mot · FV021648 · 1972-04-18 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Majis proposition nr 79 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I proposition nr 79 hemställer Kungl. Maj :t om bemyndigande att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra prisregleringen på jordbruksprodukter under /73. Dessa åtgärder är en följd av de beslut rörande prissättningen som fattades av riksdag för en treårsperiod. Vi tar inte i denna motion upp prispolitiken. I propositionen föreslås vidare bl. a. att kreditgarantier och bidrag skall kunna utgå till begränsat utvecklingsbara jordbruksföretag i syfte att främja mjölkproduktion och att bidrag skall kunna beviljas till jordbruksoch trädgårdsföretag för miljövårdande åtgärder. Vidare aviseras en särskild utredning, som skall pröva vissa frågor inom jordbrukspolitiken. Vi vill i anslutning till detta föra fram några synpunkter och förslag. Kraven på jordbrukspolitikens utformning kan kort sammanfattas på följande sätt. En av säkerhetsskäl betingad självförsörjningsgrad skall upprätthållas. Livsmedel skall produceras på för konsumenterna billigaste möjliga sätt. Detta skall ske på villkor som ger en rättvis inkomststandard åt dem som arbetar i jordbruket. Hänsyn måste tas till jordbrukets indirekta funktioner i samhället, viktiga funktioner som ofta undervärderas. Bland dessa kan nämnas att jordbruket är och bör förbli en väsentlig del av näringslivet i sysselsättningssvaga områden, att deltidsjordbruk som bisysselsättning kan ge underlag för tillfredsställande försörjning för många familjer, att jordbruket skapar bosättningsmöjligheter som alternativ till tätortsboende, att det underlättar och ger lägre per-capita-pris för den service som måste finnas i glesbygd och att det som biprodukt ger den landskaps- och naturvård som allt fler finner vara omistlig. Det svenska jordbruket hävdar sig väl jämfört med andra länders jordbruk. Produktivitetsökningen har varit snabb. Rationaliseringen har till större delen ägt rum inom familjejordbrukets ram, vilket visar att denna företagsform är mycket lämplig och bör stimuleras. Statsmakternas prisstödjande åtgärder bör inriktas på den typen av företag. Riktpunkten bör vara att rationellt skötta familjejordbruk skall ge företagsekonomisk lönsamhet. Inom jordbruket arbetar man med långa planeringstider. De ekonomiska förutsättningarna bestäms till mycket stor del genom samhällets åtgärder. Detta är starka skäl för att jordbrukarna skall ha rätt att vänta kontinuitet och någorlunda säkerhet rörande samhällets långsiktiga intentioner på det jordbrukspolitiska området. Långa utredningsperioder och tvära kast i jordbrukspolitiken leder till osäkerhet , vilket också återverkar på investeringslust och andra rationaliseringsåtgärder. I propositionen aviseras att en särskild utredning skall tillsättas för att pröva vissa frågor inom jordbrukspolitiken inför nästa prisregleringsperiod. En sådan översyn har tidigare begärts av bl. a. i motion till årets riksdag av m. fl. (1972:1239). Vi ser med tillfredsställelse att en översyn nu kommer till stånd. Av skäl som vi ovan anfört är en mer begränsad översyn lämplig. Vi vill särskilt understryka att utredningen skall arbeta skyndsamt. Den bör alltså inte få samma genomgripande karaktär som den senast arbetande jordbruksutredningen. Närmast till hands ligger en utvärdering av utvecklingen inom jordbruksnäringen och livsmedelsförsörjningen efter 1967. Förslagen kan Egga till grund för den närmast kommande perioden. Av vikt är också att konsekvenserna av våra förbindelser med EEC, som oavsett anslutningsform blir betydande, beaktas. Utredningen bör även studera anledningarna till den stora förskjutningen i produktionen från djurhållning och mjölkproduktion till spannmålsodling, vilken lett till stora tyngande spannmålsöverskott. En begränsning av spannmålsodlingen kan komma till stånd genom ökad odling av specialgrödor såsom oljeväxter, åkerbönor etc. men också genom en återgång i den utsträckning detta skulle behövas till premierat trädesbruk varvid man genom mekanisk bearbetning skulle starkt kunna minska användningen av giftiga bekämpningsmedel. Utredningen bör särskilt beakta jordbrukets positiva och negativa miljöeffekter, särskilt dess betydelse för strävan att bibehålla landskapsbilder och odlingslandskap. Frågan om hur ett enkelt och effektivt avbytarsystem bör utformas främst för företag med mjölkproduktion bör också studeras av utredningen. Förslaget om stöd till begränsat utvecklingsbara jordbruksföretag finner vi acceptabelt i avvaktan på utredningens resultat. Kravet på viss uppnådd produktionsstorlek för att stöd skall erhållas bör dock inte uppfattas som absolut. Vi ser med tillfredsställelse att förslag nu läggs fram om att statsbidrag skall kunna utgå till miljövårdande åtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag, ett krav som vi länge drivit och även fört fram vid årets riksdag. Bristfälligheter har här funnits främst i vad gäller vattensituationen. Det är betydelsefullt att ökade möjligheter att avhjälpa dessa nu öppnats. Vi vill dock föreslå en förenkling i handläggningen av dessa ärenden. Enligt lantbruksstyrelsen bör reglerna utformas så att statsbidrag skall kunna utgå till företag som av tillsynsmyndighet åläggs att utföra miljövårdande åtgärd. är i dessa fall hälsovårdsnämnd. Prövningen ankommer på lantbruksnämnderna efter samråd med länsstyrelse. Enligt vår mening är kravet på åläggande från hälsovårdsnämnden överflödigt. Det torde inte föreligga några svårigheter för företagaren att om han så önskar få ett åläggande. Då prövning från miljösynpunkt ändå sker torde den byråkratiska omväg ett åläggande villkor innebär inte erfordras. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte ge Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts rörande översynen av vissa frågor inom jordbrukspolitiken, att måtte besluta att åläggande från hälsovårdsnämnd ej skall krävas för att ansökan om statsbidrag till miljövårdande åtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag skall kunna prövas. () () () ()