mot · FV02933 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ett svenskt initiativ i FN beträffande Vår tids människor har genom vetenskapens och teknikens landvinningar fått möjligheter att skapa sig välstånd och värden som bara för sedan knappast kunde anas. Men med de nya medel som de fått i sina händer kan de också totalförstöra vad de själva byggt upp och därtill även vad som genom miljontals år åstadkommits genom naturens egen utveckling. Man vill gärna tro att något sådant inte kommer att ske avsiktligt, dvs. vid ett världskrig. Men även utan avsikt kan vi vid den fredliga användningen av olika tekniska tillgångar råka åstadkomma obotliga skador, därest vi inte vidtar säkra och garanterande åtgärder mot missbruk eller annan skadlig användning av naturtillgångarna. Atomkraften ger tekniska möjligheter att ödelägga stora landområden och befolkningscentra. Redan provsprängningarna av atombomber på olika häll i världen innebär en påverkan av atmosfären som kan bli ödesdiger för människor, djur och växtlighet såväl på kort sikt som framför allt på . Detta sker genom den radioaktivitet som bildas vid atomsprängningar. De ekologiska förhållandena kan påverkas genom rubbningar i vad naturen genom tidernas lopp utformat och genom förstörande av det skyddssystem som växter och djur utvecklat sedan årtusenden. Aldrig under tidernas lopp har levnadsbetingelserna hotats av tillnärmelsevis så stora faror som de vilka nu på uppstått. Det betyder att levande varelser i vår värld inte har någon chans att med tillräcklig snabbhet anpassa sig till de nya förutsättningarna. Verkningarna kan därför bli katastrofala och oundvikliga om inte ett skyddssystem skapas. Det diskuteras med fullt allvar på olika håll i världen hur man genom användning av atomkraften skulle kunna exempelvis bygga hamnar och kanaler. De rent tekniska problemen härvidlag möter inga större svårigheter. Även om sådana projekt kan ekonomiskt motiveras och anses behövliga i människornas kamp för sin försörjning är det ofrånkomligt att man kan vålla omätliga skador pä många områden. Likaså är den fredliga användningen av atomkraften för energiframställning i reaktoranläggningar förenad med betydande risker. Radioaktivitet utstrålas såväl genom det kylvatten vilket i stora mängder måste användas inom dessa anläggningar som genom den rökutveckling som åstadkommes. Den radioaktiva strålningen kan tyvärr inte hejdas, åtminstone inte med nuvarande teknik. Radioaktiviteten kan ligga kvar i jorden efter nedfallet under mycket långa tidsperioder, kanske under åtskilliga generationer. Utöver radioaktiviteten bildas såväl genom atomsprängningarna som vid reaktoranläggningarna livsfarliga gaser som avfallsprodukter. Ingen kan helt skydda sig mot deras skadliga påverkan av livsmiljön. Det radioaktiva nedfallet från atomsprängningarna kan drabba länder och folk inom helt andra områden än de där sprängningarna utförs. Huruvida atomsprängningar även medverkat till utlösning av naturkatastrofer har av naturliga skäl inte kunnat bevisas, men det anses av vetenskapsmän inte helt uteslutet att så kan lia skett. I möjligaste mån söker vi kartlägga farorna och motverka skadorna, men om effektiva resultat härvid skall kunna nås fordras globala åtgärder. Visserligen har allvarliga försök gjorts på internationellt plan i syfte att begränsa och kontrollera atomexperimenten, meri starka krafter strävar tyvärr i annan riktning. Ett annat miljövårdsproblem av global art är föroreningen av världshaven, främst genom oljeutsläpp från fartyg och läckage vid oljeborrning under havsytan. Visserligen har överläggningar ägt rum och vissa åtgärder på internationell nivå vidtagits mot de faror som är förenade med vårdslöshet eller oförstånd på detta område, men beklagligt nog har dessa initiativ endast lett till relativt ringa praktiska resultat. Här tycks också kortsiktiga ekonomiska intressen ges företräde gentemot de ytterst allvarliga skadeverkningarna. Omfattningen av denna oljeförorening illustreras på ett drastiskt sätt genom de observationer som gjorts av . Inte ens mitt ute på kunde havsvattnet användas t. ex. för tand borstning. Stora oljeklumpar iakttogs praktiskt taget under hela resan. Vid undersökningar som i annat sammanhang har gjorts i har man erhållit 2/3 olja och endast 1/3 tång i de nät som användes. Det beräknades att mänskligheten tömmer ungefär olja och oljeliknande produkter i havsvatten runt jordytan. De akuta skador som åstadkommes genom oljeutsläpp är av mycket allvarligt slag. På olika sätt kan vi begränsa dessa skador och förhindra dem, om än till betydande kostnader. Vad vi däremot i allmänhet bortser ifrån är den mera osynliga men fruktansvärda skadegörelse som kan åstadkommas på djur- och växtlivet i haven. Den olja som släpps ut i havsvattnet sjunker till botten och förstör levnadsbetingelserna för växter och djur som lever där. har oljan vid sin passage genom vattenskiktet åstadkommit oerhörda skador på fiskbeståndet varvid vissa arter har utrotats. Skador av global betydelse kan också åstadkommas av den olja som flyter ovanpå vattnet därigenom att havsytans avdunstning förhindras, vilket i sin tur har klimatologiska följdverkningar. Ännu större skada vållas emellertid på de små, fritt flytande växter som svarar för av det syre som nybildas i luften. Dessa syrebildande organismer (planktonarter) förstöres av oljan eller hindras i sin verksamhet. Konsekvenserna härav är oöverskådliga. Genom olika tekniska processer förbrukar mänskligheten nu mera syre än vad som nybildas från haven och växterna på jordytan. Stora syreförbrukare är exempelvis våra flygplan, speciellt reaktionsdrivna. Man anser att enbart genom de till flera tusental uppgående reaplan som varje minut befinner sig i luften förbrukas många miljoner ton syre . 1 det sammanhanget kan omnämnas att vetenskapsmännen framhållit att en sänkning av atmosfärens syrehalt med skulle omintetgöra allt liv på jorden med undantag för vissa bakteriearter. Här liksom i fråga om atomkraftens användning står vi tyvärr i den situationen att tidsvinst och ekonomiska intressen lockar till för dagen närliggande fördelar. Men dessa görs på bekostnad av den framtida miljön och levnadsbetingelserna. Som förut sagts kommer av luftens syre från de små planktonarter som finns i haven och endast från landytans olika växter. Då vi vet att skogarna svarar för huvudparten av syrebildandet på jordytan, reagerar man vid tanken på den skovling av skogstillgångar som sker på många ställen i världen. Därigenom minskas givetvis syreproduktionen. Men uppstår andra problem som är mera näraliggande och synliga för dagen. Vattenhushållningen i marken förändras nämligen på ett sätt som kan ta sig uttryck i betydande skador. De farligaste följdverkningarna av skogsskövlingen är den ökade jorderosionen. Världens tillgångar på odlingsbar mark bör snarare ökas än minskas. 1 varje fall har mänskligheten inte råd att förlora tidigare odlingsbar mark genom erosion och särskilt borde den inte själv medverka till detta. I , , m. fl. områden finns exempel på att tusentals km2 tidigare odlad jord genom erosion förvandlats till ökenområden. Ser man denna förstörelse gentemot det växande försörjningsproblemet för världens befolkning är det synnerligen allvarligt. Enligt en bedömning ökar befolkningen på vår jord med ca 100 personer . Barnadödligheten minskar och livslängden ökar genom vetenskapens framsteg. Emellertid är försörjningssituationen för dessa växande folkmassor sådan att ca 15 000 människor dör av svält. står ca 15 000 milj. ha till förfogande för odling. Detta ger ca 0,4 ha per person. beräknas varje person endast ha 0,2 ha till sitt förfogande. Således hotar en ännu större världssvält. Hushållning med marken är därför ett globart intresse och kan ställas jämsides med intresset av att bevara ren luft och rent vatten. Helt oförsvarlig är den förstörelse av skogstillgångar som sker genom besprutning från luften i syfte att försvaga andra länders motståndskraft. Den fredliga användningen av besprutnings- och bepudringsmedel måste ske med yttersta varsamhet. Konkurrensen länderna emellan nödvändiggör en viss användning av dylika gifter inom såväl jordbruk som skogsbruk. Men det är en angelägen uppgift för forskningen att framställa sådana medel som inte åstadkommer oberäkneliga skadeverkningar. Vissa ämnen kan, trots att de inte direkt kan inordnas under begreppet gifter, ändock vid vårdslöst handhavande få liknande egenskaper. Sådana ämnen är t. ex. bly och kvicksilver. I vårt land har vi förbjudit användan det av DDT som bekämpningsmedel mot skadedjur inom jordbruk och skogsskötsel. Om inte andra länder också genomför dylika förbud, löper vi ändock risk att bli DDT-förgiftade genom den import av livsmedel sorn sker och som därest nedbantningen av svensk livsmedelsproduktion fortsätter kommer ätt öka. Genom DDT-giftets lagring i jorden och vattnet måste vi räkna med att ännu löpa dylik förgiftningsrisk. DDT finns i alla fiskarter över hela världen, och dessa kommer att även i fortsättningen få kontakt med DDT om inte andra länder följer exempel. Det är inte klarlagt huruvida DDT framkallar cancer hos människor, men man har vid försök utförda på möss kunnat fastslå att dessa får cancer genom DDT. Någon organiserad kontroll över kvicksilverutsläpp i vatten eller på land finns inte heller någonstans i världen. Och ändock är man fullt införstådd med de miljöskador som denna förorening vållar. Förekomsten av bly i vattnet, jorden och atmosfären hör också till de allvarligaste föroreningarna. En av de främsta orsakerna till denna nedsmutsning är den snabbt växande bilismen världen över och de därmed kraftigt ökande bilavgaserna. Men även på annat sätt ökar blymängden i naturen och luften. Det är tekniskt möjligt att framställa lika kraftigt verkande drivmedel utan blytillsats, och det bör vara ett internationellt intresse att föreskriva användandet av sådant från miljösynpunkt mindre farligt bränsle. Kostnadsökningen torde väl uppvägas av fördelarna från miljösynpunkt. Personer som bor i städerna, där biltrafiken är livlig, har betydligt högre halt av bly i kroppen än de som bor på landsbygden. Sak samma gäller för folk som bor nära en motorväg. Det allvarliga med det bly som finns i bensinen är att det koncentrerar sig i hjärnan och nervsystemet hos människor. Blyhalten i luften påverkar också växterna i skadlig riktning eftersom dessa inte hunnit utveckla något slags filter gentemot bly i atmosfären. Däremot har de under årtusenden tidigare utvecklat en mekanism som skyddar mot bly i jorden. Här har vi bevis på omfattningen av det moderna samhällets motsatsställning till existensbetingelserna för de levande livet på jordklotet. Varken människor, djur eller växter hinner anpassa sig biologiskt till den mycket snabba förändring i levnadsmiljön som människorna har åstadkommit. Därför är det nödvändigt att så skonsamt som möjligt utnyttja den moderna tidens tekniska tillgångar så att dessa i så ringa grad som möjligt åstadkommer obotliga skadeverkningar. Helst bör vi söka helt förhindra ytterligare skador och i stället återställa vad vi redan har raserat. har tidningarna haft uppgifter om att luftföroreningar från i lagt sig över och . Dessa föroreningar innehåller bl. a. svaveldioxid och är därför enligt uttalande av forskare vid farliga för människorna genom att de kan framkalla hjärtinfarkt. Även astina- och lungsjuka personer löper betydande risker. Trots att vi i inte har tillnärmel sevis sådana risker för s. k. smog som innevånarna i , , , m. fl. stora städer är dock förflyttningen av luftföroreningar från så pass avlägsna områden som till allvarlig nog. Vad som ovan anförts torde utvisa att vi redan har ett internationellt intresse av en global miljövårdspolitik. Separata länders ansträngningar att skydda sig blir mer eller mindre illusoriska om inte omgivande länder vidtager motsvarande åtgärder. Varken luftströmmar eller fiskar i haven känner några territorialgränser, knappast flyttfåglarna heller. Landdjur importeras i form av kött från länder där ingen hänsyn tas till miljöförgiftningen. Miljövårdsinsatser pä det internationella planet är därför nödvändiga. FN måste effektivt angripa dessa problem. Det är i huvudsak tre uppgifter sorn måste utföras: Utarbeta förslag till miljöforskningsprojekt på internationell basis. Därvid bör också behovet av samordning av vissa nu pågående nationella och internationella projekt beaktas. Undersöka på vilka miljövårdsområden behov av internationella konventioner föreligger och utarbeta sådana. Utarbeta förslag till organisation av den internationella miljövården. Ftt miljövårdens säkerhetsråd utrustat med vissa maktbefogenheter bör inrättas för att motverka ekonomiska och andra intressen som har svårt att underordna sig hänsynen till såväl den dagsaktuella som den framtida miljön och levnadsbetingelserna på vår jord. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller att frågan om internationella miljövårdsåtgärder aktualiseras i , varvid behovet av forskning, upprättandet av konventioner och organiserandet av ett miljövårdens säkerhetsråd beaktas. () i Skegrie () i Luttra () i Glömminge FRIG () i