mot · FV021697 · 1972-05-08 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 95 med förslag till förordning om ändring i förordningen (1947576) om statlig inkomstskatt, m. m. Kraftiga stegringar av priser och skatter trycker ned levnadsstandarden för lönarbetarna, dvs. för befolkningens stora majoritet. Särskilt hårt drabbas låginkomstgrupperna och barnfamiljerna. 1971 steg konsumentpriserna , varav höjningen av mervärdeskatten svarade för . Prisstegringen har fortsatt . steg sålunda konsumentpriserna . Särskilt stark har prisstegringen varit på livsmedel. 1971 steg livsmedelspriserna . steg priserna i dagligvaruhandeln med inte . Eftersom barnfamiljerna, låginkomstgrupperna och arbetarna över huvud taget måste använda en större del av sina inkomster för inköp av livsmedel än andra grupper i samhället drabbas de särskilt hårt just av den starka stegringen av matpriserna. En stark och växande opinion har krävt åtgärder för att sänka priser och skatter för att därigenom förbättra folkmajoritetens levnadsstandard. Krav ställs om prisstopp och om övergång till ett annat system för jordbrukspriserna. Stark anslutning har kravet om slopande av mervärdeskatten på livsmedel vunnit. En sådan åtgärd skulle i ett slag sänka priserna på matvaror , vilket i betydande grad skulle förbilliga hushållskostnaderna för lönarbetarfamiljerna. Krav på slopande av mervärdeskatten på livsmedel har ställts av kommunisterna vid riksdag (motion 1972:54). Vi anser att denna åtgärd är den viktigaste skattepolitiska reformen. Den ger det bästa stödet till barnfamiljerna, låginkomstgrupperna, lönarbetarna. Den finansiering av nödvändiga statsutgifter genom skärpning av skatterna på kapital och profiter, som föreslås, ställer skattepolitiken klart som ett led i kampen mellan arbete och kapital. Vi förutsätter att denna motion upptas till behandling i samband med behandlingen av regeringens skattepaket och de i anledning av detta väckta motionerna. 1 enlighet med vår här redovisade uppfattning om vad vi anser vara den viktigaste skattepolitiska reformen ställer vi som förstahandsyrkande bifall till denna motion. I motionerna 1972:840 och 1972:1457 ställs förslag om skatteskärpningar, vilka sammanfattningsvis beräknas ge följande ökade skatteinkomster: Höjd skatt på arv och gåvor Begränsning i avdragsrätt för skuldräntor Slopat tak för folkpensionsavgiften De föreslagna skattehöjningarna jämte minskning av utgifterna under vissa anslag, såsom militärutgifterna, , centrala personregistret, subventioner och gåvor till privatkapitalistiska företag m.m., ger täckning för inkomstbortfallet genom slopad mervärdeskatt på livsmedel. Om kravet på slopande av mervärdeskatten på livsmedel avslås av kommer vårt parti att fortsätta arbetet för att samla en så stark opinion kring detta krav, att dess genomförande icke kan förhindras. Den tunga skattebördan på lönarbetarna kan givetvis lättas också genom en sänkning av kommunalskatten och av den direkta statliga skatten, även om vi anser att en sänkning av de indirekta skatterna, särskilt mervärdeskatten, är att föredra. Den skattereform som beslutades av på regeringens förslag och som kommunisterna skarpt kritiserade och vände sig mot har icke infriat ens de löften som då gavs från regeringens sida. Prisstegringar till dels direkt eller indirekt föranledda av den beslutade höjningen av mervärdeskatten och kommunalskattehöjningar har för de flesta grupper helt ätit upp den sänkning av den direkta statsskatten som då beslutades. Även regeringen måste nu i sitt nya förslag till skattereform erkänna att skattereform misslyckats. Det bör emellertid erinras om att de borgerliga partierna i allt väsentligt accepterade omläggningen av skattepolitiken. De har också hårt drivit kraven på en ytterligare övergång från direkt till indirekt beskattning och om en sänkning av marginalskatterna. Regeringens skatteförslag i propositionen 1972:95 tillmötesgår de borgerliga kraven. är det en nästan direkt upprepning av den misslyckade skattereformen . Den enda skillnaden är att en överenskommelse nu träffats med representanter för och i syfte att förhindra höjningar av kommunalskatterna resp. landstingsskatterna . Överenskommelsen ger emellertid ingen lösning på kommunernas brännande ekonomiska problem, och det finns därför risk för att kommunerna genom taxehöjningar och nedskärningar av den sociala och kulturella standarden tvingas att lasta över bördor på kommunmedlemmarna. Riktigare hade varit att överenskommelsen inneburit bestämda åtaganden från statens sida om övertagande av betungande kommunala utgifter exempelvis för skolkostnader, daghemskostnader och kostnader för pensionärernas bostadsbidrag. Den av regeringen föreslagna omläggningen av den statliga inkomst skatteskalan innebär skattelättnader för alla inkomsttagare upp till en årsinkomst av ca . Vi anser att denna skattesänkning går för högt upp på inkomstskalan. Skattesänkningen bör begränsas till vanliga lönarbetarinkomster. Vi föreslår att sänkningen av den direkta skatten börjar trappas av vid inkomster . och att den helt upphör vid ca . Den avgörande invändningen mot regeringens skatteförslag är emellertid att det förutsätter att sänkningen av den direkta statsskatten skall finansieras med en höjning av mervärdeskatten till samt med vissa punktskatter. Enligt propositionen skulle den föreslagna indirekta skattehöjningen höja konsumentprisindex med . Verkningarna särskilt av momshöjningen och av höjningen av skatten på motorbränslen kommer emellertid med största sannolikhet att bli betydligt större än så. Det höjda priset på motorbränsle ökar alla transportkostnader, vilket drabbar befolkningen både i glesbygderna och i storstäderna. De ökade transportkostnaderna höjer sedan andra varupriser. Höjningen av mervärdeskatten har beräknats medföra en ökning av kommunernas utgifter motsvarande . Momshöjningen verkar även på olika vägar höjande på nivån för bostadskostnader och hyror. Enligt vår mening kan en höjning av mervärdeskatten och en höjning av skatten på motorbränslen icke accepteras. Vi yrkar därför avslag på dessa delar av regeringens skatteproposition. En sänkning av den direkta statsskatten för de vanliga löntagargrupperna bör i stället väsentligen finansieras genom skärpt beskattning av kapital och profiter. Vi föreslår därvid följande. Höjning av skatten på stora förmögenheter. Förmögenhetsskattens andel av statens totala skatteintäkter har under de bägge senaste årtiondena starkt minskat. /50 uppgick den debiterade förmögenhetsskatten till av den totalt uppburna skatten. /71 hade detta procenttal sjunkit till 1,10. En skärpning av skatten på stora förmögenheter är i hög grad berättigad. Den i motionen angivna skatteskalan innebär ökade skatteinkomster med ca 300 milj. kr. För att delar av denna höjning icke i realiteten skall bortfalla genom gällande spärregler föreslås en höjning av spärrbeloppen till 85 resp. . Begränsning i avdragsrätten för skuldräntor. Denna avdragsrätt gynnar de stora inkomsttagarna och förmögenhetsägarna. Den gynnar lyxkonsumtion eller lönande kapitalplaceringar och detta på andra skattebetalares bekostnad. Om en gräns för avdragsrätten sättes vid ett sammanlagt skuldbelopp av . får statskassan ett inkomsttillskott av ca 600 milj. kr. Denna siffra anger den belastning som genom det nuvarande systemet läggs på andra skattebetalare. Höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften. Vi anser att skattesänkningen för lönarbetarna delvis bör finansieras genom en ökad belastning på företagen. I annat sammanhang har kommunisterna krävt en höjning av bolagsskatten från nuvarande 40 till 50 procent samt upphävande av tidigare av beslutad ytterligare skattelindring för bolagen genom förändrade avskrivningsregler. I det aktuella sammanhanget kan en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften från nuvarande vara en lämplig väg. Vi förutsätter emellertid därvid att kommunerna helt befrias från denna höjning. Förslaget kan beräknas medföra ökade statsinkomster med ca 900 milj. kr. Eftersom vi icke yrkar avslag på de i propositionen föreslagna skärpningarna av skatten på sprit, vin, öl och cigarretter samt skatten på spel skulle inkomstökningarna för statskassan kunna sammanfattas på följande sätt: Höjning av skatten på stora förmögenheter 300 milj. kr. Begränsning i avdragsrätten för skuldräntor 600 Höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften 900 Vissa förslag enligt propositionen 455 Den i propositionen föreslagna sänkningen av den direkta statsskatten kostar 2 400 milj. kr. Kostnaden för den av oss föreslagna skattesänkningen varvid alltså avtrappningen börjar tidigare på inkomstskalan är 2 250 milj. kr. Full täckning finns alltså i vårt förslag för denna skattesänkning. 1 propositionen har angivits endast verkningarna i olika inkomstlägen av den sänkta statsskatten men icke de skattehöjande effekterna av den höjda mervärdeskatten och den höjda skatten på motorbränslen. Detta ger en helt missvisande bild av skatteförslagets innebörd. Den av oss föreslagna skattereformen ger däremot lönarbetarna hela sänkningen av den direkta statsskatten som ett nettobelopp med avdrag endast för verkningarna av de höjda skatterna på sprit m. m. samt den nya skatten på spel. Effekterna i olika inkomstlägen framgår av Bilaga 1. I enlighet med de anförda synpunkterna om den enligt vpk-gruppens mening viktigaste skattepolitiska reformen föreslår gruppen såsom förstahandsyrkande bifall till motionen 1972:54 om avskaffande av mervärdeskatt på livsmedel samt bifall till i motionerna 1972:840 och 1972:1457 föreslagna inkomstförstärkningar. På vederbörande utskott torde få ankomma att i förekommande fall utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A. i första hand 1. att måtte bifalla motionen 1972:54 om avskaffande av mervärdeskatt på livsmedel, varigenom följer ändring i förordningen om mervärdeskatt av genom att till 8 § Från skatteplikt undantages såsom punkt 1) tillförs följande samt genom att övriga punkter erhåller därav följande omnumreringar: 1) livsmedel, 2. att av tids- och tekniska skäl ändringen i förordningen träder i kraft från , 3. att bifaller förslagen i de under innevarande års vårsession under allmänna motionstiden väckta motionerna 1972:840 samt 1972:1457 om skatteskärpningar på stora förmögenheter, arv och gåvor, bolagsvinster m. m. i syfte att kompensera inkomstbortfallet genom avskaffande av mervärdeskatt på livsmedel, B. i andra hand, därest ovan ställda yrkanden icke vinner bifall, att i anledning av propositionen 1972:95 måtte besluta 1. att bifalla förslaget i propositionen om sänkning av den direkta statsskatten, dock med den avvikelsen att sänkningen börjar avtrappas redan vid årsinkomster om ca . och helt upphör vid inkomster om ca . enligt i Bilaga A, punkt 1, angiven skattetabell, 2. att avslå förslaget i propositionen 1972:95 om höjd mervärdeskatt till av beskattningsvärdet jämte förslaget om höjd skatt på bensin och brännolja, varvid det därav föranledda skattebortfallet täcks på följande sätt: dels genom att förmögenhetsbeskattningen skärps i enlighet med i Bilaga A, punkt 2, angivet förslag om ändrad författningstext samt genom att i Kungl. Maj:ts förordning (nr 172) om begränsning av skatt i vissa fall 3 § andra stycket ändras så att angivna procenttal höjs till , dels genom att arbetsgivaravgiften höjs från enligt i Bilaga A, punkt 3, angivet förslag till ändrad författningstext, inbegripet förslag om att från höjningen undanta kommuner och landsting, dels genom att den i kommunalskattelagen stadgade avdragsrätten för ränta å gäld begränsas till att gälla skuldbelopp understigande . (vpk) i (vpk) i Förslag till ändrad lydelse av 10 §, 1 mom. förordningen om statlig inkomstskatt (SFS 1947:576) Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger : av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 15 000 men icke : 1 700 " : 3600 " " Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. Förslag till ändrad lydelse av Förordningen (nr 577) om statlig förmögenhetsskatt Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 250 000 men icke 400 000 1 000 000 för 5 750 " " 23 750 " " 2.5 ' 3 ' , av återstoden; Förslag till ändrad lydelse av 2 § förordningen om allmän arbetsgivaravgift av Arbetsgivare erlägger allmän arbetsgivaravgift med belopp motsvarande av vad arbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. För primär- och landstingskommuner gäller samma avgift med belopp I fråga om enligt lagen om allmän Individuella verkningar av sänkt statsskatt enligt såväl propositionens som motionens förslag, kronor. Gift skattskyldig, vars make saknar inkomst. utdebitering = /skr. Skatteminskning enligt prop. Skattem inskning enligt vpk-motionen Statlig och skatt samt folkpensionsavgift och sjukförsäkringsavgift. Om beloppen i kolumnen ökas med blir tabellen även giltig för en ensamstående utan barn. 72 1395 S 1972 Individuella verkningar av sänkt statsskatt enligt vpk-motionens förslag för gift skattskyldig, vars make saknar inkomst, kronor. utdebitering = /skr. Skatt enligt nuvarande regler* Skattesänkning enligt vpk-motionens förslag * Statlig och skatt samt folkpensionsavgift och sjukförsäkringsavgift. Om beloppen i de båda kolumnerna ökas med , blir tabellen även giltig för en ensamstående utan barn.