mot · FV02494 · 1972-01-24 00:00:00 — av herrar och angående televisionens nyhetsförmedling. Riktlinjer för nyhetsförmedlingen vid beslutades av . I proposition 1966:136 framhöll departementschefen att han hade övervägt en modell för nyhetstjänsten i den nya organisationen för , som i korthet innebär att en gemensam nyhetsredaktion inrättas som en service åt de självständiga programenheterna. Den skulle få till uppgift att svara för insamling, bearbetning och utsändning av korta nyhetsprogram av enbart faktagivande karaktär i radio och television. De olika programenheterna bör vara fria att söka också andra nyhetskällor men koncentrera sina insatser pä kommentarer, analys och reportage. Till den centrala redaktionen bör knytas korrespondenterna i distrikt och i utlandet. Programledningarna kan där mot särskild ersättning göra programbeställningar men också t. ex. genom egna reportageresor och engagemang av egna kommentatorer bevaka händelserna i utlandet. När debatterade radio-tv-frågan 1968, fanns uppgifter om att en mycket stor gemensam nyhetsavdelning planerades. () framhöll bl. I flera viktiga avseenden kommer man med största sannolikhet att uppnå motsatsen till vad man säger sig eftersträva. Man får de nackdelar som kan sammanhänga med konkurrens, t. ex. en viss brist på samplanering, men inga eller få av konkurrensens fördelar. Man behåller de nackdelar som är förenade med ett monopolföretag: centralisering, dåliga förutsättningar för allsidighet i nyhetsurval och opinionsförmedling och personalens beroende av en enda arbetsgivare. Den gemensamma nyhetsredationen fick namnet TV-nytt och blev, enligt mångas uppfattning, betydligt mer omfattande och dominerande än avsett. I den allmänna debatten om nyhetsförmedling bl. a. i en interpellation av () ställdes också frågan huruvida gällande ordning stred mot innebörden i det beslut som fattats. En utredning inom lade fram ett förslag till ny uppläggning av televisionens nyhetsprogram. styrelses beslut på grundval av utredningen innebär en bättre anpassning till de ursprungliga riktlinjerna. En telegramredaktion skapas som serviceenhet för två självständiga nyhetsredaktioner i de båda kanalerna. Telegramredaktionens uppgifter beskrivs ingående och det står därvid klart, att det nu föreslagna systemet är en framgång för åsikten, som bl. a. fört fram, att mångfald i nyhetsförmedlingen vare sig det gäller radio-tv eller tidningspress är ett stort värde i sig. Emellertid finns det anledning att anknyta till ytterligare ett avsnitt i propositionen 1966:136, där departementschefen framhåller att organisationen med en gemensam nyhetsredaktion tillkommit främst av kostnadsskäl samt att det hela bör ses som ett förslag till lösning som kan bli föremål för omprövning sedan en viss tids erfarenhet vunnits. Den nu föreslagna telegramredaktionen beräknas få en årskostnad på ca , enligt den av radiochefen beställda utredning som låg till grund för radiostyrelsens ställningstagande . Erfarenheten från nyhetsprogram , som närmast motsvarar den typ av nyhetsprogram varje kanal kommer att få, visar att förekomsten av en telegramredaktion inte gör det möjligt att mindre noggrant bevaka inkommande telegram, planerade arrangemang, presskonferenser osv. Själva redigeringen av några minuters telegramläsning är det minst kostsamma och skulle sannolikt innebära en mycket liten merkostnad för respektive kanals nyhetsredaktion. De övriga arbetsuppgifter som ålagts den föreslagna telegramredaktionen, nämligen koordination av för nyhetsverksamheten gemensamma angelägenheter såsom avtal, länk och ledningar, distrikts- och utlandskorrespondenter m. m., torde kunna förläggas till annan enhet inom . Mycket talar således för att det i propositionen anförda kravet på en gemensam nyhetsredaktion efter en tids erfarenheter förefaller mindre väl motiverat för att åstadkomma kostnadsbesparingar. Däremot kan det diskuteras om den gemensamma redaktionen kan betraktas som en tredje självständig gren inom televisionens nyhetsförmedling och således vara att föredra med utgångspunkt från det allmänna önskemålet om mångfald i nyhetsförmedlingen. Enligt vår mening kommer inte telegramredaktionen att uppfattas som en sådan tredje självständig enhet, möjligen om ansvaret för den korta programtid det här gäller skulle ligga utanför , t. ex. hos Tidningarnas Telegrambyrå. Trots de formuleringar i prop. 1966:136 som antyder vilket besvärligt avvägningsproblem nyhetsförmedlingen vid televisionen är och den vikt departementschefen ville tillmäta den första tidens erfarenhet, är det uppenbart och självklart att förslaget om en gemensam telegramredaktion uppfattas som bindande av , oavsett konsekvenser ur kostnadssynpunkt. Det vore därför rimligt att nu omprövade sitt tidigare beslut om gemensam nyhetsredaktion. Därmed skulle ha möjlighet att organisera nyhetsförmedlingen i de båda kanalerna på sätt som bäst främjar konkurrensen mellan kanalernas nyhetsredaktioner och hålla kostnaderna nere. Med hänvisning till ovanstående hemställs att måtte uttala att det i beslut omnämnda kravet på en gemensam nyhetsredaktion icke längre måtte binda nyhetsförmedling.