mot · FV021335 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående bankverksamhetens framtida organisation. Samhällets insyn i privatbankerna har varit föremål för debatt och beslut i . Det växande behovet av en gradvis ökad samhällsinsyn i bankerna har bl. a. lett till beslut om statlig styrelserepresentation i privatbankerna. Vid samgåendet mellan Enskilda banken och Skandinaviska banken gav Kungl. bemyndigande att utse högst fem ledamöter i den nya bankens styrelse. 1 samband med behandlingen av detta ärende proposition 1971:166 vid riksdag ställdes motionskrav i syfte att ytterligare vidga samhällets inflytande i bankerna. Dels föreslogs tillsättandet av en utredning för att klarlägga bankernas roll inom näringslivet och överväga formerna för samhällets inflytande i dessa, dels föreslogs en ändring av banklagen så att Kungl. Maj:t skulle ges rätt att utse såväl en ledamot av bankernas direktion som revisor. Dessa krav avvisades dock av . Det senast kända inom bankvärlden är att Göteborgsbanken och Smålandsbanken har tillkännagett sin avsikt att gå samman i en för båda bankerna lämplig företagsform. Detta innebär inte i och för sig någon egentlig överraskning. Det bekräftar emellertid ytterligare den utveckling som synes vara på väg inom bankvärlden. Att bankerna söker sig fram till sådana företagsformer som bäst svarar mot nutidens och framtidens krav är ganska naturligt. Det är emellertid ostridigt att en fortgående koncentration av de privata bankernas verksamhet leder till en ökad privat maktanhopning i samhället. Storbankernas roll som långivare får en allt större betydelse. Från det allmännas synpunkt kan en sådan fortsatt dominans te sig diskutabel. I vissa lägen kan man få starka motsättningar mellan bankernas och samhällets intressen. Det är väl känt att det inom bankväsendet finns intressebindningar till andra företag och branscher inom näringslivet. Man kan därför inte bortse från att krediterna styrs på ett sätt som kan stå i strid med samhällsekonomiska och sociala synpunkter. (SOU 1968:3) har klart dokumenterat koncentrationen av ägandet inom det privata näringslivet samt påvisat att den ekonomiska makten är koncentrerad till ett litet antal ägargrupper. Utredningen har dessutom redovisat att det finns ett stort antal personer som är ledamöter i en bankstyrelse och i ett eller flera företags styrelser. Genom denna personalunion blir bankerna ofta mycket betydelsefulla instrument för vissa ägargruppers inflytande i näringslivet. För att få bättre möjligheter att hävda de stora medborgargruppernas intressen måste samhället därför garanteras såväl fullgod insyn som ett utbyggt inflytande inom bankvärlden. Statlig minoritetsrepresntation i privatbankernas styrelser har naturligtvis sin betydelse men torde vara helt otillräcklig för att tillvarata de samhällsintressen som är förknippade med utvecklingen inom bankvärlden. En utredning bör därför tillsättas med syfte att fastställa bankverksamhetens framtida organisation och att överväga formerna för samhällets inflytande i bankväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att mot bakgrund av de fortgående koncentrationstendensema hos Kungl. begär en utredning med syfte att fastställa bankverksamhetens framtida organisation och överväga formerna för samhällets inflytande i bankväsendet. () () () ()