mot · FV02233 · 1972-01-20 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. om vidgat inflytande för folkrörelserna över verksamhet. Massmedia är det främsta instrumentet för ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning i vårt land. Medborgarna har möjlighet att ta del av det informations- och nyhetsutbud som kanaliseras via press, radio och TV. som samhället måste garantera former för upplysning och information till människorna är det också angeläget att olika åsiktsriktningar får rättvisa möjligheter till informationsspridning. Det är angeläget att verka för en decentraliserad nyhets- och opinionsförmedling som står fri från kommersiella ägarintressen eller starka enskilda gruppers ensidiga inflytande. Folkrörelserna har varit och bör även vara en garanti mot en ensidig utveckling i fråga om massmedia. Från informations- och bildningssynpunkt är folkrörelserna mycket betydelsefulla. Etermedias snabba utveckling har gett nya möjligheter för nyhets- och opinionsförmedlingen. Men trots ökade resurser för TV och ökade konkurrensmöjligheter för programutbudet inom har folkrörelsernas inflytande och möjligheter att direkt påverka och medverka i den egentliga programproduktionen och verksamheten inte ökat. Mot bakgrund av att en större del av svenska folket är engagerad i organisatoriskt arbete i t. ex. fackföreningar, ideella, religiösa, politiska organisationer, idrottsrörelsen samt bildningsförbund, borde det vara en självklarhet att detta också återspeglas i verksamhet. De redan förekommande och ganska omfattande programinslagen i fråga om främst religiösa program och idrottsevenemang har stor lyssnar- och tittarfrekvens. De idéskapande och produktionsskapande resurser som finns inom organisationerna tillvaratas dock icke i den utsträckning som är motiverad i produktion och verksamhet. Över hela folkrörelsefältet, men kanske främst hos bildningsförbund, ideella och religiösa organisationer, finns kunskapsreserver som kan utnyttjas av . Även om folkrörelsernas uppbyggnad och verksamhet är av differentierad karaktär med skilda ideologiska målsättningar utgör de ett väsentligt bidrag till den dialog som är grundläggande för åsiktsutbyte i en demokrati. Om denna dialog ges större möjlighet att kanaliseras genom skulle detta vara enbart till förmån för samhällsutvecklingen och människornas självförverkligande. Folkrörelserna knöts från början till och innehar av aktierna och representeras i företagets ledning. Men detta inflytande återspeglas tyvärr inte i TV:s produktion och programutbud. de enheter som byggts upp inom , t. ex. genom tillkomsten av två TV-kanaler,färg-TV, ett tredje ljudradioprogram och ett fristående och skattefinansierat utbildningsprogram, harfolkrörelserna inflytande av enbart rådgivande karaktär. verksamhet utvecklas och förnyas ständigt, och allt större krav ställs på främst TV:s expansion. Men tyvärr har kvantitets-och resursmässiga krav kommit att tränga undan kraven på högre kvalitet i TV-programmen. Den senaste tidens utveckling i fråga om programkvalitet är skrämmande. Till och med barnprogrammens karaktär har hamnat i nivå med de sämsta underhållningsprogrammen och våldsinslagen i främst TV. har att själv ansvara för programmen, men samhället kan inte frånsäga sig ansvar för att vårt lands största och viktigaste medium i fråga om upplysning och opinionsbildning får en utformning och uppbyggnad som inte skadar samhällets och medborgarnas intressen. Vår mening är därför att även konsumenterna i större utsträckning bör få påverka verksamhet och programpolitik. Inom en inte alltför avlägsen framtid kan propåer väntas om tillkomsten av en tredje TV-kanal. Under den närmaste framtiden kommer sändningstiderna i de två nu förekommande TV-kanalerna att utökas väsentligt. Enligt vår mening är det angeläget att folkrörelsernas intressen och betydelse som idéskapare och samhällsinformatörer tillvaratas. Fackföreningar, ideella organisationer, , frikyrkosamfunden, idrottsorganisationer m. fl. bör redan nu beredas möjligheter till ett mera rättvist inflytande på programverksamheten, t. ex. genom övertagande av ansvaret för en egen programenhet i samarbete med . bör folkrörelserna få ansvaret för en egen TV-kanal. Så t. ex. bör och frikyrkosamfunden självständigt få ansvara för gudstjänster och andra religiösa programinslag. Därigenom skulle samfundens intressen bättre tillvaratas vilket skulle möjliggöra t. ex. fler kristna barn-och ungdomsprogram än som är fallet. Likaså skulle ideella organisationer, såsom nykterhetsorganisationer och studieförbund, medges möjlighet att producera och besluta om program som kan sändas inom en angiven produktionsram. Samma bör gälla för andra organisationer av rikskaraktär. Vår mening är att själva utformningen av en programenhet för organisationerna bör bli föremål för utredning i samråd med de fria organisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t kräver utredning i syfte att bereda större möjligheter för folkrörelserna att få inflytande över radio-och televisionsverksamheten inom . () i Skärstad