mot · FV02682 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om anslag för kulturellt samarbete och utbyte med . finns det ett antal fonder med uppgift att stödja och stimulera kulturellt samarbete och utbyte mellan de nordiska länderna. Huvuddelen av dem har tillkommit genom donationer eller insamlingar; en del har tillskapats med hjälp av statliga medel från ett eller flera av de nordiska länderna. Fonderna är antingen bilaterala eller avser samarbete mellan minst tre länder. De sistnämnda allmännordiska fondema är 12 till antalet; de flesta av tämligen blygsam storleksordning. Det finns 19 bilaterala fonder. De allmännordiska fondema förfogar över ett kapital på sammanlagt drygt 10 MDkr. med en årlig avkastning av ca 500 000 Dkr. De bilaterala fondema är betydligt större med ett sammanlagt kapital av upp emot 80 MDkr. Den största bilaterala fonden är Kulturfonden för och . Den bildades genom att en del av räntorna på krigsskuld till ställdes till förfogande av den svenska staten. Det förtjänar här påpekas att denna fond tillfördes ytterligare 9 MSkr. i samband med slutregleringen av krigsårens svenska kreditgivning till . Fondkapitalet uppgår därmed till 24 MSkr. Till de allmännordiska fonderna bör också räknas , som instiftats efter rekommendation från på ursprungligt förslag från föreningarna . Fonden får ett årligt tillskott över ländernas budgeter på sammanlagt 5 MDkr. (till vilket innevarande budgetår bidrar med 1 284 000 Skr.). kan i princip lämna bidrag endast till engångsarrangemang eller till försöksverksamheter. Medlen får nyttjas endast för ändamål som berör minst tre länder och är otillräckliga med hänsyn till efterfrågan. De decentraliserade mera smidigt fungerande bilaterala fondema har visat sig vara av mycket stor betydelse för det kulturella samarbetet mellan berörda länder. Detta förhållande understryks i kulturutskotts skrivelse till rådssekretariatet av . Det finns bilaterala fonder till stöd för kulturutbytet mellan samtliga nordiska länder utom mellan SverigeIsland och FinlandIsland. isolerade läge har alltid inneburit svårigheter för landet att ta del i den nordiska kulturgemenskapen. i innebar en markant förbättring. Denna institution, som stod klar , är ett resultat av en gemensam nordisk satsning. Det stora hindret är de höga resekostnaderna till och från . En flygresa fram och åter StockholmReykjavik kostar . Det bör jämföras med biljettpriset för en resa tur och retur med järnväg StockholmKöpenhamn och StockholmOslo som kostar 198 respektive . Av detta skäl är det förknippat med stora svårigheter för t. ex. isländska kulturarbetare och representanter för ungdoms- och idrottsorganisationer att deltaga i arrangemang i eller göra mera individuella studiebesök. Omvänt är det mycket svårt för svenskar att genom stipendier eller på annat sätt få bidrag som möjliggör besök i . Situationen är bättre i vad avser relationerna NorgeIsland och avsevärt bättre i vad gäller DanmarkIsland. Det bör framhållas att det avtal om nordiskt kulturellt samarbete, som träffades föregående år, inte inom överskådlig framtid kan åstadkomma gynnsammare förhållanden i detta speciella avseende. Det är angeläget att som ett led i det nordiska samarbetet medel ställs till förfogande i syfte att främja och stärka det kulturella samarbetet och utbytet mellan och . Beloppet föreslås /73 uppgå till . Begynnelsevis bör dessa medel främst användas för att bereda konstnärer och andra kulturellt verksamma medlemmar av ungdoms- och idrottsorganisationer samt ideella föreningar bättre möjligheter att besöka respektive länder. Beloppet kan lämpligen med angivet syfte ställas till Svenska förfogande att disponeras efter samråd med Norraena FelagiiJ, den isländska systerorganisationen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att 1. i skrivelse till Kungl. bör ställas till förfogande för kulturellt samarbete och utbyte med ; samt 2. till Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m. m. för /73 anvisar ett reservationsanslag av . P. O. () () C.-H.