mot · FV021170 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett svenskt universitet efter mönster av det brittiska . Det nu över hela världen bekanta brittiska () upprättades och fick kunglig koncession såsom ett autonomt universitet. I statuter definieras dess uppgifter på följande sätt: The advancement and dissemination of learning and knowledge by teaching and research by a diversity of means, such as broadcasting and technological devices appropriate to higher education, by corresponcence tuition, residential courses and seminars and in other relevant ways; and to provide education of university and professional standards for its students and promote the educational well-being of the community generally. OU utgör ett på flera sätt unikt utbildningssystem som , 1970, hade en kapacitet på 25 000 studerande. Det avser för det första att erbjuda den studerande en unik kombination av läromedel. För det andra finns i systemet inbyggt en omfattande feed-back. En databank analyserar inkommande information från studerande, handledare och studierådgivare och vidarebefordrar denna information till författarlagen och forskarna, vilket möjliggör en kontinuerlig förbättring av systemet. OU tar emot studerande som i allmänhet är och är yrkesarbetande på heltid. Alla har inte en god skolunderbyggnad. Läromedlen är av olika slag. 1) De studerande erhåller regelbundet från OU korrespendensmaterial. Varje paket innehåller omkring 4 veckors arbete fördelat på 4 enheter. För varje kurs blir det 36 enheter och varje studerande kan ta en eller två kurser. Materialet innehåller övningar som man kan rätta själv. Det finns också övningsuppgifter som eleven sänder in till OU för rättning och vissa av dessa datarättas. innehåller paketet uppgifter om radio- och TV-program. 2) En handledare är tillgänglig för eleven på deltid. Dels finns det en korrespondenslärare som håller kontakt med den studerande, dels kan han på ett study centre möta en dass tutor. 3) Study centres upprättas i omkring 250 distrikt. Där möter den studerande förutom dass tutor också counsellors (studierådgivare). På centret finns också TV- och radioapparater och på de flesta håll också möjligheter att se och avlyssna program i inspelat skick. 4) Sommarskola blir en obligatorisk del av studierna. Denna kompletterar fjärrundervisningen och där utförs arbete som eleverna svårligen kan göra på hemorten, t. ex. laboratoriearbete. 5) Radio och TV spelar en viktig kvalitativ roll i OU-systemet. Sammanlagt utständs av BBC 4 tim. radio och 4 tim. TV . Varje kurs har ett radio- och ett TV-program med repriser inom . Programmen sänds på tidig och på andra tider . Dessutom utsänds regelbundet diskussionsprogram och frågelådor för eleverna. Detta undervisningssystem har genomfört sitt första studieår. Efter den skepsis som projektet mötte i inledningsskedet, synes nu av rapporter från att döma OU ha blivit allmänt accepterat av både allmänhet och myndigheter. De erfarenheter som rapporterats från Universitys verksamhet kan visserligen inte direkt överföras på svenska förhållanden. Förutsättningarna för att bygga upp ett undervisningssystem av OU:s modell i vårt land torde dock med de långa traditioner vi har inom folkbildningen vara minst lika goda som i . De många former i vilka undervisning för vuxna bedrivs i vuxenundervisning, arbetsmarknadsutbildning, studieförbundens verksamhet, folkhögskolor och korrespondensinstitut riktar sig till skilda grupper och syftar till att tillfredsställa olika bildnings- och utbildningsbehov. Även om det på lokal nivå är kommunerna själva som i ökande grad står som arrangörer av undervisning, garanterar studieförbundens och andras insatser att det samlade utbudet präglas av största möjliga bredd och mångfald. Strävanden att samordna de lokala resurserna, personellt och tekniskt, har särskilt kommit till uttryck i bildandet av kommunala vuxenutbildningsråd. Mycket talar emellertid för att de pedagogiska reformerna, som genomförts och är på väg, kräver en mycket grundligare och mer omfattande planering av vuxenstudierna på lokal nivå än vad som skett. En sådan planering skulle kunna ske enligt det mönster som utvecklats i med OU:s undervisningssystem. En utgångspunkt för upprättandet av ett eteruniversitet i och här är det inte studienivån som frågan gäller (grundskola, förgymnasial eller postgymnasial nivå) utan själva systemet skulle vara att ett sådant system åtar sig att framställa en sådan vuxenundervisning som annars av resursskäl inte kan bli allmänt tillgänglig i vårt land. Uppläggningen av kurserna skulle, oberoende av vilken nivå och vilka ämnen man väljer, ske i form av moduler så att den studerande kan välja att enbart läsa ett visst avsnitt i en kurs och ändå uppleva detta som ett avslutat helt, eller också inrikta sig på att följa en kurs rakt igenom, eventuellt mot en formell kompetens i ämnet. Fastheten i kontakten med de studerande är väsentlig och kan uppnås genom ett inskrivningssystem, där eteruniversitetets kapacitet avgör hur stort antal elever sorn kan undervisas . Vad program i radio och TV beträffar utgår vi från att de såsom fallet är i får utgöra viktiga men kvantitativt tämligen blygsamma delar av systemet. All erfarenhet, både vad vi kunnat inhämta från utlandet och vad vi vet från , talar för att de lokala arrangemangen är av avgörande betydelse för att en sådan undervisning skall lyckas. Här har i sitt betänkande gjort misstaget att överbetona produktions- och distributionsfrågorna på bekostnad av de problem som gäller arrangemangen ute på fältet. Studier med kostnadsberäkningar bör företas för att utröna vilka nya pedagogiska mål man kan nå genom en rationell planering av de resurser som finns på avnämarsidan. Det är därvid särskilt angeläget att ta del av den stora erfarenhet av lokal studieverksamhet som ryms inom studieförbunden. Vad tekniska resurser beträffar, har ju kommunerna och statsmakterna redan gjort betydande investeringar i apparatur, radioapparater, bandspelare, filmprojektorer, TV-apparater och videobandspelare. Dessa utnyttjas ingalunda maximalt. AV-centralerna betjänar f. n. huvudsakligen ungdomsskolorna. För en överkomlig kostnad torde en kompletterande service för vuxenutbildning kunna upprättas. Bibliotekens roll som serviceorgan för nya medier är ännu inte definitiv, men kan tänkas bli betydande. En översyn av hithörande frågor skulle kunna ge underlag för bedömning av hur vuxenstuderande oberoende av bosättningsort kan beredas tekniska möjligheter att följa radio- och TV-undervisning. Det står emellertid klart att goda resultat förutsätter också andra pedagogiska arrangemang. De studerande måste på orten ha tillgång till handledare, vanligtvis motsvarande studiecirkelarbete. De som föredrar att studera hemma bör ändå ha tillgång till studierädgivare som bör stå till förfogande vid bestämda tillfällen. I de centrala insatserna bör ingå dataregistrering av varje elev som gör det möjligt att kontinuerligt följa hans framsteg. De övningsuppgifter som eleven får att fullgöra skulle kunna insändas till produktionsenheten för datarättning. De insatser som här uppräknas pekar på behovet av ett som bör vara så upplagt att produktion av kurserna (böcker och program) kan samordnas med registrerings-, kontroll- och uppföljningsfunktionerna. Utvecklingen av bör noggrant följas inom såväl TRU som . Kungl bör tillsätta en särskild kommitté som får i uppdrag att närmare utreda de frågor som berörs i denna motion. Förslag med anledning av utredningen bör därefter framläggas för . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att frågan om ett svenskt eteruniversitet efter mönster av det brittiska utreds. () ()