mot · FV021122 · 1972-01-26 00:00:00 — om universitetsutbildning i konsumentekonomi, m. m. Om man ser till hittillsvarande insatser på konsumentområdet har de närmast byggt på ett konkurrensekonomiskt synsätt. Detta har inneburit en begränsning beträffande både målsättning och arbetssätt. har uppstått krav på bredare insatser och en samlad målsättning som utgår ifrån konsumenternas situation. Detta har hävdats mycket bestämt i konsumentutredningens s. k. lägesrapport. Man säger där att i det konsumentpolitiska arbetet måste man med hushållen som infallsväg analysera konsumenternas roll och problem i produktionskedjan. En konsumentpolitik, byggd på en hushållscentrerad ekonomisk problemsyn, kan bidraga till att höja effektiviteten i samhällsekonomin. Konsumenternas situation måste bedömas i ett samhällsekonomiskt sammanhang. Offentlig verksamhet, näringsliv och hushåll ger tillsammans förutsättningarna för att individerna skall kunna uppnå välbefinnande i fysisk, psykisk och social mening. Frågorna om målsättning och verksamhetsformer för samhällets konsumentpolitik i vid mening kan förväntas bli behandlade i anslutning till en särskild proposition till årets riksdag. Om man vill utveckla konsumentpolitiken enligt de linjer som dragits upp av konsumentutredningen och med den hushållscentrerade grundsyn som hävdas därvid, finns det anledning att granska hur man i forskningen och den högre utbildningen behandlar de konsumentekonomiska frågorna. Man utgår sålunda ifrån en ekonomisk syn som tar hänsyn inte endast till hushållens penningresurser utan också till andra resursinsatser som t. ex. arbete. Vidare beaktas att målen för hushållens insatser inte endast är de som kan uttryckas i pengar utan även består i andra värden som hälsa, trygghet och jämlikhet. Detta innebär att man inte vill nöja sig med att i ekonomin behandla endast den del av verkligheten som styrs av marknadskrafterna. Om man gör granskningen utifrån dessa förutsättningar finner man i vilken ringa grad konsumenternas egen verksamhet är beaktad och beskriven i forskning och ekonomisk utbildning. Detta är dock en uppgift som faller inom de ekonomiska läroämnena. Denna typ av ekonomi omfattas som regel inte av den gängse forskningen och utbildningen vare sig det gäller nationalekonomi eller företagsekonomi. I stället har man i alltför hög grad utgått ifrån att konsumenternas behov och efterfrågan styr produktionens omfattning och inriktning. Hushållens roll i ekonomin har ingen egen forskningsankytning. I den mån konsumentekonomin ingår som särskilt läroämne i den högre utbildningen är det inom lärarutbildningen på det husliga området. Där saknas det dock forskning och mera avancerad utbildning. Detta har bl. a. medfört att de undersökningar som finns om produktion och distribution är så gott som helt gjorda med utgångspunkt ifrån företagsekonomiska frågeställningar. Inom ramen för denna typ av undersökningar betraktas konsumenterna som objekt för företagens ansträngningar. Man är alltså inriktad på företagens problem. Statens pris- och kartellnämnd har visserligen gjort några försök att inom ramen för en hushållsekonomisk syn analysera huhållens resursr problem när det gäller dagligvarudistributionen, en undersökningstyp som f. n. utvecklas vidare inom distributionsutredningen. Distributionsområdet är det enda område där mera utvecklade försök gjorts att tillämpa den hushållsekonomiska syn som konsumentutredningen pläderat för. Skall sådana utredningar kunna utvecklas i större skala och över flera områden behövs det resurser för forskning och utbildning inom ämnet konsumentekonomi i den bemärkelse som detta ämne här givits. Detta innebär att disciplinerna nationalekonomi och företagsekonomi får sin motsvarighet på konsumentsidan och att ämnet konsumentekonomi ges en självständig ställning inom utbildning och forskning. Ekonomi är ju inget annat än läran om hur man handskas med knappa resurser. Denna kunskap behövs inte endast på företagssidan utan också på hushållssidan. Knappheten gäller dessutom inte endast materiella resurser utan också de prestationer som människan skall stå för. Perspektivet i den utbildning i konsumentekonomi som här åsyftas skall inte endast vara privatekonomiskt utan i första hand samhällsekonomiskt. Detta är ett sätt att betrakta ekonomin från konsumenternas synpunkt i förhållande till en målsättning i samhället som är mera komplex än målet av snabbast möjliga materiella tillväxt. Jämsides synes det angeläget att göra en översyn av läroplanerna i ämnena nationalekonomi och företagsekonomi. Beskrivningen av konsumenten och konsumentens roll måste stå i överensstämmelse med den som kan komma att förekomma inom ämnet konsumentekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att det, efter erforderliga utredningar, till nästkommande riksdag framläggs förslag som möjliggör igångsättande av utbildning i ämnet konsumentekonomi på universitetsnivå samt att det sker en översyn av läroplanerna i ämnena nationalekonomi och företagsekonomi. () ()