ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021031 · 1972-01-24 00:00:00 — av m. fl. om omprövning av beslutet om nedläggning av Morängens yrkesskola, m. m. Proposition nr 1 med förslag om anslag till ungdomsvårdsskolornas driftkostnader innefattar bl. a. nedläggning under /73 av Morängens yrkesskola för pojkar (, C-län). Nedläggningen motiveras med den gradvis minskande beläggningen vid ungdomsvårdsskolorna. Situationen anses även påkalla avveckling av en avdelning vid var och en av ytterligare sex skolor. Morängens yrkesskola ändrades från flick- till pojkskola. Efter en omfattande till- och ombyggnad med investeringar för i det närmaste , vartill kommer två nya personalvillor färdiga (byggnads- och inredningskostnader okända) samt inventarieanskaffning för ytterligare , har skolan utökats från en till två avdelningar med inalles 22 elevplatser. Efter en grundlig och nära årslång utbildning av personalen öppnades den tillkommande avdelningen så sent som . påbörjades av en tidigare i preliminär form startad försöksverksamhet, omfattande arbetsträning och utbildning på tre områden: (1) teoretisk utbildning på grundskolenivå, (2) teleteknisk utbildning och (3) storhushållsutbildning med produktionsteknisk inriktning. Morängens yrkesskola är jämte llåkanstorps yrkesskola för flickor (D-län) med sina 22 elevplatser ungdomsvårdsskoleorganisationens minsta skola. De största skolorna har 70-talet platser. Nedgången i ungdomsvårdsskolornas elevantal talar ostridigt för en genomgripande översyn av skolornas funktion, målsättning och arbetsformer. Dessa frågor jämte bl. a. spörsmålet om huvudmannaskapet för skolorna är också föremål för behandling av socialutredning, som förväntas avge ett principbetänkande. Något samråd med den nämnda utredningen har inte skett i den aktuella nedläggningsfrågan. Ej heller synes uppfattning tillfredsställande ha beaktats. Nytt användningsområde har inte redovisats och har ej heller under hand kunnat anges för yrkesskolan i fråga. I en situation då indragning av elevplatser bedömes ofrånkomlig kan principiella betänkligheter anföras mot att någon av de minsta skolorna i första hand kommer i fråga, särskilt om skolan anses tekniskt och behandlingsmässigt väl för sina uppgifter. Detta förhållande är ett starkt skäl i och för sig för en omprövning av beslutet om nedläggning av Morängens yrkesskola. Ytterst avgörande för ett slutligt ställningstagande synes oss dock vara de bedömningar och slutsatser vartill socialutredningen kommer. Med hänvisning till vad som i motionen anförts får vi hemställa att måtte besluta uttala att slutlig ställning beträffande nedläggning och andra awecklingsfrågor som rör ungdomsvårdsskolorna inte bör tagas års socialutredning redovisat ett mera allsidigt beslutsunderlag än det som kan föreligga. () ()
mot · FV021033 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till . S:t Lukasstiftelsens ideologi bygger på helhetssynen på människan. I praktiken har denna helhetssyn fört med sig att samarbete har kommit till stånd mellan människovårdare i sjukvård, socialvård och samfund. Stiftelsen har här fått funktionen som brobyggare. På mottagningarna arbetar terapeuterna (läkare, präster, kuratorer m. fl. med S:t Lukasstiftelsens diplomutbildning) i team tillsammans med andra specialister för att den enskildes behov skall tillgodoses på ett så allsidigt sätt som möjligt. Stiftelsen är ingen missionsorganisation. Man är däremot öppen även för de religiösa frågeställningarna. I detta fall så väl som i andra är det alltid konfidenten som tar initiativet. Det viktigaste instrumentet för terapin är samtalet, inte ett samtal där terapeuten har färdiga lösningar till hands eller goda råd utan en längre serie samtal där konfidenten får redogöra för sina relationer, kriser och konflikter. Varje samtal brukar vara och avgiften varierar på de olika mottagningarna. Praxis har varit att ta emot alla utan hänsyn till ekonomisk förmåga. Varje fall av befrielse från neuroser och nervösa handikapp genom denna samtalsterapi innebär att den psykiatriska vården och socialvården besparas en belastning. Resultatet blir en såväl mänsklig som samhällsekonomisk vinst. Inom ramen för finns 16 lokalavdelningar, vilkas uppgift är att genom föreläsningar, diskussioner och studiecirklar verka för S:t Lukasstiftelsens idéer och ekonomiskt stöda verksamheten. Det finns vidare 10 mottagningar för själavård och samtalsterapi. Dessa stöds av lokalavdelningarna genom anslag från kommuner och samfund samt genom gåvor från företag och privata. Den hjälpsökande betalar en viss avgift , men den sammanlagda inkomsten från konfidenterna täcker inte på långa vägar de verkliga kostnaderna. Dessutom förekommer ofta sänkning eller befrielse från avgift. I mycket hög grad behöver stiftelsen få samhällets stöd för detta arbete. Inom riksorganisationens ram finns också en starkt ökande utbildningssektor. i har filialer i , och , där den s. k. intygskursen (4 terminer) ges på universitetsnivå. Till dessa kurser söker sig läkare, pastorer och präster samt socialvårdare och socionomer för kompletterande undervisning. Denna utbildning söks av allt fler, och man kan numera inte ta emot alla sökande som anser sig behöva kursen för sitt arbete bland människor. Kön av dem som söker samtalsterapi på de ovan nämnda mottagningarna växer och ställer krav på fler terapeuter. Den egentliga terapeututbildningen (diplomkursen) är en praktisk-teoretisk tilläggskurs som bedrivs i och . Denna utbildningsverksamhet är mycket ansträngd från både ekonomisk och personell synpunkt. Samhällets övriga vårdinstitutioner får en betydande hjälp genom stiftelsens utbildningskurser. kan genom ekonomiskt stöd hjälpa att trots ständigt ökande kostnader möjliggöra för stiftelsen att även fortsättningsvis ge adekvat samtalsterapi. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att vid behandlingen av bilaga 7 till statsverkspropositionen under punkten F 5, Bidrag till , för /73 beslutar anslå . () ()
mot · FV021034 · 1972-01-26 00:00:00 — om minskning av anslaget till Vissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde. 1 årets statsverksproposition, bilaga 7, redovisas att beläggningssituationen på ungdomsvårdsskolorna ger utrymme för att en skola läggs ner och att antalet avdelningar minskas med en på var och en av sex andra skolor. Utvecklingen har gått mot att allt fler vårdas utom skola. En fortsatt utveckling i denna riktning är trolig, och det gör att det framtida behovet av platser vid ungdomsvårdsskolorna är något osäkert. Det är i det läget nödvändigt att inte lägga ut pengar på byggenskap vid dessa skolor, då det senare kan visa sig vara felaktiga investeringar. Under kapitalbudgeten i statsverkspropositionens bilaga 7 redovisas under punkt 11.3, Vissa byggnadsarbeten m. m. vid ungdomsvårdsskolorna, medelsbehov under rubriken : för personalbostäder , för idrottsplaner , för diverse om- och tillbyggnadsarbeten m. m. samt för vägar och markplanering . Med anledning av vad ovan anförts och på grund av det ansträngda statsfinansiella läget är det befogat att i görligaste mån uppskjuta dessa projekt. För att klara de nödvändigaste behoven bör dock i budgeten /73 anslås . för dessa ändamål. Till byggande av administrationsbyggnad vid Eknäs föreslås . Även detta byggnadsprojekt bör uppskjutas av samma skäl. Därmed minskar medelsbehovet till Vissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde för /73 med 4 milj. kr. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att vid behandlingen av statsverkspropositionen, bilaga 7, till Vissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde för /73 anvisar ett investeringsanslag av .
mot · FV021035 · 1972-01-26 00:00:00 — om minskning av anslaget till Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning. Antalet anställda vid ungdomsvårdsskolorna föreslås i årets statsverksproposition minska tjänst till sammanlagt 1 011 tjänster. Vid jämförelse av det stora antalet anställda vid ungdomsvårdsskolorna med antalet elever måste den föreslagna nedskärningen hälsas med tillfredsställelse. Personalminskningen skulle enligt förslaget bli . Trots detta föreslås till personalutbildning under punkten 13 i bilaga 7 en ökning av anslaget med . Det innebär en nästan 20-procentig anslagsökning. Med hänsyn till att en minskning föreslås på personalsidan bör anslaget för personalutbildning vara oförändrat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att vid behandling av statsverkspropositionen, bilaga 7, till Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning för /73 anvisar ett reservationsanslag av .
mot · FV021036 · 1972-01-26 00:00:00 — om minskning av anslaget till . Föregående år anslogs medel för inrättande av ett särskilt statligt råd på lekmateriel- och lekmiljöområdet. Avsikten är att detta råd skall utföra undersökningar och ge information om lekmateriel och lekmiljö. anslogs av för ändamålet. Såsom framhölls i en avslagsmotion föregående år kan behovet av den verksamhet varom här är fråga starkt ifrågasättas. Det finns snart inte något område där inte staten försöker styra kommunernas och de enskilda människornas handlande. De eventuella brister som finns på området kan inte vara av en för nationen så pass hotfull storleksordning att de motiverar en åtgärd av detta slag. När det gäller lekplatser och lekmiljö måste man förutsätta att det finns folk med sunt omdöme ute i kommunerna som tar hänsyn till dessa frågor vid planeringen. Risk finns också att detta statliga lekråd utvecklas till ett lekverk med en mängd anställda, vilka skall kontrollera alla leksaker som säljs. I årets statsverksproposition har på sidan 54 i bilaga 7 upptagits ett anslag även för nästa budgetår till denna verksamhet. I enlighet med det anförda bör denna anslagspost utgå och anslaget till under El minskas med till . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att för /73 under punkt E 1, , i bilaga 7 till statsverkspropositionen beslutar anslå .
mot · FV021038 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående restaureringen av . Vid riksdag behandlades motioner vari yrkades att hos Kungl. Maj:t skulle begära en utredning med uppgift att undersöka vilka åtgärder som kan vidtagas för att sätta i ett värdigt skick och även beakta frågan om att återföra en del av den gamla splittrade inredningen, som möbler, målningar och konstföremål. visade stort intresse för saken, men kamrarnas majoriteter fann tyvärr tiden ännu icke mogen för den begärda utredningen. Under de år som gått har enligt vår mening utvecklingen ytterligare understrukit behovet av den föreslagna utredningen. De omfattande yttre restaureringsarbetena på , som pågått , börjar närma sig slutet. Fasadreparationerna utvändigt är avslutade och turen har kommit till den inre borggården. När de yttre restaureringsarbetena är färdiga kommer man att genomföra en upprustning och ett återställande av närmaste omgivning. Sammanfattningsvis kan sålunda sägas, att själva slottsbyggnaden kommer att befinna sig i ett mycket gott skick. Enligt vår mening bör man nu vidtaga åtgärder för inre upprustning, bl. a. genom att till Riddarsalen återföra de på förvarade bataljmålningarna. I detta sammanhang tillåter vi oss citera vad bl. a. uttalade i statsutskottets utlåtande nr 158 till riksdag. Bataljmålningarna intar en bestämd och i princip oumbärlig plats i den arkitektoniska och innehållsliga konceptionen av den s. k. Riddarsalen på . Om det skulle visa sig möjligt att dit återföra målningarna med garantier för deras goda fortbestånd, måste det sålunda hälsas med största tillfredsställelse. Det är också motionärernas uppfattning att man utan alltför stora kostnader, genom exempelvis elektrisk uppvärmning, bör kunna få det skydd för målningar, möbler och konstföremål som är nödvändigt för att iordningställa tredje våning. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om en utredning med uppgift att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtagas för att sätta den tredje våningen på i ett värdigt skick samt att även beakta frågan om att återföra en del av den gamla splittrade inredningen som målningar, möbler och konstföremål. () ()
mot · FV021039 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till Föreningen utveckling, m. m. Blinda barns utveckling BBU har under sin verksamhet strävat efter att ge synskadade ungdomar dels en meningsfull fritid, dels goda förutsättningar för ett lönande arbete. Eftersom ungdomsorganisationer och tillräcklig fritidsverksamhet för synskadade saknas erbjuds elever främst från Tomtebodaskolan i att under terminerna vistas på i , vilken invigdes av statsrådet . BBU med sina 300 stödjande medlemmar och 50-talet större bidragsgivare försöker erbjuda sina synskadade elever en verksamhet som dels skall ge dem en möjlighet att göra vad andra ungdomar kan klara av, dels kan öva upp de sinnen som ej är skadade hos eleverna (t. ex. balanssinnet). På , där ett 30-tal elever får vistas utan kostnad, finns möjlighet att träna inför kommande yrkesverksamhet. Föreningen har redan haft framgång i sitt arbete att placera elever i normal yrkesverksamhet efter specialiserad utbildning. Amatörradioverksamhet, arbete i trädgård och växthus samt dykarträning kan för många elever bli en början på ett förvärvsarbete. Det är framför allt BBU:s dykarutbildning som gett stor publicitet. Även internationellt har uppmärksamheten varit stor vilket möjliggjort att såväl svenska synskadade ungdomar getts tillfälle att gästa andra länder som att ungdomar från andra länder beretts tillfälle att delta i BBU:s dykarinstruktörläger . Med den utrustning som finns på kursgården ges också rika tillfällen att utöva både vatten- och landsporter. All verksamhet för de synskadade följs noggrant av ledare, vilka arbetar helt idéellt. Då BBU:s arbete ger så många möjligheter till en omväxlande tillvaro för de synskadade kan dess verksamhet karakteriseras som i det närmaste unik. Framgångar i andra länder för synskadade människor på olika håll i arbetslivet ger ständigt nya impulser för nya verksamhetsformer. För att de aktiva ungdomarna skall ges information om ny verksamhet men även om allmänt intressanta ämnen ger BBU ut en taltidning för vilken man dock är tvungen att ta ut en viss ersättning. Då allt fler ungdomar vill delta i BBU:s verksamhet och planer finns för utökad utbildning av de synskadade samt en eventuell barnverksamhet är det uppenbart att bidrag från enskilda och organisationer ej förmår ge önskad ekonomisk stabilitet. Med utgångspunkt från den breda och omfattande verksamhet som bedrivs, i första hand på , är det lämpligt att till denna som ett första allmänt stöd till den ideella organisationen anslå vilket belopp skall tas ur anslagsposten Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet. Med stöd av vad ovan anförts hemställes 1. att till Föreningen utveckling anvisar ett anslag om ur Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet, 2. att beslutar att till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för /73 anvisa ett anslag av . () ()
mot · FV02104 · 1972-01-18 00:00:00 — om redovisning över statsbudgeten av Guadeloupe-räntan. Alltsedan 1815 utbetalas till kungahuset räntan på de s.k. Guadeloupemedlen. Ursprungligen lär dessa utgifter för statsverket ha stannat vid , sedermera har de höjts till åtminstone . Av skäl som knappast rimmar med dagens kostnadsmedvetenhet i budgetsammanhang redovisas dessa utgifter inte över statsbudgeten. De lär utbetalas av , och eventuella förhöjningar kan alltså inte noteras av , långt mindre kontrolleras. Syftet med den modernare budgettekniken programbudgeteringen har sagts vara att ge en korrekt kostnadsbeskrivning av olika utgifter i den statliga verksamheten. Som en konsekvens av detta tänkesätt borde rimligen alla kostnader landet har för att hålla ett kungahus redovisas öppet. Lämpligen borde utgifterna för Guadeloupe-räntan redovisas över statsbudgetens första huvudtitel. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att Guadeloupe-räntan i fortsättningen öppet redovisas över huvudtiteln för de kungliga hov- och slottsstaterna.
mot · FV021040 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken och om höjning av författarersättningcn för boklån. Styrelsen för har i sina petita för /73 föreslagit att ersättningen åt författare för bibliotekens utlåning av deras verk bör höjas till för lån och för referensexemplar vad gäller svenska originalverk samt till respektive för motsvarande översatta verk. I årets statsverksproposition föreslås emellertid inte några höjningar av biblioteksersättningen frånsett den som sammanhänger med beräknad ökning i utlåningen samt en smärre höjning av ersättning för översatta verk. En viss höjning av biblioteksersättningen finner vi vara befogad. Därför föreslår vi en höjning av biblioteksersättningen från nuvarande till en ersättning beräknad efter grundbeloppet per lån. Biblioteksersättningen är så konstruerad att varje höjning av grundmultipeln bör vara jämnt delbar med 3. En höjning av anslaget med per lån innebär att anslaget bör räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte 1. hos Kungl. Maj:t begära att ersättning till författare för utlåning av deras verk må utgå med grundbeloppet samt motsvarande höjningar av övriga ersättningar, samt 2. till ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /73 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av .
mot · FV021041 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om överförande från till av uppgifter rörande det statliga stödet till ungdomsorganisationerna, m. m. Samhället har på olika sätt engagerat sig i frågor som rör unga människors fritidsverksamhet och i synnerhet ungdomsorganisationernas aktiviteter. Ett omfattande stöd kommer ungdomsorganisationerna till del från stat, landsting och kommuner. De statliga bidragen utgår via åttonde huvudtiteln. Inom , som är tillsynsmyndigheten, handläggs frågorna rörande ungdomsorganisationerna av en fristående folkbildningsbyrå. () är ett departementalt organ för utrednings- och försöksverksamhet i ungdomspolitiska frågor som inledde sin nya verksamhet . De instruktioner som ligger till grund för verksamheten inom SUR och ger vid handen att uppgifterna i åtskilliga fall sammanfaller. Risk föreligger således att dubbelarbete kan förekomma i betydande utsträckning. Enligt vår uppfattning skulle det vara till gagn för såväl samhället som ungdomsorganisationerna med en samordning av de statliga aktiviteterna på ungdoms- och fritidsområdet. Att i ökad utsträckning åstadkomma en sådan samordning åligger enligt instruktionen . I årets statsverksproposition aviseras en omorganisation inom , som innebär att ungdomsfrågorna kommer att flyttas från den fristående folkbildningsbyrån och föras över till undervisningsavdelningen för skolan i den nya organisationen, övriga uppgifter från folkbildningsbyrån förs till undervisningsavdelningen för vuxenutbildningen. I förslag som i huvudsak tillstyrkts av remissorganen förutsätts däremot att ungdomsfrågorna inte skall skiljas från det fria och frivilliga folkbildningsarbetet och folkbildningsbyråns övriga uppgifter. har i sitt avgivna betänkande angående stödet till organisationernas ledarutbildning krävt att frågan om en ökad samordning av ungdomsfrågorna skyndsamt skall utredas. En sådan utredning bör enligt vår mening komma till stånd och intill dess att utredningens förslag föreligger bör någon genomgripande förändring ej ske i handläggningen av ungdomsfrågorna. Med anledning av ovanstående hemställes att hos Kungl. 1. om en utredning om förändring av instruktionerna för SÖ och SUR i syfte att föra över SÖ:s uppgifter vad gäller det statliga stödet till ungdomsorganisationerna till . 2. att denna övergång bör ske möjligt, samt 3. att ungdomsfrågorna i avvaktan på utredningens resultat handlägges av SÖ enligt nuvarande ordning. () () i
mot · FV021043 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående anslaget till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. För ett demokratiskt samhälle som det svenska är förståelsen och respekten för det demokratiska styrelseskicket av oskattbart värde. Från samhällets synpunkt är det angeläget att medborgarna tidigt ges möjlighet till skolning i demokratins sätt att arbeta. Det svenska skolväsendet fyller i detta sammanhang en viktig uppgift. De ideella organisationerna utgör ett värdefullt komplement till skolan vad gäller demokratisk fostran, och ungdomsorganisationernas medlemmar har genom sitt medlemskap tillfälle att själva utöva demokratins arbetsformer. Från samhällets sida har i olika sammanhang poängterats ungdomsorganisationernas viktiga funktion, och samhället stöder också organisationerna genom bidrag för olika ändamål. Ungdomsorganisationerna är för sin verksamhet beroende av dessa bidrag från samhällets sida och det är enligt vår mening inte önskvärt att de ideella föreningarna ägnar oproportionerligt stor del av ungdomsledarnas tid och krafter till att skaffa pengar till verksamheten. Det bidrag som utgår från staten till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet är otillräckligt vilket framhållits av organisationerna själva och av den statliga tillsynsmyndigheten , som i sina petita krävt höjning av det statliga bidraget. Vad gäller stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår detta enligt ett system med vägningstal grundade på organisationernas medlemstal och geografiska spridning. Varje vägningstal blir värt en viss summa pengar beroende på den sammanlagda aktiviteten i ungdomsorganisationerna. En medlems- och verksamhetsmässig expansion inom en organisation går sålunda ut över någon annan. Detta förhållande måste betraktas som klart otillfredsställande. En total expansion inom samtliga ungdomsorganisationer skulle alltså inte innebära någon ekonomisk förbättring trots att en sådan utveckling från samhällets synpunkt måste betraktas som önskvärd. Vi anser därför att stödet till den centralt bedrivna verksamheten bör utgå med ett fast belopp per vägningstal med ett minimum av 17 000 per vägningstal. Genom att bidraget utgår endast från det ena budgetåret till det andra omöjliggörs för organisationerna att göra en mera långsiktig planering av sin verksamhet, något som ur samhällets synpunkt vore önskvärt. Det vöre önskvärt att kunna planera för , något som emellertid omöjliggörs av att resursutrymmet inte är känt. Det vore därför ändamålsenligt från såväl ungdomsorganisationernas som statsmakternas synpunkt att upprätta en femårsplan för ökningen av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar a) att till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet under åttonde huvudtiteln för /73 anvisa ett anslag på att fördelas enligt de i motionen angivna riktlinjerna, samt b) att hos Kungl. Maj:t anhålla om en femårsplan för utbyggnaden av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet.