prop · FV031 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:tatt i enhghet med vad jag anfört i var och en av och Malmötingsrätt inrätta en tjänst för rådman, tillika vice ordförande på avdelning, iCo 2 2) bemyndiga Kungl. Maj:t alt inrätta entjänst för rådman i Co 1 i och tingsrätt 3) till Tingsrätterna för /73anvisa ett förslagsanslag av . Ersättningar till nämndemän m. m. 1970/71 Utgift 11966 146 1971/72 Anslag 15 100 000 1972/73Förslag 18 100 000 Kostnaderna förnämndemäns och jurymäns tjänstgöring bestrids från anslaget. Dagarvode utgår enligtkungörelsen (1967: 358) om ersättning till nämndemän m.fl. (ändrad 1971: 1075)med . Med hänsyn härtill bör anslaget ökasmed 3 milj. kr. Jag; hemställer att Kungl. all till Ersättningartill nämndeman m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1972:1 Bilaga 4 58 Tekniska hjälpmedel m. m. viddomstolsväsendet 1970/71 Utgift 889118 Reservation 103 987 1971/72 Anslag 740000 1972/73 Förslag 740000 Från anslaget bestridskostnader för teknisk utrustning till domstolarna. Främst anskaffasljudupptagnings-, dikterings- och kopieringsapparater men också annan modernkontorsteknisk utmstning inköps för att underlätta arbetet vid domstolarna. Anslaget bör tas upp medoförändrat belopp. I enlighet härmed hemställer jag att Kungl. att lill Tekniskahjälpmedel m. m. vid domstolsväsendet för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Blanketter m. m. för domstolsväsendet 1970/71 Utgift 11117607 1971/72 Anslag i885000 1972/73 Förslag 1600000 ' Anslaget Anskaffande avblanketter och fastighetsböcker m. m. för domstolsväsendet. Anslaget bör ökas med . på grund avhöjda kostnader och behov av blanketter lill de allmännaförvaltningsdomstolarna. Anslagets benämning bör ändras till Blanketter m. m.för domstolsväsendet. I enlighet med del anförda hemställer jag alt Kungl.Maj:t föreslår all lill Blanketter m. m. för domstolsväsendet /73 anvisa ett förslagsanslag av . 1971/72 Anslag 1540000 1972/73 Förslag 4984 000 I domstolsväsendetsorganisationsnämnds () uppgifter ingår bl. a. alt genomföra olikarationaliseringsprojekt inom domstolsväsendet. leds av en styrelse.För kansliet hos finns en chef. Inom kansliet finns fyra enheter. Beräknad ändring 1972/73 Handläggande personal Övrig personal ( 80 000) + 3 444 000 Löne- och prisomräkningm. Personalen behöverförstärkas med sju handläggare och tre biträden (+726000 kr. Om en redovisningscenlralför bl. a. domstolsväsendet och åklagarväsendet inrättas den 1 juli 1972behövs medel för två handläggare och nio biträden (+ . Kostnadernaför konsultuppdrag beräknas öka med . Jag beräknar medel förytterligare två handläggare och ett biträde (+ . En redovisningscenlralför bl. a. domstolsväsendet och åklagarväsendet planeras bli inrättad den 1juli 1972. För denna behövs två handläggare och åtta biträden (+ . Till ersättningar förkonsultuppdrag beräknar jag ytterligare . Jag beräknar medel förfortsalt arbete med frågan om arbetsuppgifter för ell domstolsverk (+ 200 000kr.). Jag återkommer till denna fråga. Vidare beräknar jag medelför personal för uppbyggnad av rätls-hjälpsmyndigheter och allmännaadvokatbyråer (+ 1 milj. Jfr under anslaget E 2. Kostnader enligt lagenom fri rättegång, s. 67. För drift m. m. avADB-mtiner för bl. a. diarieföring och rättsfallsregistrering i domstolarnaberäknar jag 1,2 milj. kr. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Prop.1972:1 BUaga 4 60 Direktivför utredning m. m. Genom beslut bemyndigadeKungl. Maj:t chefen för att tillkalla högst femsakkunniga med uppdrag att utreda frågorna om vilken ställning och vilka arbetsuppgifter som borde tillkomma en centralförvaltningsmyndighet på domstolsväsendets område saml organisationen aven sådan myndighet. I direktiven för de sakkunniga, somsedermera antog namnet dom-stolsverksutrednmgen, framhöll jag bl. a. följande. De administrativa uppgifter som vanligenbrukar ankomma på centrala ämbetsverk fullgörs i fråga om de allmännaunderrätterna till övervägande del av de sex hovrätterna. Dessa har dessutomkameral och administrativ verksamhet för egen del. I fråga om högsta domstolenfullgörs de administrativa göromål som rör domstolen och som inte ankommer påKungl. Maj:t av en fristående myndighet, nedre justitierevisionen. Del ligger isakens natur alt denna organisation med flera parallella administrativa enheterutan centralt samordnande organ ofta medför dubbelarbete. Inte så sällan ledersystemet också till att samma eller likartade frågor bedöms på olika sätl avolika hovrätter. En stor del av de administrativauppgifter som rör domstolsväsendet ankommer på Kungl. Maj:l i statsrådet.Detta medför att personalen i måste ägna ettförhållandevis omfattande arbete ål anslagsfrågor och administrativa problemsom rör domstolarna. Erfarenheterna har visat alt domstolsfrågorna kräver enrelativt sett betydligt större insats från departementets sida än motsvarandefrågor som rör övriga grenar av rättsväsendet. Redan nu anförda synpunkter talar för atten omläggning av domstolsväsendetsadministration bör övervägas. Till dessa synpunkter kommer emellertidandra sådana, som aktualiserats och som hänger samman med delomfattande rationaliseringsarbete bl. a. med utnyttjande av modern datatekniksom pågår inom hela statsförvaltningen.Bland de olika rationaliseringsprojekt som påverkar även domstolarnasadministration och organisation finns dels riksrevisionsverkels system för ekonomisk redovisning, del s.k. S-systemet, dels statskontorels personaladministrativainformationssystem, det s. k. PAl-systemet, dels det s. k. rättsväsendetsinformationssystem, RI, för ett förenklat och förbättrat utbyte av informationinom och mellan rättsväsendets olika myndigheter, dels slutiigen ett nyttinskrivnings-syslem som bygger på att inskrivningsdata skall samlas i en förhela landet gemensam databank. Utvecklingenav olika system och driften av dessa skulle underlättas Prop.1972:1 BUaga 4 61 omdetta arbete inom domstolsväsendet kunde stå under central ledning. För altsystemen skall kunna användas på etl rationellt sätt och kunna koordineras för hela domstolsväsendetbehövs en central instans också för fortlöpande underhåll och anpassningav systemen till ändrad lagstiftning eller i övrigt ändrade förhållanden. Attlägga ansvaret för de olika centrala administrativa uppgifterna på skildahänder skulle medföra olägenheter. Tiden är därför mogen att genomföra en centraliseradledning och samordning av den administrativa verksamheten inomdomstolsväsendet. Ett centralt organ är nödvändigt för att åstadkomma eneffektiv planering, en samordning av resurserna på domstolsområdel och entillfredsställande uppföljning av verksamheten. Det är uteslutet av bådeprincipiella och praktiska skäl att lägga uppgifterna på justitiedepartementet.Det är vidare olämpligt och i fråga om vissa av uppgifterna uteslutet att läggadem på någon redan befintiig enhet inom domstolsväsendet, t. ex. någon avhovrätterna. En ny fristående myndighet måste tillskapas. Idirektiven lämnade jag vidare vissa synpunkter på vilka uppgifter som bordekunna läggas på den nya centrala myndigheten. Som en allmän riktlinje uttaladejag att de sakkunniga borde söka åstadkomma en sådan fördelning mellanmyndigheten och domstolarna alt förutsättningama för en rationell och effektivadministrativ och kameral verksamhet blevså goda som möjligt som den administrativa apparaten ochkostnaderna begränsades i möjligaste mån. Tillskapandet av en centralförvaltningsmyndighet fick självfallet inte innebära något som helst ingrepp idomstolarnas självständighet och integritet när det gällde den dömandeverksamheten. En utgångspunkt vid organisationen av myndighetenborde enligt vad jag uttalade vara att myndigheten skulle ledas av en styrelsemed inslag av lekmän. De sakkunniga borde vidare undersöka om den nyamyndigheten kunde förläggas utanför . Maj:t uppdrog senare åt domslolsverksutredningenalt vid sitt arbete beakta behovet av en central förvaltningsmyndighet även förde allmänna förvaltningsdomstolarna. I tilläggsdirektiv till utredningenframhöll jag att den pågående reformen av förvaltningsdomstolarnasorganisation ledde tdl ölägenheter motsvarande de som redan förelåg när detgällde de allmänna domstolarna och som hade sin grund i att en sammanhållandecentral förvaltningsmyndighet saknades. föreslog i sittbetänkande (SOU 1971: 41) Ny Domstolsadministration att ett domstolsverk skulleinrättas fr. o. m. . Detföreslagna verket skulle vara central förvaltningsmyndighet för deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltnings- Prop.1972:1 Bilaga 4 62 Samma ställning skulle verket också hagentemot hyresnämnderna, iden mån uppgiften inte ankom på , och gentemot Tornedalensrättshjälpsanstalt. Det föreslagna förvaltningsområdet skulle komma alt omfattaomkring 130 enheter med cirka 4 350 anställda. Med domstolsverkels ställning som centralförvaltningsmyndighet följde enligt förslaget bl. a. all verket skulle leda ochsamordna den administrativa verksamheten inom förvaltningsområdet. Verketskulle alltså handlägga administrativa ärenden som rörde domstolsväsendet.Verket skulle självfallet inte ingripa i den dömande verksamheten men borde påolika sätl samverka med domstolarna för att skapa effektiva arbetsformer idomstolsarbetet. Målsättningen för verket borde vara att tillse att verksamheten inom förvaltningsområdetbedrevs rationellt och effektivt. De kostnader som föranleddes av attell domstolsverk inrättades borde i möjligmån uppvägas av besparingar i den nuvarande domstolsadministrationen. Tyngdpunkten i administrationen inomdomstolsväsendet borde enligt utredningen ligga på . Utredningenutgick från att verket skulle svara för anslagsframställningar för alladomstolar inom dess verksamhetsområde. Verket borde, inom ramen för de föreskriftersom meddelades i regleringsbrev eller på annat sätt, förfoga över anslagen tillmyndigheterna inom förvaltningsområdet och fördela anslagen på olika ändamål. Utveckling ochgenomförande av olika på ADB byggda system var självklara uppgifter för ett centralt organ.Personalfrågorna ansågs vidare varasärskilt betydelsefulla på domstolsområdel eftersom verksamheten i storutsträckning bygger på personalinsatser. Vid en underrätt beräknadespersonalkostnaderna utgöra 8085 o/o av de totala kostnaderna. En viktiguppgift för var att beräkna behovet av ocb främja rekryteringenav domstolspersonal av olika kategorier.Domstolsverket borde i anslutning till en övergripande verk-sandielsplaneringulföra beräkningar av personalbehovet med hänsyn till beslutade ellerförväntade reformer som kunde påverka arbetet vid domstolarna. En central ledning av utbildnings- ochinformationsverksamheten inom domstolsväsendet ansågs av utredningen vara enviktig och omfattande arbetsuppgift för . Erfarenheten ansågsockså ha visat alt en central bevakning avdomstolsväsendets intressen på lokalhållningsområdet behövdes. I fråga om organisationen av ettdomstolsverk föreslog utredningen att verket skulle ledas av en styrelse. I styrelsenborde förutom verkschefen ingå sex ledamöter. Två av dessa förutsattes varaaktiva domare, en från de allmänna domstolarna och en från de allmännaförvaltningsdomstolarna. Två ledamöter borde ha erfarenhet av riks- Prop.1972:1 Bilaga 4 63 dagsarbeleoch två ledamöter borde som ett led i pågående försöksverksamhet med vidgadförvaltningsdemokrati representera övriga anställda inom domstolsverketsförvaltningsområde. Utredningen föreslog alt verket skulleorganiseras på fyra huvudenheter, en ekonomienhet, en organisationsenhet, enpersonalenhet och en juridisk enhet. Vid sidan härav skulle finnas ettrevisionskonlor direkt underställt verkschefen. Personalbehovet beräknades avutredningen till 75 tjänstemän, varav ett tiotal beräknades behöva "lånasin" från domstolama för . Hovrätternas administrativaavdelningar beräknades i gengäld kunna minskas med sammanlagt 53 tjänster isamband med att inrättades. Några behov av personalförstärkningari tingsrätter och hyresnämnder beräknades inte uppkomma. Utredningen räknade med attårskostnaderna för domstolsadministrationen skulle komma att öka med 450 000kr. om utredningens förslag till ny domstolsadministration i dess helhetgenomfördes. Ökningen av årskostnaderna berodde huvudsakligen på kostnadernaför de administrativa datasystemen. beräkningar skulle vid olikamyndigheter uppkomma en personalminskning med sammanlagt 81 tjänster vid ett genomförande av förslaget. Meddel av utredningen beräknade behovet av tjänster vid domstolsverketskulle reformen sålunda leda till ett minskat behov av sex tjänster. Man kundeenligt utredningen vidare utgå från att arbete skulle kommaatt leda till ytterligarerationaliseringsvinster inom domstolsväsendet. kundefömtsättas få helt andra möjligheter att utföra rationaliseringsuppgifter ochlämna administrativ service än vad nuvarande domstolsadministration medgav. Utredningen redovisade den principiellauppfattningen att den föreslagna nya domstolsadminislrationen borde genomförasi ett sammanhang i samband med alt började sin verksamhet. betänkande harnumera remissbehandlats. stort antal remissmyndigheter har därvid tagitupp frågan om etl domstolsverk bör inrättas eller ej. Flertalet av dessamyndigheter har tillstyrkt att ett domstolsverk inrättas eller sagt sig inte hanågot att erinra däremot. Av dem somtillstyrkt kan nämnas riksåklagaren, justitieombudsmannen,statskontoret, hovrätten för , kammarrätten samt Stockholmstingsrätt, och . Endast ett fåtalremissmyndigheter, bland dem tre hovrätter och två tingsrätter, har direktavstyrkt att ett domstolsverk inrättas. I fråga om ett domstolsverks ställningoch arbetsuppgifter har vid remissbehandlingen lämnats en mängd olikasynpunkter. Prop.1972:1 Bilaga 4 64 I direktiven lilldomstolsverksutredningen har jag bl. a. uttalat att liden nu är mogen altgenomföra en centraliserad ledning och samordning av den administrativaverksamheten inom domstolsväsendet, att ett centralt organ är nödvändigt föratt åstadkomma en effektiv planering, en samordning av resurserna och eneffektiv uppföljning samt att det för delta ändamål måste skapas en nyfristående myndighet. Vad jag sålunda uttalat har bekräftats avdomstolsverksutredningens arbete och vid remissbehandlingen har ingentingframkommit som föranleder ett ändrat ställningstagande. Även om jag inte för dagen är beredd atti detalj ta ställning lill organisation och arbetsuppgifter för myndighetenanser jag del av olika skäl nödvändigt att ett principbeslut nu fattas om attett centralt organ för domstolsväsendet skall inrättas. Det främsta av dessaskäl är den redan pågående successiva utökningen av verksamheten i domstolsväsendetsorganisationsnämnd. Ett annat starkt skäl är hänsynen till den berördapersonalen som inte längre än nödvändigt bör tvingas sväva i ovisshet ominnehållet i ett kommande beslut. Även för den fortsatta planeringen av olikafrågor vid skilda myndigheter och på olika nivåer är ett snabbtställningstagande till principfrågan angeläget. I detta sammanhang kan bl. a.nämnas frågan om administrationen av en reformerad rättshjälp. Till frågan om dennya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter avser jag att återkomma i ett senaresammanhang. Redan nu anser jag mig dock kunna uttala att domstolsverksulredningensförslag i sina huvuddrag bör kunna läggas till grund för en senare proposition.Domstolsverket bör bl. a. med hänsyn till alt verket enligt den beslutadepropositionen om en reform av samhällets rättshjälp skall vara central förvaltningsmyndighetäven för den nya rältshjälpsor-ganisationen inrättas den 1 juh 1973. Den nya myndigheten bör förläggas till enort utanför . Vid valet mellan olika tänkbara alternativ böravgörande vikt fästas vid följande omständigheter. Verket torde komma att blicent-tral förvaltningsmyndighet för ca 150 lokala myndigheter inom domstolsväsendet saml hyresnämnds- ochrättshjälpsorganisationen. Till myndigheten torde vidare komma altknytas ett revisionskontor och en redovisningscenlral som dessutom omfattarhela åklagarväsendet. Erfarenheten har visat all personliga kontakter främstmellan domstolarna och ett centralt organ genom ofta återkommande personligabesök på domstolarna inte minst deras inskrivningsavdelningar blir ett oumbärligtinslag i verksamheten. Det allt övervägande antalet dam-stolar och andramyndigheter som kommer att höra under den nya myndigheten är eller torde kommaalt bli förlagda till de södra och Prop.1972:1 Bilaga 4 65 mellerstadelarna av landet. Arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkter talar för attmyndigheten förläggs till en ort i dessa delar av landet. När del gällt attvälja mellan flera orter som uppfyller de krav jag har angett har jagstannat för att föreslå . Sammanfattningsvis förordar jag sålundaatt beslut nu fattas om alt en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, med i huvudsak de av domstolsverksutredningen föreslagnaarbetsuppgifterna, skall inrättas . Jaghemställer att Kungl. 1) besluta att en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättas i fr. o. m. den1 2) till för /73 anvisa ett förslagsanslag av . 5 1972.1 saml. Prop.1972:1 Bilaga 4 66 Ersättning åt domare, vittnen och parter 1970/71Utgift 24 023 169 1971/72 Anslag 26 750 000 1972/73 Förslag 28 250 000 Från anslaget bestrids en mångfald olikakostnader för rättegångsväsendet,däribland ersättning av allmänna medel till vittne, målsägande, offentligförsvarare och tolk samt kostnad för personundersökning i brottmål. I vissafall bestrids från detta anslag utgifter för rättegångar där staten är part.Från anslaget betalas också ersättning av allmänna medel enligt 20 § lagen (1970: 998) om arrendenämnder och hyresnämndersamt ersättning till den som anlitas som tolk vid arrendenämnd och hyresnämnd.Vidare betalas från anslaget ersättning lill särskilt förordnad vigselförrättare enligt kungörelsen (1964:678) med närmare föreskrifter om borgerlig vigsel (ändrad 1969: 121) ochbidrag till kommunernas kostnader för borgerlig medlmg enligtkungörelsen (1969: 122) om statsbidrag till medlingsverksamheten m. m. Ersättning kan enligt kungörelsen (1971:311) om ersättning av allmänna medel tillvittnen m. fl. utgå för tidsspillan med högst /dag. Jag ämnarföreslå Kungl. Maj:l att beloppet höjs lill högst /dag fr. o. m. den 1juli 1972. Med hänsyn lill dekostnader som under /73 beräknas komma att belasta anslaget bör detta ökas med 1,5 milj. kr.Jag hemställer att Kungl. att till Ersättning åt domare, vittnenoch parter för /73 anvisa etl förslagsanslag av . Kostnader enligt lagen om fri rättegång 1970/71Utgift 13 094 101 1971/72 Anslag 14 000 000 1972/73 Förslag 16000 000 Kostnaderna för fri rättegång vid iförsta hand de allmänna domstolarna bestrids från anslaget. Prop.1972:1 Bilaga 4 67 statsverksproposition (prop.1970: 1 bil. 4 s. 59) har jag angivit riktiinjerna för en genomgripande reformav samhällets rättshjälp. Arbetet med rätlshjälpsreformen har i enlighet meddessa riktlinjer bedrivits inom och lett till enpromemoria med förslag till rättshjälpslag m. m. (Stencil Ju 1970: 14).Proposition med lagstiftning i ämnet har beslutats och kommeratt läggas fram till årets riksdag i anslutning till stalsverkspropo-sitionen.Jag ber att få hänvisa till nämnda proposition. Den föreslagnalagstiftningen avses träda i kraft den 1 juh 1973. Reformen påverkar sålundainte frågan om anslag för ändamålet under nästkommande budgetår. Det förberedande arbetet för reformensgenomförande kommer dock att medföra vissa kostnader. Denna fråga har jagberört vid anslaget D 10. Anslaget bör ökas med 2 milj. kr. Jaghemställer i enlighet härmed att Kungl. att till Kostnader enligt lagen om frirättegång för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Understöd för utomprocessueU rättshjälp 1970/71Utgift 3 516 799 1971/72 Anslag 3 300 000 1972/73Förslag 4 000 000 Från anslaget bestrids kostnader förunderstöd av statsmedel till de kommunala rättshjälpsanstalterna. Vidarebestrids kostnaderna för understöd för rättshjälp som lämnas på annatsätl än genom rättshjälpsanstall. Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen(1919: 639) angående understöd avstatsmedel till offentliga rättshjälpsanstalter (ändrad senast 1965:301) och kungörelsen (1965: 302) om understöd för viss UtomprocessueUrättshjälp. Anslaget bör ökas med . Jaghemställer i enlighet härmed att Kungl. att till Understöd för utomprocessueU rättshjälpför /73 anvisa ettförslagsanslag av . 1970/71Utgift 516 064 1971/72 Anslag 490 000 1972/73Förslag 537 000 Från anslaget bestrids kostnaderna förTornedalens rättshjälpsanstalt. Denna är den enda rättshjälpsanstalt som ärstatlig. Beräknad ändring 1972/73 + 5 000 3 000 + 6 300 + 5 000 3 000 + 4 000 Löne- ochprisomräkning m. m. För den nuvarandedirektören bör inrättas en personlig tjänst i Co 1 (+ . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till rättshjälpsanstaltför /73 anvisa ett förslagsanslag av . Kriminalvårdsklientelets antal ochfördelning framgår av följande sammanställning. och frivårdsfall (medeltal av tolv Anstaltsklientel (intagna på fångvårds- anstalter, allmänna häkten och med häkten samordnade polisarrester) häktade för brott: skyddstillsyn (BrB 28:3) överlämnade till särskild vård dömda till skyddstillsyn (villk. med övervakn.) överlämnade lill vård utom anstalt: överlämnade till vård utom anstalt: ' Beräknat antal. = Enligt uppgifter frånskyddskonsulentdistrikten. Prop.1972:1 Bilaga 4 70 Högsta beläggningen påfångvårdsanstalterna var 5 168 mot 5 331 och 5 711under . Kriminalvården hadeden nominellt 5 963 platser på fångvårdsanstalterna, varav 3 979 slutna och 1 984 öppna. Idessa siffror ingår 175 platser för personer som är dömda tillanstaltsbehandling i samband med skyddslillsyn. Antalet platser i de allmännahäktena och i de polisarrester som är samordnade med dessa häkten var 640.Genom den anslaltskoncentralion, som pågår under innevarande budgetår, kommerdel angivna platsantalel att minska med 175 slutna platser och 85 öppnaplatser. Anstallskoncentrationen fortsätter genom att fångvårdsanstalten med 170 slutna platserenligt Kungl. Maj:ts beslut lägges ned under år1972. har en öppen anstalt med120 platser färdigställts i Viskan. Nya häkten har tagits i bruk i ,, och . Under /73 tillkommer ettfrigångshem i vardera norra och västra räjongen samt en frigångsavddning vidungdomsanstalten Roxtuna. Svartsjöanstalten, statlig ,övergår till kriminalvården som fångvårdsanstalt.På grund härav kan den öppna anstalten och en anstalt med 30platser av kolonityp läggas ned. I enlighet med beslut av riksdaginrättas en behandlingscenlral för frivårdsklientel iStockholmsområdet. föreslås förstärktmed ytterligare omkring 25 tjänster. Kriminalvårdsberedningen utrederresursbehoven inom kriminalvården,särskilt vad avser en avvägning av insatser inom å ena sidan anstaltsvårdenoch å andra sidan frivården. Enligt direktiven skall resultatet avberedningens arbete kunna redovisas . kommer all vara avvecklad med utgången av . 1970/71Utgift 16 154 365 1971/72 Anslag 17 544 000 1972/73Förslag 20 840 000 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden omkriminalvård. Styrelsen är chefsmyndighet för kriminalvårdsdirektörerna,fångvårdsanstalterna, de allmänna häktena och skyddskonsulentorganisationen.Styrelsen tillhandahåller personal och annan service för den verksamhet som bedrivs av kriminalvårdsnämnden, ungdomsfängelsenämndenoch interneringsnämnden. Dessa nämnder är centrala organsom har att ta befattning med ärenden rörande dem som har dömts till fängelse,ungdomsfängelse resp. internering. Kriminalvårdsstyrelsenleds av en styrelse. Styrelsen består av en generaldirektör, som är styrelsens ordförande, och minst sexandra, av Kungl. Maj:t utsedda ledamöter.Inom finns två avdelningar, en för vård ochtillsyn och en för arbete och utbildning. Beräknad ändring 1972/73 + 4 670 000 + 2 285 000 + 3 296 000 Löne-och prisomräkning m. m. Personalen behöverförstärkas med 39 tjänster (+ . Ytterligarearvodesmedel yrkas för utvecklings- och rationaliseringsverksamhet (+ .