mot · FV02840 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. I särskild motion har kommunisterna yrkat att mervärdeskatten på livsmedel helt skall slopäs. Motiveringen för detta krav är att söka lätta bördorna för lönarbetarna och deras familjer, särskilt för låginkomstgrupperna och barnfamiljerna. De starkt stigande priserna på livsmedel liksom de ytterligare prisstegringar som väntas understryker ännu mera angelägenheten av denna skattereform. Genom höjningen av uttagningsprocenten för mervärdeskatten och genom de stora prisstegringarna, vilka automatiskt medför en ökning av den uttagna mervärdeskatten, har belastningen på livsmedelskonsumtionen av mervärdebeskattningen ökat mycket starkt. Enligt tillgängliga prognoser skulle mervärdeskatten på livsmedel under /73 komma att inbringa inte mindre än ca . Sett ur konsumenternas synpunkt innebär detta att de i samband med sina inköp av livsmedel kommer att tvingas betala inte i skatt. Betydelsen av att slopa moms på livsmedel framstår ännu klarare mot bakgrunden av dessa siffror. Kravet om avskaffande av mervärdeskatten på livsmedel motiveras också av en strävan att söka åstadkomma en annan fördelning av skattebördorna. Mervärdeskatten drabbar hårdast familjer och ensamstående med låga och genomsnittliga inkomster. Slopande av moms på maten betyder den största lättnaden för dessa grupper. När vi ställt detta krav har vi förutsatt att skärpningar skulle göras av skatter som åvilar de högre inkomsttagarna, de stora förmögenhetsägarna och bolagen. Därigenom skulle en ur arbetarklassens och andra arbetande folklagers synpunkt riktigare fördelning av skattebördorna åstadkommas och statskassan erhålla ett tillskott som ungefärligen motsvarade inkomstbortfallet genom att mervärdeskatten borttages på livsmedel. har det skett förändringar i skattepolitiken, vilkas sammanlagda effekt blivit skattelättnader för bolag och stora förmögenhetsägare men en skärpt beskattning av personer med låga eller medelstora inkomster. Till den senare effekten har framför allt bidragit införandet och höjningen av mervärdeskatten samt höjningen av de kommunala skatterna. Genom beslut vid olika tillfällen har beskattningen av bolagen och de stora förmögenhetsägarna lindrats. Medan skattetrycket i procent av bruttonationalprodukten tredubblats , har det på företag varit oförändrat om man utgår och minskats till nära hälften om jämförelsen börjar in . Förmögenhetsskattens andel av den totalt uppburna skatten har sjunkit från /50 till /71. (Se tabellerna i bilaga till motionen.) Det finns alltså allt skäl att på olika sätt skärpa beskattningen av stora förmögenheter, höga inkomster, bolagsvinster m.m. Detta föreslår vi skall göras på följande sätt: Höjning av förmögenhetsskatten. Ovan har redovisats uppgifter sorn visar hur förmögenhetsskattens andel av den totalt uppburna skatten kraftigt minskat. En höjning är i hög grad berättigad. Ett tillämpande av i motionens yrkande angiven skatteskala kan beräknas inbringa ca . För att väsentliga delar av denna höjning icke i realiteten skall bortfalla genom gällande spärregler föreslås en höjning av spärrbeloppen till 85 resp. . Höjning av arvs- och gåvoskatten. Såväl finansiella som principiella skäl talar för en skärpning av denna skatt. En höjning föreslås med i genomsnitt , vilket inbringar . Höjning av bolagsskatten. Det under en följd av år ställda kravet från den kommunistiska riksdagsgruppen om skärpt bolagsskatt framstår även nu som väl motiverat. Intill dess att en grundläggande omarbetning av företagsbeskattningen har genomförts, varvid sådana frågor som den fria avskrivningsrätten m.m. blir föremål för ändring, bör i varje fall en återgång till det tidigare 50-procentiga skatteuttaget genomföras. Senast vid förra årets aktualiserades frågan om en skärpning av företagsbeskattningen. En höjning av bolagsskatten inbringar ca . Även i detta fall handlar det om att upphäva en tidigare beslutad skattelindring för företagen genom de förändrade avskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter, som beslöts vid riksdag. En återgång till tidigare gällande regler ger en merinkomst av . Begränsning i avdragsrätten för skuldräntor. Denna avdragsrätt gynnar de stora inkomsttagarna och förmögenhetsägarna. Den gynnar lyxkonsumtion eller lönande kapitalplaceringar och detta på andra skattebetalares bekostnad. kommunisterna har år krävt att avdragsrätten för skuldräntor skall begränsas. Om en gräns sättes vid ett sammanlagt skuldbelopp på får statskassan ett inkomsttillskott på ca . Denna siffra anger den belastning som genom det nuvarande systemet lägges på andra skattebetalare. Slopande av taket för folkpensionsavgiften. melser utgår folkpensionsavgiften på den till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten, men avgiften är maximerad till . Härav följer att någon avgift icke utgår på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . Årsinkomster på medför alltså inte högre folkpensionsavgift än som utgår på inkomster upp till denna gräns. Detta tak bör avskaffas och folkpensionsavgiften i alla inkomstlägen uppgå till av inkomsten. En sådan förändring inbringar till statskassan . Under en rad år har kommunisterna krävt att företagens reklamutgifter skall beskattas. Detta har föreslagits ske i den preliminära formen att företagens avdrag för utgifter för reklamändamål vid taxeringen begränsades till . Ett belopp motsvarande hälften av reklamutgifterna skulle alltså beläggas med bolagsskatt. har numera avgivit förslag till beskattning av reklamen, och en proposition väntas på grundval av detta. Den föreslagna reklamskatten beräknas brutto inbringa för /73. Vi anser en beskattning på reklamen av denna storleksordning vara alltför låg men avvaktar regeringens förslag innan ett alternativ eventuellt framlägges. De här föreslagna skatteskärpningarna kan sammanfattningsvis beräknas ge följande ökade skatteinkomster: Höjd skatt på arv och gåvor Begränsning i avdragsrätt för skuldräntor Slopat tak för folkpensionsavgiften Härtill kommer alltså eventuella inkomster av en högre skatt på reklamutgifterna än vad regeringen kan väntas föreslå på grundval av reklamutredningens betänkande. De föreslagna skattehöjningarna täcker den avgörande delen av inkomstbortfallet vid ett slopande av mervärdeskatten. 1 särskilda motioner ställer kommunisterna till årets riksdag förslag såväl om minskning av utgifterna under vissa anslag (militärutgifterna, , centralt personregister, subventioner och gåvor till privatkapita 1 * -1972. listiska företag m. sorn om anslagshöjningar och reformer vilka ökar statsutgifterna (sänkt pensionsålder, indexreglering av barnbidragen, större pensionstillskott, förbättrade bidrag vid arbetsmarknadsutbildning m. m.). För kampen mot arbetslösheten anser vi det befogat att om nödvändigt öka statens upplåning utöver det belopp som av regeringen förutsatts i finansplanen. Med hänvisning till det anförda föreslås1 att måtte besluta om de i det efterföljande anförda förslagen om beskattningsåtgärder: a) följande ändring i Förordningen (nr 577) om statlig förmögenhetsskatt. Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 250 000 men icke : 400 000 men icke : b) höjning av arvs- och gåvoskatten med i genomsnitt , varvid vederbörande utskott förutsättes utarbeta lämpliga skatteskalor, c) att fr. o. m. och tills vidare utta en extra bolagsskatt av den beskattningsbara inkomsten, d) att avskrivningsreglerna vid inkomstbeskattningen för rörelse- och hyresfastigheter återställes till vad som gällde 1969 beslutade ändringarna, dvs. i överensstämmelse med texten i kommunalskattelagen (nr 370), e) att den i kommunalskattelagen stadgade avdragsrätten för ränta å gäld begränsas till att gälla skuldbelopp understigande och att vederbörande utskott måtte utarbeta erforderlig lagtext, 1 (Se även motion nr 1457) f) sådan förändring i Kungl. Maj:ts Förordning (nr 172) om begränsning av skatt i vissa fall, andra stycket 3 § att angivna procenttal höjes till . (vpk) (vpk) En allmän bild av beskattningens tyngd - skattetrycket får man enklast genom att slå ihop samtliga skatter och ställa dem i relation till bruttonationalprodukten (BNP). I nedanstående tabeller lämnas uppgifter om skattetryckets fördelning på fysiska personer och företag, på direkta och indirekta skatter samt om förmögenhetsskattens antal av statens totala skatteinkomster. Skattetryckets fördelning på fysiska personer och företag Skattetryck i procent av BNP Fysiska personer Företag Skattetryckets fördelning på direkta och indirekta skatter Skattetryckets fördelning i procent av BNP Förmögenhetsskattens andel av statens totala skatteintäkter Debiterad förmögenhetsskatt, mkr. I procent av totalt uppburen skatt