mot · FV021111 · 1972-01-26 00:00:00 — av i Skärstad m. fl om en utveckling inom skolan av egenskaper som bygger upp demokratin. Man har i vårt land anledning vara tacksam över de positiva möjligheter för utbildningen som skapats genom de stora skolreformerna, som rönt bred uppslutning från de politiska beslutsfattarna. Skolan har uppfattats som ett instrument för att vidareutveckla och befästa ett demokratiskt samhälle och demokratiska livsformer, och stora förhoppningar fästes i detta hänseende vid skolans uppgift. Demokratins samhällsform och livsform ger störst frihet och ställer störst krav och ansvar på individerna. Demokratin står och faller med karaktären hos de individer som bär upp den. Det förblir därför en av skolans mest avgörande uppgifter att utveckla och förstärka de egenskaper som bygger upp demokratin. Härvid torde följande synpunkter särskilt beaktas. Själva ordet fostran är borttaget ur den senaste läroplanen för . Det uttrycks med formuleringar som personlighetsutveckling. Men personlighetsutveckling förutsätter fostran. Är orsaken till att fostran är borta, att vi tvekar om rätten och möjligheten att fostra genom skolan, eller vet vi inte vad vi skall fostra till? Är inte bristen på fostran orsaken till många av de svårigheter som skolan kämpar med? Begreppet objektivitet i undervisningen sätts ofta liktydigt med neutralitet, att inte ta ställning, inte stå för en värdering eller uppfattning. Men läroplanen har klart uttalade värderingar som skolan skall stå för. Klart uttrycks den grundläggande värderingen i följande anvisning: »Att väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivets integritet är en huvuduppgift.» En neutral hållning från skolans sida är en omöjlighet. Också den som är neutral påverkar genom sin neutrala hållning och idealiserar med eller mot sin vilja en passiv åskådarmentalitet. Eftersom det inom olika områden av undervisningen råder tveksamhet, behöver det klargöras vilka grundläggande värderingar skolan står för. Innebörden av begreppen »sanning» och »rätt» behöver få konturer. I FN:s rättighetsförklaring hävdas att alla människor är utrustade med förnuft och samvete. Detta kan ge anledning till följande reflexioner. Den mänskliga intelligensen har lett till vetenskapens största landvin ningar men också till historiens två blodigaste världskrig och fruktan för ett tredje. Människans karaktär betyder mer, inte mindre i rymdålderns och automationens tidevarv. Kärnan i människans karaktär är samvetet. Ordet samvete har varit ett stort och allvarligt ord i vårt språk, vilket också gäller sammansättningar med det, såsom samvetsgrann, samvetslös, samvetssak. Vi avger ju alltjämt våra deklarationer »på heder och samvete». I demokratin vädjar man ytterst till samvetet de demokratiska spelreglerna har ingen annan avgörande grundval medan diktaturen upprätthålls genom tvångsmedel. Människans samvete måste utvecklas för att reagera. Det är viktigt att de som utformar skolan inte avhänder ungdomen denna väsentliga undervisning. Detta berör inte minst sexual- och samlevnadsundervisningen. Det ingår i analysen av demokratin inom ämnet samhällskunskap. Det hämtar väsentligt material från i religionskunskapsundervisningen. Det gäller skolans grundläggande hållning och behandling av eleverna. Man kan inte genom lagstiftning forma karaktärer, men man kan genom undervisningens innehåll och personligt föredöme främja de ungas karaktärsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att de synpunkter som anförts mera får göra sig gällande i undervisningen i skolan, skolans miljö, läromedel och lärarutbildning. () i Skärstad () ()