mot · FV0212 · 1972-01-11 00:00:00 — av m. fl. om straffskärpning för grövre dobbleribrott. Straffskalan för anordnandet av äventyrligt spel, vilken återfinns i 16 kap. 14 § , innebär böter eller fängelse . Straffsatsen vid frihetsberövande medger inte anhållande och häktning. Dobbleriet har fått organiserade former i storstäderna, där spelklubbar eller s. k. spelhålor i växande antal inrättas. Att driva sådana spelhålor har blivit ett lukrativt yrke för anordnarna, i synnerhet som inkomstskatt icke erläggs för inkomsten. Roulettspelet i spelhålorna bedrivs enligt internationella regler, innebärande en utdelning på upp till 35 gånger insatsen, vilket är betydligt högre än som medges vid roulettspel på svenska restauranger. är ett kortspel som påminner om 21 och är livligt representerat i spelhålorna. Såväl roulett som är typiskt äventyrliga spel i den form de bedrivs. Spellokalerna har i allmänhet öppet . Sexsiffriga summor omsätts per kväll, och spelarna bjuds på sprit, vilket givetvis utgör en lockelse till besök i lokalen och bidrar till ökade insatser i spelet. Trots upprepade polisiära ingripanden i form av husrannsakan och beslag har de personer som anordnat spelet inte upphört med verksamheten utan omgående fortsatt, ofta i samma lokal. Den ekonomiska vinningen synes vara god, vilket bl. a. visas av det förhållandet att ny spelutrustning omgående anskaffas. Utdömda korta frihetsstraff har inte fått någon återhållande effekt. Följdverkningarna av dobbleriet blir ofta förödande inte bara för den som lockas att spela utan även för deras anhöriga. Ekonomisk ruin, spritmissbruk, förskingring, checkbedrägeri, inbrott, förstörda äktenskap är exempel härpå. När ändring skedde 1963 med straffhöjning till högst öppnades möjlighet till anhållande och häktning av berörda personer. Tack vare detta visade det sig möjligt att hålla de yrkesmässiga försäljarna i schack och att minska den olovliga rusdrycksförsäljningen. Jämför man de båda typerna av brott, lär resultatet bli att de skadliga verkningarna av dobbleriet framstår som betydligt allvarligare än följderna av den olovliga spritförsäljningen, framhåller överåklagaren i i ett yttrande. synes utländska syndikat ha börjat etablera sig i . Det var beväpnade utlänningar som trängde in i en spelklubb i , och vid en razzia i anhölls flera utländska medborgare. synes taga del i den svenska spelhåleverksamheten. Utvecklingen är inte precis den lämpliga, och förhållandena i och avskräcker. Erfarenheter från visar att personer som döms till frihetsberövande straff för dobbleri överklagar underrättens dom till hovrätten och sedan till högsta domstolen; slutligen begär de nåd. Förfarandet tar 2 å , och fortsätter den brottsliga verksamheten. Från överåklagarna i de tre större städerna och från har vid skilda tillfällen begärts skärpning av straffsatsen. hemställer överåklagaren i : att Riksåklagaren ville till bedömande upptaga frågan, att skärpa straffet för Överåklagaren i säger : Starka skäl talar för en sådan straffskärpning, som föreslagits från överåklagarmyndigheten i . säger : Styrelsen finner det därför vara ett angeläget samhällsintresse, som torde ha resonans hos en stor majoritet hos allmänheten, att straffet för de grövre formerna av dobbleri skärpes. Överåklagaren i säger : Med hänsyn till det anförda är en snar skärpning av straffsatsen i dobbleriparagrafen angelägen. Överåklagarna i våra tre storstäder och gör dessa konstateranden i brev till riksåklagaren. Konstaterandena görs efter ingående referat och motiveringar. Riksåklagaren skriver i ärendet : Spelhåleverksamheten och vad därmed sammanhänger innebär uppenbara problem inte bara i och utan också enligt vad som i andra sammanhang framkommit på flera andra håll i landet. Påtagligt är, att den klubbverksamhet vari dobbleriet vanligen bedrivs har samband också med åtskillig annan brottslighet delvis av allvarlig art. har härvidlag uppmärksammats olovlig rusdrycksförsäljning, narkotikabrott, förskingring, olaga hot, ocker och utpressning. Vissa allvarliga former av misshandel, delvis med skjutvapen, samt skadegörelse som förekommit synes också ha samband med spelhåleverksamheten. Straffskärpning är inte i alla brottssammanhang den rätta åtgärden. Men här rör vi oss med ett kriminellt klientel utan moraliska betänkligheter och utan samhällsansvar. För att styrka vårt krav på straffskärpning vill vi än en gång citera uttalanden av överåklagarna i de tre storstäderna. Sålunda säger överåklagaren i : Både den, som yrkesmässigt säljer sprit på olovligt sätt, och den, som driver spelhåla, står nära det kriminella skiktet i landet . Överåklagaren i säger: Utövarna av denna verksamhet väger förvisso det ekonomiska utbytet av verksamheten mot det obehag en fällande dom kan medföra. Några moraliska hämningar bör man ej räkna med. Överåklagaren i slutligen säger: Dobbleribrottslighetens snabba utbredning är vidare av sådan art att man ej kan bortse från risken att kriminella syndikat bildas på spelvinsterna som ekonomisk grundval med fara för tilltagande organiserad grövre brottslighet. Det förtjänar även anmärkas att skjutvapen förekommer i stor omfattning på klubbarna. Vid yrkesmässig brottslighet av den art som här ovan beskrivits torde straff skärpning vara enda möjligheten att tillgripa. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa 1. att 16 kap. 14 § kompletteras med bestämmelse att, om brottet är att anse som grovt, skall för grovt dobbleri dömas till fängelse i högst samt att vid bedömandet härav särskilt skall beaktas, om gärningen skett yrkesmässigt eller eljest i större omfattning, 2. att vederbörande utskott måtte utarbeta erforderlig lagtext. . () i () () (vpk) () ()