mot · FV02817 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en alternativ konjunkturprognos som komplettering till de statliga konjunkturrapporterna. För beslutsfattare, handläggare och berörda är det angeläget att försörjningsbalansens prognoser i så hög grad som möjligt överensstämmer med den efterföljande verkligheten. En preliminär försörjningsbalans för det innevarande året presenteras i finansplanen. Därefter revideras de angivna uppgifterna i Reviderad Nationalbudget och i Konjunkturläget som utges av . Det torde vara självklart att prognoserna för de i försörjningsbalansen ingående uppgifterna oftast inte helt kan slå in. Den ekonomiska verkligheten är svår att förutse och många faktorer, inte minst internationella, spelar in. Emellertid tycks den allmänna uppfattningen bland ekonomer vara att kalkylerna antingen är för lågt eller för högt räknade, att efterfrågan blir större respektive mindre än vad som på centralt håll förutsetts. ansåg flertalet fristående ekonomer att finansministern klart underskattat efterfrågans styrka, och man ville därför ha en mer åtstramande politik. rådde det omvända förhållandet; med hänsyn till bl. a. exporten och industriinvesteringarna var den allmänna uppfattningen att man på centralt håll överskattat efterfrågans styrka i ekonomin. finansplan uppskattade bruttonationalproduktens ökning till + , siffran nedreviderades till + ; den faktiska utvecklingen blev . Den privata konsumtionen uppskattades i finansplanen bli + men utfallet blev . Även om prognoserna varit ovanligt misslyckade innebär förekomsten av endast en modell för försörjningsbalansens utveckling att regering och politiker lätt binder sig kring det enda förekommande alternativet. Positionerna låses på ett för den politiska debatten olyckligt sätt. Förutsägelserna följs dessutom av myndigheter och industri. När verkligheten sedan blir annorlunda kan konsekvenserna bli förödande. Beredskapen inför den nuvarande lågkonjunkturen skulle sannolikt ha varit bättre om regeringen mindre hårt bundit sig för den preliminära försörjningsbalansen. I konjunkturrapporter och nationalbudgeter påpekas ofta osäkerheten med kalkylerna och möjligheten av att utvecklingen kan bli annorlunda. Exempel på detta återfinns i , och citatet syftar på 1971: Om den internationella konjunkturen emellertid utvecklas sämre än vad som här förutsetts och/eller handelsvinsterna uteblir kommer den lägre exporttakten att få återverkningar inte bara på den yttre utan även på den inre balansen. Tillväxten i skulle då komma att understiga de 3 °/o som prognostiserats. Detta skulle medföra risker för ett betydande underutnyttjande både av anläggningskapacitet och arbetskraft. Det befarade inträffade. Här skulle det ha varit på plats med en alternativ konjunkturprognos för att beskriva konsekvenserna av ett annorlunda händelseförlopp. Rent praktiskt skulle ytterligare en prognos över försörjningsbalansen kunna fogas till de befintliga konjunkturrapporterna i form av ett tillläggskapitel. Kapitlet skulle utarbetas av . Ett alternativ vid sidan av huvudalternativet skulle vara tillräckligt för att ge bättre underlag för besluten och även för debatten om den ekonomiska politiken i vårt land. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer att en alternativ konjunkturprognos utarbetas av tillfogas de statliga konjunkturrapportena. () i Stenkyrka G. () . () i () i Ulfsbyn () () ()