mot · FV02898 · 1972-01-26 00:00:00 — Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. 1. begär en överflyttning av huvudmannaskapet för utbildningsverksamheten inom anstalterna till , samt 2. hemställer att ytterligare en professur i kriminologi inrättas. av herrar och Fiskesjö örn avslag på framställning om inrättande av ett domstolsverk. framlägger i statsverkspropositionen förslag om att en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättas från . Förslaget innefattar ett principställningstagande och till frågor om den nya myndighetens ställning, organisation och arbetsformer avser departementschefen att återkomma . Redan nu uttalar han dock att domstolsverksutredningens förslag i sina huvuddrag bör kunna läggas till grund för en senare proposition. föreslog i sitt betänkande (SOU 1971: 41) Ny domstolsadministration att ett domstolsverk skulle inrättas. Det föreslagna verket skulle vara en central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det föreslagna förvaltningsområdet skulle omfatta omkring 130 enheter med ca 4 350 anställda. skulle leda och samordna den administrativa verksamheten inom förvaltningsområdet och skulle alltså handlägga administrativa ärenden som rörde domstolsväsendet. Utredningen förutsatte att utvecklingen och genomförandet av olika på ADB byggda system var självklara uppgifter för ett centralt organ. Det nya verkets personalbehov beräknas till 75 tjänstemän. Hovrätternas administrativa avdelning beräknas kunna minskas. Remissinstanserna har inte enhälligt tillstyrkt utredningens förslag. Tre hovrätter och två tingsrätter har direkt avstyrkt utredningens förslag. En hovrätt är mycket kritisk. Förslaget om inrättande av ett domstolsverk inger vissa betänklighe ter särskilt i dagens läge. Det ekonomiska utrymmet för reformer, som är angelägna för de enskilda människorna, är starkt begränsat. Man måste då fråga sig om det är en riktig prioritering att nu inrätta ett verk av detta slag. Det kommer inte att ha någon funktion i förhållande till gemene man utan bli uteslutande ett serviceorgan för andra myndigheter. Även om en viss arbetsrationalisering kan vinnas för berörda myndigheter, måste man alltså ställa sig tveksam inför förslaget. Den offentliga förvaltningen har svällt häftigt och kräver en ständigt ökande del av arbetskraftsresurserna. Man måste vara uppmärksam på denna utveckling och framför allt inte utan mycket starka skäl inrätta nya »verk för verken». Statsverkspropositionens knappa redovisning ger inte det beslutsunderlag, som bör kräva särskilt mot den allmänna bakgrund som angetts i det föregående. Därtill är verkets ställning och organisation oklar. Ett ställningstagande till ett verk på detta betydelsefulla och grannlaga område borde göras med anledning av ett preciserat förslag innefattande verkets ställning och organisation. Uppgiftsgränsen gentemot de allmänna domstolarna är oklar, trots att detta är en principiellt mycket viktig fråga. Ett särskilt administrativt verk med uppgifter för domstolarna kan lätt skapa gränsproblem beträffande domstolarnas oberoende ställning. En till respektive enheter knuten, decentraliserad administration är en säkrare väg i detta avseende. Av propositionen framgår också att verket avses få vissa uppgifter i fråga om datasystem. Mot bakgrunden av den allmänna inställningen till dessa frågor, som i annat sammanhang gett uttryck för, finner vi de opreciserade uttalandena på denna punkt inge vissa farhågor. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att avslår Kungl. Maj:ts framställning i statsverkspropositionen om principbeslut rörande inrättande av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. H. () ()