mot · FV02995 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar i och i om ändring av hjälpmedelsförteckningen. Allergi är en av våra stora och svårbehandlade sjukdomar, som ofta leder till grava handikapp. av den svenska befolkningen lider av någon form av allergi i så hög grad att läkarvård erfordras. har en ökning av antalet fall ägt rum. Denna oroande tendens avspeglas bl. a. i de ofta mer än årslånga väntetiderna till de alltför fåtaliga allergiklinikerna och läkare, kunniga i dessa sjukdomar. Sjukdomen yttrar sig på många sätt. De svåraste varianterna torde vara astma, som kan leda till fullständig invaliditet, och allergiskt kontakteksem, som kan drabba en person i ett yrke och tvinga till arbetsbyte eller omskolning. De flesta av dessa 900 000 svenskar måste vid sidan av den rent medicinska vården söka genomföra en så fullständig sanering av sin miljö som möjligt för att undvika kontakt med allergiframkallande ämnen. Vanliga sådana s. k. allergen är damm, mögel, djurepitel, födoämnen samt krom, nickel, gummikemikalier, konserverings- och desinfektionsmedel. Det moderna samhället komplicerar ytterligare de allergisjukas möjligheter att leva ett någorlunda normalt liv. Det torde sålunda finnas ett klart samband mellan astma och luftföroreningar. Dokumentationen från industriländernas större städer med deras stora trafikintensitet, förbrukning av eldningsoljor och industriernas föroreningar är rikhaltig i detta avseende. utgör det mest skakande exemplet på en katastrofartad ökning av antalet astmafall, men även i har man iakttagit en ökning av astma och andra luftvägssjukdomar, som torde ha uppstått genom förorenad luft. Sålunda ökade antalet vårdsökande på grund av akut astma vid , då var insvept i ett smogliknande dis. En annan modern företeelse, som av de allergisjuka uppfattas som ett miljöhot, är heltäckningsmattoma. Riskfaktorer är mattans fibrer, damm, mögel, rengörings- och desinfektionsmedel, lim och antistatmedel. Man räknar på medicinskt håll med att av de elever som börjar i skola med textilgolv skall få allergiska reaktioner. har påtalat dessa risker i ett tiotal remissyttranden över olika offentliga utredningar. Det har bl. a. gällt den kraftigt ökade inläggningen av heltäckande mattor i skolor, även barnstugor och folkhögskolor, bibliotek och andra offentliga lokaler samt kontor och som standard i hyreshus. Det finns emellertid en möjlighet för de allergisjuka att undgå alltför starkt förorenad luft, åtminstone under en del av dygnet. S. k. luftrenare, som avskiljer damm och mikroskopiska partiklar från inandningsluften, kan medföra lättnader i andningsbesvären. Detta har även objektivt visats vid en undersökning av ett par läkare. Den astmasjuke som installerat en luftrenare i sin bostad har exempelvis större möjligheter att tåla den förorenade luften utomhus eller på sitt arbete. Astmatiker har vidare svårt att fördra den torra luft som åstadkoms av centraluppvärmning. Astmatikern torde i allmänhet behöva en relativ luftfuktighet på över den i våra bostäder gängse för att undgå ökade andningsbesvär och torrhosta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa om ändring av hjälpmedelsförteckningen så att denna även omfattar luftrenare och luftfuktare. . () i HANS () i