndighet eller ett därtillauktoriserat organ. I utfärdas certifikat av tullmyndighet ellerhandelskammare. Enligt avtalet med är huvudregeln att ursprungscertifikatskall utfärdas av tullmyndighet i exportlandet. Certifikat utfärdas efteransökan från exportören, som skall avge en deklaration att varorna uppfyllervillkoren för att erhålla förmånsbehandling. För certifikalen skall användassärskilda blanketter enligt formulär som återfinns i bilagor till protokoll 3till avtalet. Liksom när ursprungsreglerna i EFTAinfördes är det svårt att överblicka hur dessa regler kommer att verka ipraktiken. Del gäller därför att fortlöpande följa tillämpningen av reglernaoch all vid behov söka få en anpassning av reglernas innehåll. Sådana frågorkan tas upp till behandling i det gemensamma förvaltningsorganet, som kanbesluta om ändringar t. ex. när det gäller innehållet i bearbetningslistornaoch de administrativa bestämmelserna. Förvaltningsorganet är bl. a. behörigtatt besluta om åtgärder som är nödvändiga för att anpassa bestämmelserna tillde behov som kan föreligga för vissa varor eller transportsätt. Maj:tbör kunna godkänna de ändringar i ursprungsreglerna som kan bli aktuella. Tillämpningen av ursprungsreglernakan ge anledning lill en rad tolkningsfrågor. Av särskild vikt är därför detsamarbete mellan berörda myndigheter som förutses inom ramen för de olika avtalsom träffats mellan EEC och EFTA-länderna. Det torde också bli nödvändigt attvid Prop.1972: 135 45 behov utfärda kompletterande anvisningar. När det gällerden svenska exporten, kommer certifikat att utfärdas av svensk tullmyndighet.För atl syslemei skall kunna tillämpas på ett korrekt men smidigtsätt av de svenska exportörerna kommer atl svara för en omfattanderådgivning. avser all tillgodose det personalbehov som uppkommer iförsia hand genom en omdisponering av befintliga resurser. Ytterligare medelkommer att ställas till förfogande om delta visar sig nödvändigl. I arbetet meddessa frågor bör etablera en nära samverkan med kommerskollegium.Sveriges exportråd och de auktoriserade handelskamrarna i kommer ocksåatl bistå exportörerna i dessa frågor. Del blir vidare nödvändigt med enanpassning av ursprungsregler. Bestämmelserna om kumulationi avtalen med EEC kräver sålunda alt relationerna mellan de kvarvarandeEFTA-länderna regleras av avtal som innehåller samma regler som avtalen medEEC. Ulredning av dessa frågor pågår inom EFTA:s ram och beslut kan väntas inomkort. Del bör ankomma på Kungl, Maj:l att för del godkänna deändringar i ursprungsreglerna som EFTA-länderna kan komma att enas om. Deändrade reglerna skall tillämpas för import som äger rum fr, o, m, den I april1973, För att göra övergängen så smidig som möjligt är det angeläget att underen tid därefter parallellt kunna tillämpa gällande EFTA-regler både mellan de kvarståendeEFTA-länderna och i förhållande till och . Diskussionerhärom pågår inom EFTA. På jordbruksområdet gällersärskilda bestämmelser. Jordbruksprodukterna omfattas inte av bestämmelsernaom aweckUng av tullar och restriktioner. Enligt EEC:s definition ingår ibegreppet jordbruksvaror förutom de egentliga jordbruksprodukterna även vissalivsmedelsindustriprodukler, vin, frukt, grönsaker och levande växter samtfisk. Avtalet innehåller emellertid en bestämmelse om atl parterna skall sökautveckla handeln med jordbruksvaror under hänsynstagande lill sinjordbrukspolitik. De förbinder sig också alt inte tillämpa sina sanitära ochveterinära bestämmelser på elt diskriminerande sätt eller sä att handelnotillbörligt hindras. Enligt min uppfattning kan denna bestämmelse komma attvisa sig att vara av värde för del fortsatta samarbetet på detta område. Kommissionen fick enligt rådetsförhandlingsdirektiv i uppdrag att under förhandlingarna undersökamöjligheterna lill ensidiga medgivanden från de icke-medlemskapssökandeländernas sida för vissa jordbruks-och trädgårdsprodukter m. m. EEC:s önskemålgentemot var från början myckel omfattande. De avsåg flertalet viktigajordbruksreglerade produkter och en rad varor på frukt-, köksväxt- ochblomslerområdena. motsatte sig dylikaensidiga koncessioner men förklarade sig berett atl diskutera ömsesidigalättnader i handeln med jordbruksprodukter. Från svensk sida framfördes idetta sammanhang önskemål om att behålla de handelslällnader pä jordbruks- ochfiskområdena, som uppnätts bl. a. genom samarbetet i EFTA. Dessa lättnaderavsäg i försia hand fortsatt tull- och avgiftsfri tillgång till denbrittiska marknaden för bacon och smör samt fortsall tullfrihet för härdademarina fetter och oljor i de EFTA-länder som inträder som medlemmar i . Tillfiskområdet återkommer jag . Gemenskaperna hävdade vidförhandlingarna, att ensidiga svenska medgivanden var nödvändiga påjordbruksområdet för atl skapa en rimlig balans i avtalet. Några medgivandenfrån EEC;s sida kunde inte komma i fråga. Under förhandlingarnas slutskedebefanns vissa begränsade medgivanden nödvändiga för alt nä entillfredsställande helhetslösning. 1 en särskild skriftväxling i anslutningtill avtalet har sålunda i likhet med och - utfästsig alt ensidigt bevilja EEC vissa tullförmåner. Den svenska tullen avskaffashelt för vin och blomsterlökar. Den sänks för vindruvor, persikor,, ljung, ginst, blomkål (), nyskördade morötter (den 1majden ) samt med /kg för rosor (den I december-den 29 februari)och tulpaner (den ). De svenska medgivandena päträdgårdsområdet lorde i stort sett inte ha någon negativ inverkan på densvenska trädgårdsnäringens konkurrensförhållanden. Jag vill i sammanhanget erinra omatt beviljat eller avser att bevilja utvecklingsländerna vissatullförmäner pä ifrågavarande varuområde. Vid import till från dessaländer av persikor uttas sålunda sedan den i är ingen tull. Efterföredragning av chefen för har Kungl. Maj;t i prop.1972:121 föreslagit att tullfriheten för utvecklingsländerna fr. o.m. skall utsträckas att omfatta också bl. a. vindruvor ochvin. Jag finner det naturiigt, att ifrågavarande tullättnader skall kunnautsträckas alt gälla även i förhållande lill de kvarvarande EFTA-länderna. Utvidgningen av EEC föranleder enändring av EEC;s marknadsreglering för nötkött. Importavgift skall ifortsättningen beräknas på grundval av offerlpriserna fritt gränsen. FörSverige - hksom för , och eventuellt förutses altett särskill imporlpris skall beräknas på basis av noteringarna på derepresentativa marknaderna i dessa länder. Detta kommer i vissa marknadslägenatt innebära ell större ekonomiskt utbyte vad gäller den svenskanölköttsexporten. Som tidigare nämnts omfattarfrihandeln - EEC inte fiskvaror. Med anledning av krav från EEC harSverige genom en särskild skriftväxling ensidigt förklarat sig berett att förfrysta fiskfiiéer samt fisk-och skaldjurskonserver m. m. med ursprung i detutvidgade EEC' suspendera tullar och avgifter med motsvarande verkan. Åtagandetinnebär att nuvarande tull- och avgiftsfrihet behålls när det gäller importenfrån och och att tullar och avgifter stegvis suspenderasunder övergångsperioden (den ) för importen frånnuvarande EEC-länder och . 1 en särskild note til! Danmarksregering har meddelats, atl förbehåller sig rättenatt ompröva suspensionen i händelse av en genomgripande förändring i konkurrensförhållandena Prop.1972: 135 47