mot · FV02598 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om samrådsskyldighet i lokaliseringsfrågor, m. m. I ett samhälle som undergår snabba förändringar i fråga om befolknings- och näringslivsstruktur är det angeläget att samhället genom sina olika organ såväl på riksplanet som på länsplanet anvisar klara regionalpolitiska målsättningar. Genom lokaliseringspolitiska insatser, lokaliseringssamråd och utarbetande av regionalpolitiska handlingsprogram kan samhället på ett bättre sätt styra utvecklingen. Därutöver krävs att de regionala organen, såsom länsorgan och kommunala myndigheter, får effektivare stymingsmöjligheter. Målsättningen med den regionala planeringen är att förhindra samhällsekonomiska förluster på grund av negativa verkningar ur miljömässig och social synpunkt. Som exempel på en negativ utveckling, betingad av bristande planering och samråd på regionala planet, kan nämnas strukturomvandlingen i , som även påverkat utvecklingen i södra . Främst konstateras en alltmer koncentrerad näringslivsstruktur med åtföljande påtvingade befolkningsomflyttningar. En sådan koncentration har skett till som är ett alltför starkt centrum i ett kraftfält, som omfattar sydligaste och där befolkningsströmmama går i fel riktning. Flera allvarliga problem uppstår på grund av denna felaktiga utveckling. Man har inte klargjort den enskilda människans egna behov av valfrihet i fråga om arbete, bostäder och service. Näringslivets planering och trafik- och transportförhållandena har setts ur kortsiktiga och snävt företagsekonomiska perspektiv. Frågan om den framtida vattenförsörjningen, bland annat rörande frågan om grundvattenförhållandena i och i anslutning till storstadsregionerna, är också otillräckligt utredd. Åtgärder kan vidtas för t. ex. en utvecklad turistservice genom utbyggnad av turistvägar. Samarbete med angränsande län bör ske också i detta avseende. Det gäller likaså vid framskapandet av trivselmässiga fritidsområden som har anknytning till befolkningen i större tätortsbildningar och storstadsregioner. Likaså bör vid en samordnad länsplanering hänsyn tas till den allmänna samhällsservicen, t. ex. i fråga om bibehållan det av postverkets service. För såväl främjande av befolkningsutvecklingen som en jämnare regional balans bör underlag skapas för skolutbyggnad, t. ex. gymnasiefilial i . kan mycket väl konkurrera också med storstadsregioner i fråga om lokaliseringsobjekt och arbetskraft. Goda utvecklingsmöjligheter finns kring MarkarydLjungbyÄlmhultAlvesta . Länet har ett gynsamt läge ur kommunikations-, transportoch resekostnadssynpunkt, och läget är gynnsamt även för flertalet exportnäringar som inriktar sig på de kontinentala marknaderna. En framtida broförbindelse eller en järnvägstunnel kommer också att ytterligare kunna förbättra transportmöjligheterna för dessa delar av . har också god tillgång till en trivselbefrämjande fritidsmiljö för såväl sommar- som . Sydvästra hade den största andelen nettoinflyttade jämfört med Stockholms- och Göteborgsregionerna. kan man enligt prognoserna räkna med en ökning av befolkningen på om nuvarande inflyttningstakt bibehålles. måste det betecknas som anmärkningsvärt att folkmängden i sydöstra , , blir ännu mindre än den var . Sydvästra har konstaterat, att det är en synnerligen svår uppgift att avväga jordbrukets intressen mot urbaniseringens växande krav på utrymmen. Förbundet har också som bekant utrett olika bebyggelsealtemativ, där den s. k. bandstaden från till tilldragit sig stor uppmärksamhet. Det är nu hög tid att åstadkomma alternativa decentraliseringsmöjligheter av arbetstillfällena och bebyggelse till andra orter och delar av än inom just västra och sydvästra delarna med dess goda jordbruksjordar. På så sätt kunde kanske även de problem, som följer med befolkningskoncentrationen, framtidsmässigt lösas bättre än som annars kommer att bli fallet. i konstaterar i länsprogrammet att ett framtida mycket stort arbetskraftsbehov uppstår i länet 19701975, därvid behövs ett nettotillskott av ca 25 000 förvärvsarbetande. Detta antages i stor utsträckning bli tillgodosett genom inflyttning av utländsk arbetskraft. I län kan man konstatera att avgången från jordbruket medför att 4 000 arbetstillfällen försvinner. Det måste här alltså skapas ett icke föraktligt antal nya arbetstillfällen för att sysselsättningen skall kunna bibehållas. Med det anförda har vi i korthet önskat peka på nödvändigheten av att planeras gemensamt av de båda länsmyndigheterna. En mera jämn fördelning inom av arbetsskapande projekt är av här i korthet berörda skäl en uppenbar nödvändighet. Landstingen har inflytande även i länsstyrelserna. Det är angeläget att regionalt samarbete sker inom hela i syfte att uppnå en jämnare struktur av näringars och sysselsättningstillfällens placering i de båda länen. Landstingen i har redan ett samarbete på gång inom sitt kompetensområde. Länen bör givetvis även etablera sådant samarbete om vi skall kunna utnyttja hela regionen på ett ur mänsklig miljösynpunkt förnuftigt sätt. Länsstyrelserna med underlydande länsorgan har fått större befogenheter i fråga om samhällsplaneringen. Detta kräver ett större mått av samråd med andra myndigheter och med näringslivet. Genom beslut om obligatoriskt lokaliseringssamråd inom storstadsregionerna och vissa andra delar av landet har ett litet steg tagits mot en mera förutseende regional planering. Detta innebär att företag som vill nyetablera eller utvidga inom storstadsregion är skyldiga att anmäla detta till samrådsmyndigheten innan sådan etablering sker. Detta var ett beslut i rätt riktning och hälsas med tillfredsställelse. Beslutet innebär dock att berörda företag dock endast är skyldiga att samråda ej att följa en eventuell rekommendation om att t. ex. etablera sig på annan ort. Detta samrådsförfarande kommer i de flesta fall inte att få avsedd effekt. Remissyttranden angående promemorian om lokaliseringsområdets sektoriella och byggnadstekniska avgränsning tyder på detta. Vi anser därför att det är nödvändigt att den centrala samrådsmyndigheten får effektivare möjligheter att följa upp resultatet av samrådet. Den centrala myndigheten bör härvid ha kontakt även med till det berörda området angränsande läns myndigheter för att lättare klargöra möjligheterna av andra etableringsaltemativ utanför storstadsområdet. Sålunda bör exempelvis länsmyndigheterna i såväl , och som få fungera som instans i samrådsförfarandet när ärende angående etablering inom anmäls. Vid handläggningen av ärenden inom ramen för lokaliseringssamråd har AMS:s lokaliseringsdelegation huvudansvaret och utfärdar samrådsbevis. Vår mening är att de regionala organen länsorganen i större grad bör delta i denna handläggning utöver det remissförfarande som i vissa fall sker samt få större befogenheter i lokaliseringsärenden som gäller storstadsregionerna. En särskild regional samrådsmyndighet bör finnas inom lokaliseringssamrådets ram. Vi anser även att man som ett kompletterande instrument till samrådet medger länsorganen att ge särskilda investeringsbidrag till företag som efter samråd rekommenderas att etablera sig på ort utanför den storstadsregion som är aktuell för samrådsförfarandet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. 1. om utfärdande av sådana bestämmelser att samrådsskyldighet föreligger interkommunalt och över länsgränsema i lokaliseringsfrågor; 2. om att bestämmelser utfärdas som ger länsmyndigheterna rätt att via investeringsbidrag styra företagsetablering och lokalisering av annan verksamhet. . () i Skegrie () i Arrie