ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021063 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar i och i om fristående politiska program i radio och TV. Etermedia har kommit att spela en betydelsefull roll för den politiska nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. TV:s genombrott och den av konkurrensskäl motiverade kanalklyvningen har medfört en markant förändring av den politiska och samhälleliga informationen inom hela massmediasektom. Konkurrenssituationen inom denna sektor har ställt större krav på snabb och mångsidig information, inte minst för ljudradions och TV:s nyhetsinformation, som i stort har varit tillfredsställande men som trots detta inte haft resurser att fylla behovet av politisk information. Den politiska informationen bestäms av programredaktionema inom . Endast i ett fåtal fall och nästan uteslutande under valkampanjer ges de politiska partierna och deras organisationer möjlighet att utforma och producera egna självständiga program. De politiska aktiviteterna fortlöper emellertid ständigt oavsett valkampanjer. Tidsintervallerna mellan valtillfällena har genom den senaste författningsreformen blivit längre än tidigare, vilket ökat kraven på politisk aktivitet även mellan valtillfällena. Den politiska information och förmedling av samhällsdebatten som ges via täcker tyvärr inte de behov som krävs i ett modernt politiskt samhälle. De politiska partierna tvingas att kanalisera sin information via tidningspressen, vars politiska struktur dock inte står i rimlig relation till de politiska partiernas andel och ställning bland väljarna. Dagspressens struktur och partiernas andelar av väljarkåren 1970: 137 000 2 202 000 806 667 2 256 369 Sett mot denna bakgrund måste det anses som samhällets skyldighet att garantera en bred och allsidig politisk information och nyhetsförmedling på annat sätt. Enligt tryckfrihetsförordningen skall samhället säkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Samhället har möjlighet att genom utnyttjandet av resurser vidga den politiska informationen och möjliggöra en allsidig samhällsdebatt. Ett alternativ är att inom det nuvarande systemets ram inrätta vissa kontinuerligt återkommande program som fritt står till de politiska partiernas förfogande. De fristående politiska radio- och TV-programmen kan lämpligen lyda under ett organ, bestående av representanter för de politiska partierna samt . Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. kräver utredning och förslag om fristående politiska program inom .
mot · FV021064 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om statsbidrag till studiecirklar rörande villaträdgårdens planering och skötsel. Ungefär en tredjedel av bebyggelsen i vårt land utgörs av småhus. Antalet fritidshus uppgår till ca 350 000. Det innebär att en ganska stor del av vårt lands befolkning har egna trädgårdar att sköta, något som måste betraktas som positivt, då det ger en naturlig känsla för natur och växtlighet som det måste ses som en värdefull kulturell stimulans att skapa något vackert i sin närmaste omgivning. Kostnaderna för hållande av trädgård är inte obetydliga. Vid byggande av enfamiljshus beräknas kostnaderna för den yttre miljön uppgå till av den totala byggkostnaden. Därtill kommer kostnader för underhåll i form av smärre restaureringar m. m., vilket inte kostar obetydliga belopp. Dessa förhållandevis stora omkostnader bör enligt vår mening innebära ett betydande samhällsintresse för att nå bra resultat. , då omorganisationen av lantbruksnämnderna och hushållningssällskapen skedde, har trädgårdsrådgivning och planering liksom undervisning och kursverksamhet avförts från det offentligas intresse. Detta är anmärkningsvärt då andra fritidsintressen åtnjutit ett omfattande samhällsstöd i olika former. De fritidsaktiviteter som trädgårdsägare utvecklar är dels en berikande fritidssysselsättning, dels innebär den betydande insatser i våra naturoch miljövårdssträvanden. Trädgårdsverksamhet har också stor betydelse för boendekultur och boendemiljö. Olika organisationer har bedrivit undervisning och upplysning i praktiska och teoretiska frågor som har samband med trädgårdsskötsel. Den verksamheten har i regel bedrivits i samarbete med något studieförbund. utgår dock inget statsbidrag för studiecirklar av typ trädgårdsskötsel. har dock i viss utsträckning beviljat statsbidrag för ca 400 studiecirklar , men med förutsättningen att i kurserna ingått studier i stadsplanering och miljövård samt att detta särskilt angivits i studieplanen. Då vi finner att frågorna om trädgårdsskötsel är viktiga från en mängd synpunkter, inte minst miljömässiga, finner vi det angeläget att statsbidrag utgår generellt till studiecirklar som berör villaträdgårdens planering och skötsel. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att statsbidrag generellt skall utgå till studiecirklar som berör villaträdgårdens planering och skötsel. () i öskevik
mot · FV021067 · 1972-01-01 00:00:00 — av herrar och i KU angående stödet tUI ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Det statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet fick efter riksdagsbeslut ny utformning. Detta stöd liksom det tidigare s. k. fritidsgruppsbidraget är en förutsättning för den omfattande fritidsverksamhet som f. n. bedrivs av frivilliga krafter i de olika ideella organisationerna. Om det stora värdet av denna verksamhet rådde under vårens debatt i stor enighet. Tyvärr har bestämmelserna för aktivitetsstödet utformats så, att en utökning av ungdomsverksamheten i vissa fall hämmas. Ett aktivitetsstöd kan rimligen inte vara så konstruerat att ökad aktivitet missgynnas. Redan nu torde det stå klart att anslaget för innevarande budgetår är för lågt för att den angivna förutsättningen av . per sammankomst skall kunna uppnås. Ungdomsverksamheten har varit av sådan omfattning och antalet sammankomster så många att bidraget per sammankomst enligt många bedömare kommer att bli endast . per sammankomst under innevarande budgetår. uppskattar att verksamheten under /73 kommer att öka med 150 000 sammankomster. Om denna ökning av ungdomsverksamheten fortsätter (vilket måste betecknas som glädjande) krymper stimulansbidraget per sammankomst kanske ytterligare någon krona. Motionärerna ansluter sig därför till yrkandet om förslagsanslag av i motion nr 340 som väckts av i m. fl. Motionärerna anser vidare att bidraget bör ställas i relation till antalet deltagare i sammankomsterna. Inom många ungdomsorganisationer t. ex. idrottsrörelsen är antalet deltagare betydligt högre än det föreskrivna minimiantalet fem personer, och där förekommer vissa naturliga större gruppsammansättningar, lagidrotter, truppgymnastik osv. Detta framgår också klart av RF:s senaste redovisning över fritidsgrupper, där medeltalet per grupp är icke mindre än 17,8 deltagare. Vi finner det därför synnerligen angeläget att införa en differentierad bidragskonstruktion som tar hänsyn till antalet deltagare i sammankomsterna. Vi föreslår ett bidrag med . per sammankomst för 514 deltagare, . för mer än 30 deltagare. Den nuvarande bidragskonstruktionen med högst . per sammankomst oavsett deltagarantalet innebär en försämring av stödet till den verksamhet som har det största antalet deltagare, nämligen idrottsrörelsen. Som ovan nämnts kan man inom idrotten sällan arbeta med så små grupper som fem deltagare. Nuvarande bidragskonstruktion uppmuntrar i detta fall varken till ökad aktivitet eller till ökat antal deltagare. En ytterligare motivering till vårt förslag om större grupper är den stora brist på frivilliga ledare som råder inom alla organisationer. Detta är kanske en av de viktigaste faktorerna att ta hänsyn till i detta sammanhang. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att differentierad bidragsform införes, som innebär att ett bidrag med . utgår till sammankomst med 514 deltagare, . till sammankomst med 1530 deltagare och . till sammankomst med mer än 30 deltagare.
mot · FV02107 · 1972-01-14 00:00:00 — om slopande av beskattningen av gasol för motordrivna fordon. Enligt förordningen om automobilskatt utgår särskild skatt för gasol eller annan vara som helt eller till huvudsaklig del består av gasformiga kolväten och som används till drift av motor i motorfordon, traktor eller motorredskap som är upptaget i bilregistret och icke är avställt. Motorfordonens avgaser medför hälsovådor. Detta gäller framför allt de fordon som drivs med flytande bränslen. De drivmedel som för med sig ringa eller ingen luftförorening borde fördenskull gynnas. Strävan att förbättra miljön främjas genom att man övergår till motorer som drivs av gasformiga kolväten. Det är därför angeläget att uppmuntra bilfabrikanter och bilister som vill tillverka och använda miljövänliga motorfordon. Gasol och liknande gaser bör undantas från beskattning. Det ringa skattebortfall som staten därigenom drabbas av uppvägs mer än väl av de fördelar som renare luft innebär. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att måtte besluta om ändring av förordningen om automobilbeskattning i syfte att befria fordon drivna med gasformiga bränslen från bränsleskatt, 2. att vederbörande utskott måtte vidta erforderliga författningsändringar. () i Agnäs
mot · FV021070 · 1972-01-26 00:00:00 — om översyn av riktlinjerna för samordning av programverksamheten i TV-kanalema. När den s. k. kanalreformen genomfördes enligt beslut hade vid starten omkring 2 miljoner tittare. har den siffran stigit till 5,4 miljoner. Det är en snabb utveckling, exceptionellt snabb om man jämför med liknande kanalreformer i andra länder. Till att börja med utgick man från att , som hade rikstäckning, skulle sända alla stora evenemang av typen , kungabesök, månfärder etc. efter starten och det är inte riktigt klart exakt när kom man emellertid överens om att TV ris särställning i detta hänseende inte längre gällde. Av befolkning i åldrarna är det 0,93 miljoner som inte kan se . Ser man till den totala befolkningen kan man alltså räkna med att i runda tal 1 miljon svenskar inte kan se den andra kanalen antingen därför att man bor i områden som inte nås av sändare eller därför att man av andra anledningar ännu inte har den apparatur som behövs för att ta in . Om kanalerna i detta läge tillåts konkurrera fullkomligt fritt, är det alltså uppenbart att 1 miljon svenskars tittarintressen kan bli åsidosatta. Problemet har särskilt aktualiserats vid de stora sportevenemangen, i fotboll och ishockey, sändningarna från och senast utsändningarna från vinterolympiaden i under första hälften av . I det senare fallet har tillåtits ta hand om direktsändningarna, som på grund av tidsskillanderna mellan och äger rum tidigt på morgnarna. I trakter där man av naturliga skäl hyser särskilt stort intresse för vintersportgrenarna nås man inte av distributionsnät. Man kan med fog ifrågasätta om denna diskriminering av en stor och intresserad minoritet överensstämmer med den koordinationsverksamhet som enligt beslut om kanaluppdelningen sker inom . Med hänsyn till att TV tack vare en skicklig och profilerad program politik så snabbt lyckats vidga sina tittarskaror synes det onödigt att man tillgriper konkurrensmedel som diskriminerar stora grupper och av dessa måste upplevas som en onödig orättvisa. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära en översyn av de riktlinjer som är vägledande för samordningen av programverksamheten mellan TV-kanalema i enlighet med vad i motionen anförts. KARL-ER1C () . ÅSLING (c)
mot · FV021072 · 1972-01-26 00:00:00 — om en utredning angående framtida finansiering. I statsutskottets av godkända utlåtande 1970:52 anförs att det är angeläget att frågorna rörande finansieringen av verksamhet i dess helhet och på tas upp till ingående prövning och att därvid bl. a. de synpunkter som framförts i de till riksdag väckta likalydande motionerna I: 705 och II: 849 närmare övervägs. I nämnda motioner framhålls att man borde överväga huruvida viss del av finansieringen kunde täckas via statsbudgeten. I föreliggande statsverksproposition uttalar chefen för att en inkomstförstärkning för dels inte är oundgänglig vid utgången av /74, dels att det kan föreligga skäl att ändå aktualisera en inkomstförstärkning. Av detta skäl är han inte nu beredd att ompröva sin ståndpunkt beträffande tidpunkten för en kommande inkomstförstärkning i rundradiorörelsen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning av frågan om den framtida finansieringen av verksamhet.
mot · FV021073 · 1972-01-26 00:00:00 — om höjning av anslaget till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet. har för /73 äskat ökade anslag till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet med . Departementschefen anser sig icke kunna föreslå högre höjning än med . Enbart den av SÖ föreslagna höjningen av bidraget till de blindas biblioteksverksamhet uppgick till . Biblioteksverksamheten för de blinda talböcker, taltidningar och böcker i blindskrift har i mycket hög grad byggts upp och underhållits med hjälp av insamlade medel. (insamlades nära för ändamålet.) Särskilt behovet av talböcker och tidningar är mycket stort. Utvecklingen därvidlag visar en närmast generande eftersläpning i jämförelse med biblioteksutvecklingen i övrigt. En någorlunda god tillgång på litteratur skall inte för någon grupp i samhället behöva finansieras genom insamlingsaktioner. Det i statsverkspropositionen föreslagna bidraget till de handikappades kulturella verksamhet bör ytterligare förstärkas med . att tillföras de blindas biblioteksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för /73 anvisar ett anslag av .
mot · FV021076 · 1972-01-01 00:00:00 — av herrar och i Ulfsbyn om höjning av anslaget till Tidskriftsstöd. Kulturella och ideella tidskrifter har brottats med stora ekonomiska svårigheter. Som följd härav har utgått statsbidrag under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Fram till /71 höjdes bidragsposten till . Till följd av litteraturutrednings delbetänkande med förslag om utbyggt tidskriftsstöd har innevarande budgetår anvisats . Stödet utgår i tre former. Grundbidrag utgår till tidskrifter för vilka inkomsterna ej täcker utgifterna. Beloppet har innevarande budgetår uppgått till . Projektbidrag kan utgå till speciella projekt som är så kostnadskrävande att de icke ryms inom tidskriftens normala budget; innevarande budgetår har . fördelats för detta ändamål. anvisats för stödköp av tidskrifter. Stödformen innebär att medel anvisas till vissa statliga eller kommunala myndigheter för prenumeration på tidskrifter. Tidskriftsstödet fördelas av en för ändamålet av Kungl. Maj:t utsedd nämnd. Sammanlagt 118 tidskrifter ansökte om grundbidrag. Efter hård gallring kunde ca 35 ansökningar beviljas. På grund av ansökningarnas antal måste tak sättas vid . En betydande del av de avvisade ansökningarna skulle ha bifallits om medel funnits tillgängliga. Nämnden har därför i sina äskanden för /73 hemställt om att denna bidragsdel måtte höjas med . Bidragen till stödköp har mötts med mycket stort intresse av de bidragsmottagande myndigheterna. finner att medelsanvisningen för denna bidragsform bör höjas med 100 000 till , dock med rätt för nämnden att få överföra det av detta belopp till de andra stödformerna om så befinns önskvärt. Chefen för har i årets statsverksproposition icke funnit skäl att höja bidraget till tidskriftsstödet utan föreslår oförändrat . för /73. Den besvärliga ekonomiska situationen för landets kulturella och ideella tidskrifter är väl känd och omvittnad. Ett brett register av tidskrifter, som företräder olika uppfattningar och värderingar, är odis kutabelt en grundläggande förutsättning för en stimulerande och nödvändig debatt i samhälleliga, estetiska och allmänt kulturella frågor. Det måste betraktas som djupt otillfredsställande att så många ansökningar om grundbidrag avvisats på grund av brist på medel. Det är angeläget att ytterligare . anvisas kommande budgetår att disponeras för grundbidrag till kulturella och ideella tidskrifter. Med stöd av vad som anförts hemställs att till Tidskriftsstöd för /73 anvisar ett anslag av . PER () () AB Egneilska Boktryckeriet, 1972
mot · FV021079 · 1972-01-26 00:00:00 — angående tillhandahållande åt allmänheten av arkiverade program. Enligt lagen om skyldighet att avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift är boktryckare skyldig att tillställa vart och ett av universitetsbiblioteken ett exemplar av varje bok, tidskrift och tidning som produceras. Denna bestämmelse saknar motsvarighet för etermedia, vilket bl. a. beror på den höga kostnaden för bandning av radio- och TV-program. Att sådana program är oåtkomliga sedan de en gång sänts är emellertid ytterst otillfredsställande. Den effektiva kostnaden för uppspelning av bandade program kan inte vara särskilt stor, men de debiteringsnormer som f. n. tillämpas av gör det nu närmast omöjligt för enskilda att ta del av banden. Såväl för forskningen som för samhällsdebatten är det emellertid av stort värde att gamla program finns fritt tillgängliga. Det vore därför motiverat att - i analogi med boktryckarens leveransplikt - stipulera en skyldighet för att mot en mindre avgift eller till ingen kostnad alls spela upp arkiverade program. Om det av administrativa skäl eller med hänsyn till kostnaderna skulle visa sig nödvändigt, kan man överväga att begränsa sådan kostnadsfri eller subventionerad service till personer som direkt berörs i eller av programmen eller som kan styrka att de har yrkesmässiga skäl att ta del av dem. I detta sammanhang bör även övervägas formerna för en mer omfattande och för allmänheten mindre kostsam service när det gäller utskrifter av program. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. begär en utredning av formerna för skyldighet att mot en lägre avgift eller helt kostnadsfritt uppspela bandade program och tillhandahålla programutskrifter.
mot · FV021080 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om statligt tidskriftsstöd till vissa periodiska tidskrifter. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1972: 948 av i m. fl. att hos Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att periodiska tidskrifter av i motionen 1972: 948 angivet slag bör komma i åtnjutande av statligt tidskriftsstöd. () ()
mot · FV021081 · 1972-01-26 00:00:00 — om ett dagligt religiöst TV-program. Med hänsyn till de stora grupper i vårt land för vilka religionen år ett levande värde inryms för rättvisans skull i radioprogrammen dagliga program av religiös karaktär. Man frågar sig varför icke TV har ett motsvarande inslag. TV borde kunna ordna ett program , innehållande inslag av musik av religiös karaktär samt läsning ur eller ur andaktslitteratur från olika tider, religiös lyrik eller liknande. Genom de synintryck TV förmedlar kan man tänka sig att programmet återger tavlor, skulpturer, kyrkointeriörer. Förutom det religiösa värdet av ett dylikt inslag, lämpligen förlagt till en tidpunkt som icke är för sen för många äldre liksom för barn, måste man även beakta det kulturella värdet av en dylik programpunkt, då vår kultur som bekant bygger i så hög grad på religiösa begrepp och motiv, att det finns risk att på grund av bristande insikter på dessa områden stora delar av vår religiöst influerade kultur blir »stum» för alltför många i vårt land. Med hänvisning till det anförda får jag hemställa att uttalar sig för att i de dagliga TV-programmen inryms ett program av religiös karaktär.
mot · FV021083 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar i och om förbättrad undervisning i samhällskunskap. Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdomar har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Så lyder skolstadgans första paragraf som därmed också anger målet för skolan. De olika lärostoffen utgör därmed en viktig komponent för att uppnå den målsättningen. Läroplanen föreskriver också en aktiv medverkan från skolans sida i samhällets utveckling. Härvidlag utgör samhällskunskap en avgörande faktor, vars främsta syfte är att ge kunskap om samhällets demokratiska funktioner på ett sådant sätt att alla medborgare får möjlighet att verka i enlighet med våra demokratiska grundvärderingar. Undervisningen i samhällskunskap har emellertid tagit alltför mycket sikte på vad som förevarit och inte i tillräcklig omfattning återspeglat förhållandena i nutid. De nuvarande politiska partierna och de politiska ungdomsförbundens program och målsättningar behandlas ytterst ytligt i den nuvarande undervisningen i samhällskunskap. En viss förbättring har emellertid skett genom den information som förmedlas i anslutning till skolvalen. Den möjligheten återkommer emellertid endast och kan därför inte ge den kontinuitet i undervisningen som är erforderlig. För att också kunna trygga rekryteringen av förtroendevalda till olika poster i kommuner, landsting och riksdag och för att kunna förankra det politiska arbetet i de stora folkgrupperna är det angeläget att alla människor på ett tidigt stadium tillförsäkras en gedigen och grundläggande information om samhällets politiska arbete och om de politiska partierna. Enligt vår uppfattning kan en av orsakerna till att dessa brister fortfarande finns vara avsaknaden av allsidiga läromedel, läromedel som utförligt presenterar varje partis och ungdomsförbunds program och målsättning. Det synes därför angeläget att förutsättningar skapas för sådan läromedelsproduktion. Grundläggande bör här vara att varje politiskt parti och ungdomsförbund själva får utforma ett sådant materials innehåll efter vissa i för väg överenskomna ramar. Läromedlen skall självfallet också differentieras för högstadium respektive gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar som sin mening att Kungl. Maj:t uppdrar åt att vidta åtgärder i enlighet med motionens syfte. () ()
mot · FV021084 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken i och i Lane-Herrestad om förbättrad utbildning av lärare för döva. Flertalet hörselskadade barn, som är i behov av att lära sig åtbördsspråket, erhåller inte undervisning i detta ämne. De som utbildas till lärare för hörselskadade erhåller nämligen inte tillräckliga kunskaper i detta språk för att kunna meddela sina elever nödvändiga kunskaper i teckenspråket och med dess hjälp undervisa. Konstateras kan att utbildningen av lärarna i åtbördsspråket har ökat , men undervisningstiden är inte tillräcklig för vare sig hörselpedagoger eller dövlärare, vilka i detta ämne erhåller 20 resp. 50 timmars undervisning i sin utbildning. Vi är medvetna om att det råder delade meningar om lämpligheten av att använda åtbördsspråket som kommunikationsmedel mellan hörselskadade såväl som mellan hörselskadade och hörande. Det torde emellertid vara obestridligt att detta språk ger de hörselskadade större språkförståelse och därmed större möjligheter att uppleva gemenskap med andra människor. De erhåller bättre möjligheter att göra sig förstådda av sina föräldrar och övriga nära anhöriga. Dessa eftersträvar nämligen att lära sig åtbördsspråket om deras hörselskadade barn fått lära sig detsamma. Därmed ökas barnens möjligheter att få uppleva den gemenskap, värme och känslokontakt som är av utomordentligt stort värde för deras personliga utveckling och för deras anpassning till samhällets olika krav. Att inte ge alla de hörselskadade barn som är i behov av att lära åtbördsspråket undervisning i detsamma innebär enligt vår mening att deras möjligheter att kommunicera med omvärlden allvarligt begränsas. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av läroplanen för utbildning av lärare för döva, i syfte att bibringa dessa tillräckliga kunskaper för att kunna undervisa i åtbördsspråket. () i Lane-Herrestad