mot · FV02588 · 1972-01-25 00:00:00 — av i Bäckmora ni. om statsbidrag för uppförande av lokaler för hantverks-, industri- och serviceföretag. 1971 har karaktäriserats av ett dämpat konjunkturläge med starkt ökande arbetslöshet. Som fallet varit har storstadsområdena genomsnittligt haft bästa sysselsättningsmöjligheterna medan bristen på arbete varit stor i de flesta andra län, främst då i skogslänen. Detta har skapat stora problem i de flesta kommuner inom dessa områden. Förutom den registrerade arbetslösheten finns en mycket omfattande dold arbetslöshet. Tillräckliga valmöjligheter i fråga om lämpligt arbete saknas på många orter. Framför allt är detta fallet på mindre platser och på orter med ensidigt näringsliv, där alla arbetstillfällen som står till buds finns endast inom ett eller några få företag. Kommunerna har ett betydande intresse av att i sin planering och serviceverksamhet bidra till en förbättring av dessa förhållanden. Genom att skapa ett rikt differentierat näringsliv, som dels ger ökad valfrihet i sysselsättningen, dels ger en ökad service till kommuninvånarna, tillförs orten en betydande trivselfaktor. Allmänt sett bör det åtminstone i begränsad omfattning ligga inom kommunernas kompetensområde att arbeta i sådan riktning. En av förutsättningarna för att lyckas i denna målsättning är en väl utbyggd småindustri i olika branscher. Denna minskar ensidigheten i näringslivet och därmed också konjunkturkänsligheten. Därför är det angeläget även från arbetsmarknadspolitiska synpunkter att denna småindustri har god tillgång till lämpliga och välbelägna lokaler. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt dessa frågor, t. ex. vid saneringar i stadsområden, om man skall finna alternativa och jämbördiga lägen för de företag som tvingas flytta. Åtskilliga städer och landskommuner har i det syfte som anges ovan medverkat till uppförande av s. k. verkstadshus, avsedda att utnyttjas kollektivt av flera företag. Detta ligger också inom kommunernas kompetens, om byggnaderna avser tillgodoseende av lokal service. SHIO och AMS har medverkat i en undersökning angående erfarenheterna av denna verksamhet. Av denna framgår att man på ett 70-tal orter upfört olika typer av s.k. verkstadshus . Även i utlandet uppförs i stigande omfattning lokaler enligt dessa principer. Erfarenheterna från verksamheten synes enligt undersökningen ha varit goda. Omsättningen har för flertalet företag visat en tillfredsställande ökning. Lokalerna har inneburit rationella lösningar från såväl planeringssom miljösynpunkt samt för bästa utbyte av tillgängliga resurser. Enligt utredarna framstår verksamheten som ett vettigt alternativ för att lösa många med småföretagen förknippade problem på ett för såväl företag som samhälle tillfredsstälande sätt. I ett flertal orter är näringslivets lokalbestånd till viss del ålderstiget, och i många fall uppfylls ej dagens krav på sanitära förhållanden och miljöns utformning. Genom saneringar, omläggning av trafikleder och utbyggnader för nya behov kommer många företagare att ställas utan lokaler. Det är kommunens uppgift att medverka till goda förutsättningar för näringsliv och befolkning inom sitt område, och det ankommer därför på kommunerna att vidta åtgärder för att i fall som här påtalats medverka till lösandet av näringslivets lokalfrågor. Det synes föreligga goda skäl att genom en större insats från staten, framför allt genom , öka denna verksamhet, t. ex. genom beredskapsarbeten och bidrag till uppförande av lokaler. är emellertid möjligheterna för staten att medverka oklara och mycket begränsade. Efter saknar kommuner möjlighet att som beredskapsarbeten uppföra byggnader för industri och hantverk utom möjligen sådana som rymmer företagsamhet enbart för lokal service. För ekonomiskt goda lösningar krävs emellertid ofta att lokaler för både lokal service och mindre produktionsföretag inryms i samma verkstadshus. Med nuvarande sysselsättningsmöjligheter på många orter finns det anledning undersöka varje möjlighet att skapa nya arbetstillfällen som kan vara en lösning med positiva verkningar på . Statsbidrag till kommuner som i form av statskommunala beredskapsarbeten eller på andra godtagbara sätt uppför lokaler för hantverksindustri- och serviceföretag borde avse också byggnader som inrymmer lokaler utöver sådana för lokal service, t. ex. mindre produktionsföretag. Därigenom skulle verksamheten kunna vidgas och få ett arbetsmarknadspolitisk! element varigenom kommunerna kunde göra en mer aktiv insats för att stimulera sysselsättningen. Statsmakterna har undantagsvis medgivit att sådana byggnader fått uppföras som statskommunala beredskapsarbeten med ett visst bidrag från staten. Verksamheten synes ha varit av stort värde, och mycket goda skäl talar för att den utvidgas. Vi finner det således väl motiverat att statsbidrag utgår till kommuner som i form av statskommunala beredskapsarbeten eller på andra godtagbara sätt uppför lokaler för hantverks-, industri- och serviceföretag i syfte att verksamt bidra till en ökad sanering och förbättring av lokalbestånd på orter där en mer utvecklad service och en mer differentierad arbetsmarknad är önskvärda. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statsbidrag må kunna utgå till kommuner som i form av statskommunala beredskapsarbeten eller på annat lämpligt sätt uppför lokaler för hantverks-, industri- och serviceföretag i syfte att främja en utveckling av lokal service samt näringslivets tillväxt i kommunen, innebärande större valmöjligheter och en rikare tillgång på arbetstillfällen. () i Bäckmora