mot · FV02395 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående strukturfrågorna inom dags- och veckopress. De allt större problem som drabbat den svenska dagspressen har varit föremål för statsmakternas intresse och resulterat i aktiva insatser. arbetade ett par pressutredningar med uppgift att anvisa vägar ur de svårigheter som uppstått under . Insatserna har givit relativt blygsamma resultat, och först genom beslutet om annonsskatten vid riksdag skedde ett försök till korrigering av marknadkrafternas fria spel genom att söka åstadkomma en inbördes omfördelning av de stora annonsinkomsterna. Åtgärden har diskuterats men syftade ytterst till att hejda den liberala marknadsekonomins egna inneboende krafter som leder till att den fria konkurrensen tar död på konkurrensen. Även det tryckta ordet hotas av monopolism tryckfriheten kan bli en chimär. I anslutning till behandlingen av annonsskatten beslöt att en kommitté skulle utses för att följa utvecklingen på detta område. Den fortsatta utvecklingen har visat att det krävs betydligt aktivare åtgärder från samhällets sida. På näringslivets olika områden har pågått stora strukturförändringar. Dessa förändringar har medfört så stora konsekvenser att det framstått som en samhällelig angelägenhet att analyser och förslag till insatser inte enbart kan bli en fråga för respektive branscher utan måste bli föremål för offentliga utredningar. Vad som gäller på näringslivets område kan med samma skäl tillämpas på det fria ordets område. Konsekvenserna av en pressmonopolism kan för den enskilde medborgaren få minst lika genomgripande betydelse som när det gäller monopoltendenserna vid framställning av materiella förnödenheter. I årets statsverksproposition finns också många exempel på en ökad samhällelig aktivitet och medverkan för att skapa bättre produktionsbetingelser på det industriella området. Utvecklingen på detta område får inte endast bli en fråga för de enskilda företagen att bedöma. Ett ökat samhällsengagemang kräver självklart ökade ekonomiska insatser. Redan i reklamutredningens direktiv tangerades frågan om att reklamskatteinkomster skulle kunna tagas i anspråk för viss objektiv informationsverksamhet. Sedan utredningen tillsattes har utvecklingen på pressens område varit sådan att det förefaller naturligt att använda inkomster från en allmän reklamskatt till ett framtida presstöd. Det framstår dessutom som mycket angeläget att de blandade stödformerna som tillämpas för pressen samordnas i ett enhetligt och överblickbart system. En specialdestination av sådana skattemedel kan också försvaras med hänvisning till att tryckfriheten tillhör en av våra grundlagfästa rättigheter. Utöver presstödet borde anslagen för såväl det statliga tidskriftsstödet som den statliga informationsverksamheten finansieras från samma inkomstkälla. Detta bör kunna samordnas med finansieringen av den objektiva statliga konsumentupplysningen som anmäldes redan i direktiven och som blir en stor fråga . Förslag om hur fördelningen av dessa pengar skall ske borde överlåtas till en ansvarig nämnd att bedöma. I en sådan nämnd bör representanter för såväl riksdag som pressens organisationer och de stora folkrörelserna ingå. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer att strukturfrågorna för såväl dags- som veckopress blir föremål för offentlig utredning och efter erforderlig utredning framlägger förslag om en fond enligt de riktlinjer som angivits i motionen.