mot · FV021137 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om yrkesinriktade studier på gymnasieskolans alla utbildningslinjer. Den kraftiga ökningen av antalet studerande vid universitetens fria fakulteter har skapat problem, som kräver en snabb lösning. Allt fler blir nu medvetna om att en allmänt inriktad universitetsutbildning inte längre villkorslöst ger samma förmåner i arbetslivet som för något årtionde sedan. Det senaste årets minskade intresse för flertalet utbildningslinjer vid universiteten och fackhögskolorna torde kunna ses som bevis härför. Tydliga tecken pekar alltså på att snabba åtgärder behöver vidtagas för att korrigera vissa delar av utbildningssystemet. Ett sätt är att spärra de fria fakulteterna. Detta kan dock ifrågasättas då betygsspärrar är stressframkallande och kan vålla psykiska besvär. Det vore bättre att anpassa gymnasieskolan till den förändrade situationen. Flera av de ungdomar som lämnar gymnasieskolan borde ges reella möjligheter att efter skolans slut direkt gå ut i arbetslivet. Drygt en fjärdedel av årskullarna inskrivs på sådana utbildningslinjer i gymnasieskolan som brister i de arbetsförberedande momenten. Detta gäller utbildningslinjer med naturvetenskaplig, humanistisk, samhällsvetenskaplig och social inriktning. Dessa linjer har främst utformats med målsättningen att de skall ge förberedelser för studier på universitet och högskolor. De som lämnar gymnasieskolan på dessa utbildningslinjer och som inte är speciellt intresserade av något visst ämne upplever i många fall sin situation som besvärande emedan valmöjligheter saknas. Det är svårt för dem att komma in i arbetslivet, eftersom de inte fått någon yrkesinriktad utbildning. Många skriver därför in sig på universitetens ospärrade utbildningslinjer utan en genomtänkt studieinriktning. En 23-årig ensidigt teoretisk utbildning på gymnasienivå torde knappast motsvara det innersta intresset hos flertalet elever på dessa utbildningslinjer. En kombination av praktiska och teoretiska utbildningsmoment skulle bättre svara mot de flesta ungdomars naturliga fallenhet. Vissa arbetsförberedande inslag på gymnasieskolans teoretiska linjer skulle säkert uppskattas av många ungdomar då de därigenom skulle kunna välja arbetslivet direkt efter skolan. Givetvis förutsättes att en sådan kombinerad studiegång också skulle ge möjlighet till fortsatta studier vid universitet. Detta innebär att universiteten skulle ges resurser för erforderlig anpassning. Ett system med varvad utbildning anses ganska allmänt som ett mål för utbildningspolitiken. En större grad av yrkesförberedelse i gymnasieskolan skulle väl svara mot den målsättningen, då eleverna efter kontakt med arbetslivet skulle ges möjlighet till den förkovran de själva finner vara lämplig. En direkt arbetsförberedande utbildning fordrar givetvis speciella resurser i fråga om lärare, lokaler och utrustning. Ett ordinärt gymnasium har inte dessa resurser. Problemet är emellertid på väg att lösas. Inom flertalet gymnasiekommuner byggs eller planeras s. k. integrerade gymnasieskolor, dvs. skolor som inrymmer både allmänna och yrkesinriktade utbildningslinjer. Tillkomsten av sådana skolor innebär alltså att det finns eller kommer att finnas möjligheter att skapa utbildningsgångar som är t. ex. naturvetenskapligt eller samhällsvetenskapligt inriktade som de inrymmer vissa yrkesinriktade moment. De yrkesutbildningsresurser som finns i våra gymnasieskolor måste givetvis i första hand reserveras för de yrkesinriktade linjernas behov. Detta är helt obestridligt, men i de allra flesta gymnasieskolor kommer det att finnas förnämliga yrkesutbildningsresurser som kan utnyttjas väsentligt mer än nu är fallet. Inom nästan alla gymnasieskolor finns det exempelvis några välutrustade verkstadsmekaniska verkstäder som endast utnyttjas . I en sådan verkstad, som kan ha en yta av , finns utrustning för ca . Det är ett liknande förhållande på andra yrkesinriktade utbildningslinjer, exempelvis el- och teletekniska, fordonstekniska, trätekniska, motortekniska samt kontors- och distributions tekniska. Eleverna på allmänt inriktade utbildningslinjer i gymnasieskolan skulle alltså beredas möjlighet att i viss mån minska sin allmänna studiekurs och i motsvarande utsträckning få en eller annan form av yrkesinriktad utbildning. Inom den nuvarande gymnasieskolans ram torde det vara möjligt att bereda sådana yrkesförberedande tillvalsmöjligheter. Det måste vara en första klassens angelägenhet både för ungdomarna och näringslivet att landets utbildningsväsende anpassas till arbetslivets behov. En förbättring av många ungdomars utbildningssituation är angelägen, och en försöksverksamhet av angivet slag synes fylla ett behov för såväl ungdomen som näringslivet. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär försöksverksamhet med direkt yrkesinriktade studier på gymnasieskolans alla utbildningslinjer.