mot · FV02192 · 1972-01-18 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i japanologi. I motion 1971:377 föreslogs att måtte besluta att vid inrätta en professur i japanologi, särskilt modern japanska. understryker i betänkande 1971:3 att universitetskanslersämbetet föreslagit en professur i japanologi, särskilt modern japanska, vid i : Utskottet anser i likhet med universitetskanslersämbetet och motionärerna det väl motiverat att en professur i japanologi inrättas möjligt. är en ekonomisk stormakt och utvecklingen i landet är i olika avseenden av stor betydelse för vårt land. Informationsöverföringen från stöter på en hel rad barriärer, av vilka språket utgör den mest svårforcerade. Till följd av budgetläget har utskottet emellertid ansett sig böra avstå från att förorda bifall till yrkandet i motionen. förbindelser med på de ekonomiska, tekniska, vetenskapliga och kulturella planen utvecklas synnerligen snabbt. Handeln med ökar kraftigt. uppgick den svenska exporten till till 218,7 milj. kr. medan importen nådde 449,4 milj. kr. var motsvarande tal 341,3 milj. kr. respektive 651,9 milj. kr. En fortsatt snabb utveckling av handelsförbindelserna förväntas, och utredningar och experter räknar med en svensk export till 1975 på 630 milj. kr. Vid sidan av varuhandeln har försäljning och köp av licenser mellan länderna fått ökad betydelse. träffades ca 40 licensavtal. I motion 1971:377 och i annat sammanhang anföres bl. a. att den betydelse som kommer att få för och världen i övrigt knappast kan överskattas. förutspås inom en inte alltför avlägsen framtid bli världens rikaste land med åtföljande ökad politisk och ekonomisk makt och utökade kontakter med omvärlden. kommer att spela en allt viktigare roll för som handelspartner och framför allt som den viktigaste konkurrenten på många av våra exportmarknader. måste hålla sig underrättat om vad som sker i , inte minst inom vetenskaplig och teknisk forskning. Inom t. ex. kemin är japanskan med undantag för engelskan det språk på vilket de flesta vetenskapliga publikationer ges ut. Det är av stort värde för att direkt kunna ta del av japanska lösningar på problem inom sådana områden som produktionsteknik, miljövård och kommunikationer samt andra områden. Om skall ha möjligheter att konkurrera med omvärlden och ge arbetstillfällen åt vår arbetskraft, tvingas vi att utan tidsutdräkt göra en förstärkning även av japanologin. En förutsättning för att de angivna kontaktfrämjande åtgärderna skall bli framgångsrika och ge resultat är att forskare, tekniker, handelspartner m. fl. kan skaffa sig baskunskaper i japanska i . Större förståelse och kunskap om japanska språket och kulturen kan även öka intresset inom svenskt näringsliv för den japanska marknaden. japanologi skulle ömsesidigt gagna och intressen. mationsöverfönngen från stöter på en hel råd barriärer, av vilka språket utgör den mest svårforcerade. Betydelsen av att kunna bryta dessa barriärer borde även vara till gagn för att stärka det budgetära läget samt främja en handels-, teknisk-, vetenskaplig- och kulturell utveckling mellan och , som är både önskvärd och nödvändig. Med hänvisning till här och i andra sammanhang framförda uppgifter hemställes att måtte besluta att vid från inrätta en professur i japanologi, särskilt () () () () () () () ()