mot · FV021009 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående företagshälsovårdens arbetsuppgifter, m. m. Företagshälsovården har i under genomgått en snabb utveckling. Mot bakgrund av en lång tradition av industrisjukvård vid större industrier, särskilt gruvor, järn- och stålverk, pappers-och massaindustri, förändrades denna verksamhet genom att successivt kompletteras med hälsovårdande åtgärder. Den moderna företagshälsovården växte fram . I arbetsmark nadskommittén antog LO och SAF 1954 principer för industriläkarnas verksamhet, 1959 antog en internationell rekommendation om företagshälsovård, 1967 antog LO och SAF en detaljerad överenskommelse angående arbetarskydd och företagshälsovård och 1968 inlämnade företagshälsovårdsutredningen sitt betänkande (Företagshälsovård, SOU 1968:44, ). En företagshälsovårdsdelegation inrättades 1970 för viktiga samordningsfrågor och den har knutits till arbetarskyddsstyreisen. Målsättningen för företagshälsovården formuleras i ILO-rekommendationen på följande sätt: att skydda arbetstagarna mot vaije hälsorisk, för vilken de kunna bli utsatta till följd av sitt arbete eller de förhållanden under vilka detta utföres; att medverka till arbetstagarnas fysiska och psykiska anpassning, särskilt genom arbetets anpassning till arbetstagarna samt genom anvisning av arbetsuppgifter, för vilka de äro lämpade; att medverka till att för arbetstagarna skapa och vidmakthålla högsta möjliga grad av fysiskt och psykiskt välbefinnande. Detta bör i princip komma alla arbetstagare till godo. Enligt uppgifter som kompletterats av företagshälsovårdsutredningen framkom att företagshälsovård i böljan av väsentligen förekom i större företag, i begränsad omfattning i medelstora företag och endast i undantagsfall i mycket små företag. har företagshälsovårdscentraler för grupper av företag inom samma geografiska områden skapats. finns ett 60-tal sådana centraler, som täcker ungefär 750 företag och sammanlagt 160 000 anställda. Även om den tekniska delen av företagshälsovården i många fall ännu saknas vid dessa företagshälsovårdscentraler, har man fått fram avsevärd erfarenhet beträffande arbetsuppgifter, organisationsformer, personalbehov och kostnader. Dessa företagshälsovårdscentraler finansieras i regel genom bidrag från företagen, som härför sammansluta sig i någon form av ekonomisk förening. De väsentliga problemen då det gäller att ytterligare utvidga företags hälsovårdens verksamhet till att täcka om möjligt samtliga arbetstagare är att få fram organisationsformer för företagshälsovård för de mycket små företagen samt för icke industriell verksamhet, som t. ex. skogsbruk, jordbruk och viss transportverksamhet. De små företagen har ofta andra hälsoproblem än de stora företagen, och de icke industriella verksamheterna har andra problem än industrierna. Åtskilliga mycket små företag ligger utspridda, så att det inom deras område inte finns underlag för företagshälsovårdscentral. har i sin utredning Företagshälsovårdens läkarresurser m. m. (1970:4) framhållit fyra tänkbara modeller för organisation av företagshälsovård: 1. företagshälsovårdsenhet, anknuten till större företag, 2. en motsvarande företagshälsovårdscentral för flera medelstora eller mindre företag inom en geografisk enhet, 3. en motsvarande företagshälsovårdscentral, lokalmässigt anknuten till vårdcentral för offentlig öppen hälso- och sjukvård, samt 4. företagshälsovård, huvudsakligen för mindre företag vid vårdcentral eller läkarstationer för offentlig öppen hälso- och sjukvård. Det torde vara alternativ 4 som bör komma i fråga för de mycket små företagen, där underlag icke finns för företagshälsovårdscentral, och för vissa icke industriella verksamheter som jordbruk, skogsbruk och transportverksamhet. Det är bl. a. angeläget att lösa långtradarchaufförernas företagshälsovårdsproblem. har kartlagt hälsoproblemen vid modernt skogsbruk och har därefter medverkat i en utredning tillsammans med domänstyrelsen, Svenska cellulosa AB och AB Mo och om skapandet av en företagshälsovårdscentral speciellt inriktad för skogsbruk. Den har planerats i med institutets medverkan. Det torde vara synnerligen angeläget för de mycket små företagen samt för andra verksamheter, t. ex. jordbruk, att motsvarande studier görs beträffande vilka hälsoproblem som finns för arbetstagarna och att pilotstudier genomförs för att få en uppfattning om vilka arbetsuppgifter som finns för företagshälsovården under dessa förhållanden samt lämpliga organisationsformer, personalbehov, personalutbildning kostnader och finansiering. En omfattande undersökning av jordbrukets hälsoproblem har utförts av socialmedicinska institutionen i i samarbete med , Jordbrukets skyddspropaganda och arbetsmedicinska institutet. Under hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för att vissa företagsformer, varav särskilt märks småföretagen som ännu inte omfattas av företagshälsovård, blir föremål för pilotstudier eller utredning i syfte att för dessa företag klarlägga företagshälsovårdens arbetsuppgifter, organisationsformer, personalbehov, personalutbildning, kostnader och finansiering. () ()