mot · FV021151 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om kostnadsberäkningar för olika samarbetsalternativ vid universitet och högskolor, m. m. I enlighet med bemyndigande från Kungl. Maj:t pågår försöksverksamhet med nya former för samarbete mellan studerande, lärare och övrig personal vid universitet och högskolor (FNYS). Även beträffande specialhögskolor har bemyndigande givits om dylik försöksverksamhet. UKÄ har fått i uppdrag att komma in med förslag föranledda av försöksverksamheten liksom att särskilt utreda formerna för val av rektor och prorektor. Avsikten är att UKÄ skall lämna förslag till regeringen om ändringar i universitetsstadgan, varefter nya bestämmelser efter proposition och riksdagsbehandling skall kunna träda i kraft . Parallellt förfarande synes bli tillämpbart beträffande specialhögskolor. Den pågående försöksverksamheten med nya samarbetsformer vid universiteten har utan tvivel gett intressanta och positiva erfarenheter. Inte minst av snabb expansion och omdaning av verksamheten vid universiteten har det varit av stor vikt att söka få till stånd ett vidgat och fördjupat samarbete mellan lärare och elever. Det har också varit värdefullt att man genom denna försöksverksamhet sökt skapa former för medinflytande även för andra personalgrupper än lärarna. I takt med utbyggnaden har ju universiteten fått en helt annan och mer differentierad personalsammansättning . Men frågan om universitetens ledning måste också ses i större sammanhang än vad nuvarande försöksverksamhet, som ju främst avsett ett utökat studentinflytande, är ett uttryck för. Den högre utbildningen är en allmän samhällsangelägenhet av stor vikt. Universitet och andra högskoleenheter är dessutom av stor betydelse för de orter och de områden till vilka de är lokaliserade. a. av den anledningen talar starka skäl för att representanter för samhället, lämpligen från primär- och landstingskommunal nivå, ingår i universitetens lokala ledning. Därmed skulle man möjliggöra ett vidare medborgarinflytande vid universiteten än . U 68 kommer att framlägga förslag om den högre utbildningens organisation i sin helhet. I detta sammanhang har annonserats att frågan om inslag av allmänna representanter för yrkesliv, kommuner, etc. i universitetens styrelser avses behandlas i anslutning till U 68 :s för De aviserade förslagen om nya samarbetsformer avser emellertid endast att bygga på den försöksverksamhet som bedrivits. Det måste te sig synnerligen tveksamt att bara för en kortare övergångsperiod införa så viktiga ändringar i universitetsstadgan som antyds i Remiss-PM II från universitetskanslersämbetet (publicerat i UKÄ-aktuellt 1971/72 nummer 10). Ger man genom sådana regelrätta stadgeändringar ett betydande inflytande till en grupp, minskar förutsättningarna för statsmakterna att i ett senare läge, då ett mera allsidigt material föreligger, få till stånd en förutsättningslös diskussion om de bästa lösningarna av styrelseformerna och samverkansfrågoma vid universiteten. Man kan också utgå från att en ny studieorganisation och en breddad ledning för de lokala universiteten får konsekvenser även för arbetsformerna på institutionsnivån. I avvaktan på U 68 :s förslag synes det därför vara önskvärt att en viss försöksverksamhet med medborgarinflytande över universitetsförvaltningen kunde påbörjas, och bör uttala ett önskemål härom. I UKÄ:s PM heter det att de nya samarbetsformerna kräver betydande insatser av ledamöterna i olika organ i form av förberedelser för sammanträde, kontakter med respektive valkorporationer m. m. Eftersom de föreslagna styrelseformerna tar i anspråk en stor del av den tid för lärare och övrig personal som eljest skulle ha disponerats för de normala uppgifterna, uppstår krav på nya tjänster och arvodesersättningar i olika former. Även för de studerande avses ersättningar på samma sätt utgå. Förhandlingar har inletts med personalorganisationerna om dessa ersättningsfrågor. Betydande behov av anslag för information m. m. anses också föreligga både centralt och lokalt. Av remissinstanserna har kraftigt understrukits att ett generellt genomförande av de föreslagna samarbetsformema, främst på institutionsnivån, medför betydande krav på resurser för administrativa ändamål och expenser. UKÄ framhåller att en fortsatt uppbyggnad av driftkostnadsanslagen framstår som synnerligen angelägen från bl. a. denna synpunkt. Det torde röra sig om betydande merutgifter för statsverket om försöksverksamhetens intentioner skall genomföras. Det är därför en brist att man vid den pågående utvärderingen saknar underlag för en rimlig bedömning av kostnaderna. En satsning på vissa av de föreslagna inflytandeformema kan innebära att utrymmet minskar för angelägna förstärkningar i övrigt, t. ex. för en mera individualiserad och studerandeanpassad undervisning. Det är således viktigt att man redan på beredningsstadiet beaktar även de ekonomiska konsekvenserna av olika samarbetsaltemativ. Med hänvisning till det anförda hemställes att uttalar 1. att Kungl. som vägledning för den allmänna debatten presenterar kostnadsberäkningar för olika samarbetsaltemativ vid universitet och högskolor, 2. att frågan om nya samarbetsformer mellan olika grupper vid universitet och högskolor löses i samband med att ställning tas till samhällsrepresentanter i universitetens och högskolornas ledning, 3. att försöksverksamhet bör inledas med samhällsrepresentanter i och högskolors lokala ledning. () () () ()