ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV02692 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om intensifierad skolledarutbildning. I motioner till har behovet av utbildning för skolledare påtalats. De stora krav som ställs på ledarfunktionen i skolorna gör att en utbyggd skolledarutbildning är av mycket stor betydelse för att en skola skall kunna fungera på avsett sätt. Skolledaren intar en nyckelroll i skolans arbete. För att på bästa sätt kunna lösa dessa uppgifter, är det av vikt att de ges möjlighet att få särskild utbildning. De möjligheter till skolledarutbildning som tidigare funnits har inte varit tillräckliga. Skolledarutbildningen bör därför intensifieras. Målet bör vara att sådan utbildning kan anordnas för samtliga personer i arbetsledande funktioner inom skolväsendet. Denna uppfattning delades av riksdag. I sin anslagsframställning för /73 begär en anslagsökning på för att ge ett ökat antal skolledare möjlighet att få grundläggande chefsutbildning i samband med införandet av den nya gymnasieskolan. Kostnaderna avses också täcka en ökning av antalet kursplatser för skolledare vid folkhögskola från 30 platser till 60. I sin föredragning berör departementschefen inte detta äskande. Inte heller på annat sätt framkommer tecken i statsverkspropositionen på en avsikt att under kommande budgetår intensifiera skolledarutbildningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att inom ramen för anslaget till lärares fortbildning m. m. anordnas skolledarutbildning i den utsträckning som äskat medel för. () () () () H. () () () () () i Agnäs AB Egneilska Boktryckeriet, 1972
mot · FV02697 · 1972-01-25 00:00:00 — angående behörigheten att anställa vaktmästare m. fl. I skolstadgan 17: 55 och 18: 9 finns bestämmelser om anställning, ledighet, vikariat och avsked av »övrig personal». Dessa paragrafer gäller vaktmästare, städpersonal, fastighetspersonal m. fl. kunde endast kommunens skolstyrelse vara huvudman för en skolfastighet. Denna kompetens tillkommer också annan , t. ex. fastighetsnämnd. Det är då rimligt att sådan huvudman också får anställa personal för skötsel av fastigheten. Detta skulle kunna underlätta samordning med annan fastighetsskötsel, vilket i sin tur kan innebära ekonomiska och administrativa fördelar. I många kommuner inrättas en central personalmyndighet. Det vöre då rimligt att denna verksamhet också omfattar dem som i skolstadgan 17: 55 och 18:9 omnämns sorn övrig personal. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär ändring av skolstadgan 17: 55 och 18: 9 i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FV02698 · 1972-01-25 00:00:00 — angående tillhandahållandet av läromedel åt elever i . Kommunernas kostnader för olika slag av läromedel i har stigit kraftigt . Orsakerna är flera men bl. a. har genomförandet av den nya läroplanen orsakat stora kostnadshöjningar. Skolstyrelsen i har i en skrivelse till kommunstyrelsen påpekat att de nya läroböckerna som införts i med anledning av Lgr 69 är dyrare än de gamla. Kostnadsutvecklingen för fria läroböcker i belyses av följande exempel från . Kostnader per elev och år Index beräknat med 1962 som basår Kostnader för Konsumentpris läroböcker index Kostnaderna för fria läroböcker i har alltså i stigit drygt 2,5 gånger snabbare än konsumentprisindex, detta trots att till fullo utnyttjat olika möjligheter att pressa priserna. Kommunerna har bl. a. genom att i ökad utsträckning lämna läroböcker som lån försökt pressa kostnaderna. Detta har dock stött på vissa formella svårigheter genom lydelsen av 2 kap. 27 § i skolstadgan där detta regleras. Härtill kommer att det f. n. inte är helt möjligt att skilja mellan läroböcker och andra läromedel. Mot bakgrund av den utveckling som skett borde varje kommun få avgöra vad eleverna skall ha som gåva eller vad som skall återlämnas till skolan. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär ändring av skolstadgan 2: 27 i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FV02700 · 1972-01-25 00:00:00 — om inrättande av en tjänst sorn skolkonsulent för frågor om undervisning av utlandssvenskars barn. Undervisningen av svenska barn i utlandet omfattar ca 1 000 barn och 100 lärare. En välordnad undervisning för utlandssvenskars barn är ofta en förutsättning för att det skall gå att rekrytera svensk personal till biståndsprojekt och hjälpverksamhet inom olika delar av världen. Ledningen och samordningen av denna verksamhet, som är spridd över hela världen och omfattar skolverksamhet under de mest skiftande betingelser, måste därför vara ytterligt viktig. Därför är det så mycket mera ägnat att förvåna att medel för inrättande av en tjänst som skolkonsulent för denna svenska undervisning i utlandet, med placering på , ännu inte föreslagits av . har med skärpa påtalat behovet av denna tjänst, utan att finna gehör för dessa synpunkter. Vi vill därför föreslå att en tjänst som skolkonsulent inrättas på för frågor om undervisning av utlandssvenskars barn, och att medel till denna anvisas från delposten Ersättning till expertis. Med hänvisning till ovanstående får vi därför hemställa att beslutar begära hos Kungl. Maj:t att en tjänst som skolkonsulent för undervisning av utlandssvenskars barn inrättas från och med /73. () ()
mot · FV02703 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående modersmålsundervisningen för invandrarbarn. Barndomens språkvanor betyder oerhört mycket för en människas hela utveckling. Språklig trygghet och harmoni är en viktig förutsättning i den sociala mognadsprocessen. För invandrarbarn här i vårt land är det betydelsefullt att kunna tala med sina föräldrar på det språk som dessa bäst behärskar. Föräldrarna har kanske bara hjälpligt lyckats lära sig svenska och kan inte på detta nya och svåra språk ge uttryck för sina tankar i livsåskådningsfrågor eller förmedla sin egen kulturtradition. Det är därför nödvändigt att barn i minoritets- och invandrargrupper får hjälp att lära sitt eget modersmål. På förskolans område ser en försöksverksamhet ut att äntligen komma i gång , efter ett riksdagsbeslut . Invandrarelever i den svenska har /71 möjlighet att få undervisning i sitt modersmål . En liknande bestämmelse har redan tidigare gällt finska elever, men undervisningen i finska har dock ännu mycket liten omfattning, förmodligen av brist på lärare och undervisningsmaterial. Såsom framhållits i invandrarutredningens betänkande, SOU 1971: 51, har önskemål också framförts beträffande undervisning i serbo-kroatiska, grekiska, ungerska, italienska, spanska, turkiska, makedonska och tjeckiska. Endast ett fåtal kommuner har emellertid lyckats tillgodose någon liten del av dessa språk. De som får ägnas åt undervisning av invandrarelever på deras eget modersmål måste tyvärr tas från något annat ämne, vilket medför bl. a. schematekniska svårigheter. De största svårigheterna drabbar likväl invandrarbarnen och deras föräldrar, som måste avväga önskemålet om modersmålsundervisning mot tvånget att avstå från något annat ämne. Föräldrarna är ofta mycket ambitiösa å barnens vägnar och vill inte att de ska försättas i en sämre ställning än de svenska barnen. En tänkbar lösning på denna fråga vore om undervisning av invandrarelever i deras eget modersmål finge ske på de timmar som finns anslagna för »fritt valt arbete». Detta skulle säkert avsevärt underlätta ett svårt val för föräldrar och deras barn. Det skulle också göra schema läggningen lättare, då det inte behövde medföra ett bortval av en mängd olika ämnen, vilket nu är fallet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att hos Kungl anhåller om att undervisning av invandrarbarn i deras modersmål får ske på timmar anslagna för »fritt valt arbete». () ()
mot · FV02704 · 1972-01-26 00:00:00 — av i in. om frivillig konfessionell kristendomsundervisning i . Kravet på kristna skolor har under det förlidna året rests med allt större skärpa. har funnit klara motiv för skolor av denna typ och finansierade med allmänna medel. Det torde vara svårt att finna dessa krav oberättigade med tanke på religionsfrihetens och demokratins principer. De internationella konventioner, som behandlar föräldrarätten dels i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna 1957, dels i konvention 1950 och dess tilläggsprotokoll 1953, dels ock konvention mot diskriminering inom undervisningen 1967, ger alla klara motiv för dessa krav. I den senare konventionen framhölls bl. a. följande: »Det är väsentligt att respektera föräldrars och andra laga målsmäns frihet för det första att välja andra läroanstalter för sina barn än de som upprätthålles av de offentliga myndigheterna, men som motsvarar de minimikrav av undervisning, som har fastställts eller godkänts av vederbörande myndigheter. För det andra att på ett sätt som överensstämmer med formerna för landets rättstillämpning försäkra barnen en religiös och moralisk uppfostran i enlighet med deras egen övertygelse.» Paragrafen om föräldrars uppfostringsrätt godtogs icke utan svensk reservation 1953, däremot antogs den här citerade föräldrarättsparagraf (artikel 5) utan reservation av . Återkommande opinionsundersökningar bland föräldrar ger också vid handen, att man önskar att barnen skall få fostran genom skolans försorg. Många menar att den nuvarande läroplanen med den nya ämnesbeteckningen och integreringen gör undervisningen urvattnad och stundom tvivelaktig till sitt innehåll. Önskemålet om kristna skolor ligger helt i linje med kravet på enskilda skolor över huvud. Självfallet vinner undervisningens kvalitet på ett större utbud, och fördenskull är det angeläget att skolpolitiken för framtiden inte får bromsa utvecklingen genom att erbjuda en enda statsdirigerad skola. Som ett steg på vägen i vad avser den kristna skolan vill vi därför föreslå att det utöver ordinarie religionsundervisning införes en veckotimme som upptar frivillig konfessionell undervisning i kristendom. Denna kan bl. a. utgöras av konfirmandundervisning. Undervisningen kan lämpligen förläggas till tid för »fritt valt arbete». Som bestämmelserna för fritt valt arbete inte medger kompletterande undervisning för förefintligt läroämne, yrkar vi ändring av dessa bestämmelser. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag syftande till frivillig konfessionell kristendomsundervisning i . () ()
mot · FV02706 · 1972-01-25 00:00:00 — av och herr förste vice talmannen om en professur i kooperation, m. m. I utlandet är det vanligt att det vid universiteten finns lärostolar i eller t. o. m. hela universitetsinstitutioner i kooperat on. I är så ej fallet, trots att kooperationen här spelar stor roll som företagsform, större än i kanske något annat land. Vid förekommer visserligen undervisning i lantbrukskooperation, men ej heller där har ämnet fått en officiellt markerad ställning. Undervisningen sker nami;gen inom ramen för lantbrukets marknadslära, som preciserats till att omfatta så vida ting som prisanalys och prisbildning, distribution och administration, internationell handel samt jordbrukspolitik. Vid riksdag framfördes motioner om kooperat onen som undervisningsämne i den högre undervisningen. De olika yttrandena över motionerna vid utskottsbehandlingen betonade alla att det otvivelaktigt fanns ett stort intresse och behov av ökad undervisning och forskn ng om kooperationen. framhölls emellertid att den kooperativa verksamheten rymmer många olika aspekter och berör ett flertal ämnen som exempelvis nationalekonomi, företagsekonomi, ekonomisk historia och sociologi. Undervisning och forskning norn kooperationen kommer att innebära dels ett tvärvetenskapligt samarbete, dels en specialisering inom ett antal akademiska ämnen, blev utskottets slutsats. Detta att kooperationen berör ett flertal ämnen är i och för sig riktigt. Men önskemålet, uttalat såväl i yttrandena över motionerna till riksdag som av utskottet, kommer i praktiken aldrig att kunna realiseras så länge det inte finns lärarkrafter, specialiserade på kooperationens problematik och med uppgift att undervisa och handleda de studerande. Detta visar erfarenheten. Sålunda är det i egentligen endast vid som ett studium av kooperationen förekommer. I utlandet däremot sker det i större utsträckning tack vare att man där har särskilda lärostolar eller t. o. m. institutioner. Om kooperationen sedan blir ett självständigt betygsämne eller ingår som delmoment i något av de etablerade ämnena spelar mindre roll. Med hänvisning till vad som anförts hemställs1 att hos Kungl. begär utredning och förslag om att vid något av universiteten i eller en lärostol i kooperation inrättas, i första hand en professur och i andra hand åtminstone ett lektorat. . ÅSLING (c) () 1 Se även motion nr 1305.
mot · FV02707 · 1972-01-25 00:00:00 — av herrar Åsling och om vidgad försöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning. I statsverkspropositionen, bilaga 10, , hemställes att till gymnasiala skolor m. m. skall anvisa ett anslag på 1 . Kommunerna och ungdomsorganisationerna kommer att få stort behov av heltidsanställda fritidsledare. Detta har bl. a. dokumenterats av överstyrelsens ungdomsledarutredning (SULU), som också redogjort för den försöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning som ägt rum . En ort där sådan försöksverksamhet varit särskilt intensiv är . Vid det s. k. , som efter genomförandet av gymnasieskolan den är att betrakta som specialkurs vid gymnasieskolan, har »Yrkeskurs för utbildning av ungdomsledare» och »Yrkeskurs för utbildning av idrotts- och friluftsledare» anordnats. kommun har lagt ner betydande kostnader på utbildningen. Antalet sökande till kurserna har varit ständigt stigande. De sökande kommer från hela landet. 1 Enligt SÖ:s beslut 16 elever/klass. Möjligheterna till anställning efter avslutad kurs har varit mycket goda. Uppgifter om avgångna elevers anställnings- och yrkesförhållanden efter de första årens avgångskullar har kunnat inhämtas. (Se bilaga) Av denna sammanställning framgår att det alldeles övervägande antalet elever har fått anställning enligt utbildningens syfte. har funnit det angeläget att en vidgad försöksverksamhet kommer till stånd och bl. a. föreslagit att utbildningen skulle utökas till 2-åriga specialkurser och att ett därav föranlett ökat medelsbehov skulle anvisas i 1972/budget. Departementschefen har dock icke ansett sig vara beredd biträda Sö:s förslag till vidgad försöksverksamhet med ungdomsoch fritidsledarutbildning. Mot bakgrund av det mycket stora intresse och den anslutning till kurserna, bl. a. i , som dokumenterats och åberopande det anförda hemställdes att beslutar att en vidgad försöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning skall kunna ske vid den redan påbörjade utbildningen i , bl. a. syftande till omläggning till 2-åriga specialkurser inom detta område. SAMMANSTÄLLNING över elevernas fördelning på enskilda län 1* 1972. SAMMANSTÄLLNING över avgångna elevers yrkesfördelning Förest, vid vanföreanst. Återgått till sitt tidigare yrke (arbetar som ledare
mot · FV02708 · 1972-01-25 00:00:00 — av herrar Antby och angående vägnätets förstärkning och underhåll i det sydsvenska skogsindustriområdet. För att kunna bättre än utnyttja de stora skogstillgångarna i sydligare delen av vårt land pågår och planeras stora utbyggnader av skogsindustrin inom området. Genom denna utbyggnad kommer många arbetstillfällen att skapas och möjligheten att förbättra vår handelsbalans att ökas. De med utbyggnaden följande starkt ökade transporterna kommer att ställa långt större krav på vägarnas kvalitet än . De relativt korta transportsträckorna jämte andra omständigheter innebär att den största delen av transporterna måste ske på landsväg. Vägnätet inom området torde i stort sett vara tämligen väl utvecklat. Detta gäller främst de större trafiklederna. Emellertid finns ännu rätt stora brister i fråga om bärigheten på de mindre vägarna med följd att lasttrafiken ofta måste ta långa omvägar. En annan sak som vållar bekymmer är de alltför knappa underhållsanslagen som leder till en olycklig förslitning av vägarna. Skogsnäringen är en typisk exportindustri som har starkt behov av att vara konkurrenskraftig på den internationella marknaden. Ett av villkoren härför är att transporterna kan ske till rimliga kostnader och inte fördyras genom ett bristfälligt vägnät. Vi anser det därför vara av största betydelse att särskilt stor uppmärksamhet ägnas vägnätet i det område som berörts av den sydsvenska skogsindustrins utbyggnad. Med anledning av det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att särskild uppmärksamhet ägnas frågan om vägnätets förstärkning och underhåll i det sydsvenska skogsindustriområdet.
mot · FV02709 · 1972-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om utbyggnad av östgötadel. utredning om och förbindelse med omfattar endast västgötadel medan kanalens östgötadel beröres i den begränsade omfattningen att en viss upprustning erfordras för bibehållande av kanaldelen för turist- och småbåtstrafik. Några överväganden om östgötalinje som transportled utöver denna begränsade omfattning har sålunda inte skett i detta sammanhang. I debatten om kanaltrafikens förutsättningar i vårt land bör beaktas den satsning på kanaltrafik som sker i andra länder och inte minst de miljömässiga fördelarna av att avlasta landsvägarna tyngre trafik. Kostnaderna för upprustning av kanalerna i vårt land måste också ställas i relation till kostnaderna för landsvägar. Trots kanaltrafikutredningens och förord för en begränsad upprustning av västgötalinje med syfte att upprätthålla nuvarande trafik hyses i berörda regioner alltjämt förhoppningen att en ombyggnad skall komma till stånd. Detta torde vara den just nu angelägna uppgiften. Jämsides med denna bör dock östgötalinje bli föremål för utredning. I ett perspektiv med ökad handel över kan östgötalinje få en helt annan roll som transportled än . Det förhållandet att nuvarande kanalsträckning från är mindre lämplig med hänsyn till att har de bästa hamnförhållandena liksom att kanalsträckningen genom har många slussar kan inte utan vidare tas som intäkt för att avstå från en allvarlig prövning av kanalens framtida roll. Först efter en utredning kan det vara möjligt att ta ställning till ombyggnadskostnadema i relation till trafikkapacitet och miljösynpunkt etc. Från sysselsättningssynpunkt skulle en utbyggnad av vara av stor betydelse. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en skyndsam utredning rörande förutsättningarna för en utbyggnad av östgötalinje. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FV02710 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående vägplaneringen för . Knappheten på medel till den allmänna väghållningen innebär allvarliga konsekvenser för en god transportekonomi. Detta påverkar också möjligheterna att föra en framgångsrik lokaliserings- och regionalpolitik. Därutöver tillkommer att med de förändringar som sker inom transportväsendet näringslivet ställs inför ökade svårigheter. I motionerna I: 709 och II: 819 till riksdag samt nr 918 till riksdag har vådorna av denna utveckling redovisats för . De skäl som anförts i de nämnda motionerna för ökade insatser på vägbyggnads- och underhållssidan ter sig ännu mera motiverade. Ytterligare järnvägsnedläggningar och flottningens upphörande i har ökat kraven på vägupprustningar. För skogsbrukets framtid, som är den dominerande näringen inom stora delar av , är behovet av goda vägar synnerligen angeläget. Goda vägar är också förutsättningen för att den nedåtgående trenden i stora delar av länet skall kunna hejdas. Turismen har kommit att tillmätas allt större betydelse. med sin särpräglade natur med landets sydligaste fjällområden är eftersökta turistmål. Förutsättningen för att turismen skall kunna utvecklas planmässigt är ett vägnät av hög standard. Den inledningsvis angivna utvecklingen i fråga om väganslagen medför att omläggnings- och förstärkningsarbeten blir eftersatta. Med detta följer att oljegrusning och beläggningsarbeten minskar i omfattning. Följderna torde vara uppenbara då det gäller de för näringslivet tyngre transporterna och trafiken som helhet. På innebär detta en nedslitning av vägarna som torde bli svår att reparera. En försämrad vägstandard medför även ökade risker från trafiksäkerhetssynpunkt. Detta gäller också vintervägunderhållet där försummelser kan leda till ödesdigra konsekvenser. Sammantaget sett innebär bättre vägar bättre transportekonomi och därmed ökade möjligheter till en aktiv lokaliseringsoch regionpolitik med ökad sysselsättning som följd. För är det angeläget att den nedåtgående trenden kan vändas. Bättre vägar är där en viktig faktor. För turismens utveckling liksom för ökad trafiksäkerhet är det nödvändigt att förutsättningar skapas för fortsatt vägbyggande och vägupprustningar i . Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandlingen av anslaget till byggande och upprustande av länsvägar måtte besluta hos Kungl. ge till känna att vägplaneringen för skall inriktas på den omfattning som erfordras för en positiv befolknings- och näringslivsutveckling. H. () ()
mot · FV02715 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående tidsplanen för utbyggnad till motorväg av mellan och . Efter motion till riksdag har givit Kungl. Maj:t till känna »att Kungl. Maj:t låter undersöka och tar till vara de möjligheter som kan föreligga att tidigarelägga utbyggnaden av » . I statsverkspropositionen har detta beaktats, vilket innebär att det ursprungliga färdigställandet av huvudbanan vid kan komma att tidigareläggas. Enligt långtidsplan gäller för det planerade motorvägsbygget mellan och - såsom ersättning för nuvarande bitvis starkt underdimensionerade - att vissa delsträckor inte kommer att vara färdiga med att tas i bruk. Sträckan Landvetter-P-länsgränsen, , planeras bli byggd och sträckan , , först , dvs. av den totalt sträckan kommer inte att i sin helhet vara färdigställda när börjar användas. Trafiksvårigheter av nu svårbedömbar omfattning kan därför uppstå då dels den stora pendeltrafiken av flygresenärer till och från och börjar, dels fraktflygtrafiken överförs till från . - begränsar fraktflyget på genom att dess inflygningsvinklar inte fyller internationellt rekommenderade värden, varigenom vissa flygplanstyper som används inom fraktflyget på kontinenten och i inte kan tas emot på . En betydande utökning av fraktflyget på kan därför beräknas bli följden när börjar användas. Sammanfattningsvis kan sägas att med den standard som nu har är det en nödvändighet att ombyggnaden till motorväg blir färdig senast då flygfälts huvudbana tas i bruk och att detta krav gäller motorvägen i hela dess sträckning mellan och . Med hänvisning till ovanstående synpunkter hemställer vi att begär att Kungl. Maj:t låter undersöka möjligheten att samordna och luftfartsverkets tidsplaner så att ] * 1972. mellan och i hela dess sträckning är utbyggd såsom motorväg då tas i bruk. () () i /ENKEL (fp) () i () () MAJ () () () i () () i () ()