mot · FV02409 · 1972-01-21 00:00:00 — angående mervärdebeskattningen av tidningar och tidskrifter. Beskattningen av tidningar och tidskrifter erbjuder en del gränsdragningsproblem, som uppstått dels av skattetekniska skäl, dels till följd av statsmakternas värdering av vissa typer av tryckta skrifter. Den skiljaktiga upphandlingen av olika kategorier sådana skrifter har gett upphov till klagomål över diskriminering. Dessa problem har accentuerats genom tillkomsten av annonsskatten. Problematiken kring annonsskatt och reklamskatt skall emellertid inte behandlas i nedanstående motion. Uppmärksamheten skall i stället riktas på mervärdebeskattningens konstruktion och konsekvenserna av posttaxornas höjning. majoritet har strävat att skapa ett så långt möjligt enhetligt system för mervärdebeskattning. Skälen för en sådan enhetlighet är utomordentligt starka. Ett viktigt undantag utgör emellertid dagspressens befrielse från mervärdeskatt. När statsmakterna på detta sätt gett dagstidningarna en särställning, har det uppenbarligen berott på att man ansett dem fylla en viktig samhällsfunktion. Dagspressens kontinuerliga flöde av samhällsinformation i vidaste mening är av stor betydelse för medborgarnas möjligheter att i olika former deltaga i samhällslivet. Därtill kommer vikten av att bevara en demokratisk opinionsbildning genom en mångsidig dagspress. Det skulle säkerligen vara helt orealistiskt att i enhetlighetens intresse söka upphäva den generella momsbefrielsen för dagspressen. Tvärtom har många dagstidningars trängda läge utgjort skäl för olika stödåtgärder från samhällets sida. Men om man är inställd på att samhällsorganen även i fortsättningen skall medverka till att bevara möjligheterna till mångsidig information och opinionsbildning genom dagspressen, kan det finnas skäl att uppmärksamma vissa problem i de nuvarande momsbestämmelsernas utformning. Enligt 7 § förordningen om mervärdeskatt undantas från skatteplikt bl. a. allmän nyhetstidning. Det kan ifrågasättas om denna beskrivning är helt till fyllest. Uttrycket allmän skapar en viss oklarhet. Därtill kommer att uttrycket nyhetstidning är långt ifrån entydigt. I utlandet gör man ibland skillnad mellan informationspress och underhållningspress. En sådan distinktion är knappast möjlig i fråga om svenska dagstidningar, som i allmänhet blandar information och underhållning. Men i den mån enstaka dagstidningar alltmer skulle utvecklas till underhållningstidningar med enstaka inslag av pseudonyheter, kan det ifrågasättas om det finns några särskilda skäl att bevilja dem skatteprivilegier. Omvänt kan det diskuteras om inte dagstidningar som mera systematiskt inriktar sig på seriös nyhetsinformation förtjänar att bli gynnsammare behandlade i skattehänseende. I varje fall kan den övervägas att precisera begreppet nyhetstidning till tidningar som i huvudsak inriktar sig på mer eller mindre seriösa nyheter, medan underhållningsmaterialet spelar en mera underordnad roll. Veckopressens företrädare har riktat speciella klagomål mot att vissa dagstidningars söndagsbilagor undantas från momsbeskattning och ålägges gynnsammare annonsbeskattning än veckotidningar med motsvarande innehåll. Betydande delar av den veckopress, varom det här är fråga, utgör en form av enklare fritidskonsumtion, som det saknas anledning att ge särskilda skatteförmåner. Däremot bör det kunna övervägas, om det bl. a. för att skapa mera likvärdiga konkurrensvillkor föreligger skäl och tekniska möjligheter att momsbeskatta nämnda söndagsbilagor. De statliga produktionsbidragen till dagspressen har erhållit en sådan utformning, att även så kallade annonsblad kan dra fördel av bidragen. Detta har måhända varit oundvikligt, även om en tidigare pressutredning uttryckt skepsis mot stöd till denna form av lokalpress. Men med hänsyn till denna generositet borde det kunna diskuteras om inte annonsbladen kan undantagas från momsbefrielse för allmän nyhetstidning genom klarare definitioner. har en tillfällighetstidning med ambition att utkomma fått avslag på ansökan om befrielse från mervärdeskatt. Motivet synes ha varit att den huvudsakligen ägnade sig åt publicering av opinionsbildande reportage och indignationsartiklar. Bortsett från värdet av denna speciella publikation bör det allvarligt kunna ifrågasättas om inte sådana typer av tidningar bör befrias från moms. Allt fler dagstidningar i beträngt läge kan tänkas vilja övergå till en mer specialiserad journalistik med uppoffrande av stora delar av det gängse nyhetsmaterialet. I den mån statsmakternas presspolitik siktar till en mångsidig opinionsbildning synes detta vara en rimlig åtgärd. Det förtjänar erinras om att undantaget för allmän nyhetstidning gäller sådan publikation som normalt utkommer med minst ett nummer . Detta skapar gränsdragningsproblem gentemot vad som vanligen betecknas som veckotidningar. Också detta motiverar en översyn av definitionerna. När man övergår till undantag för andra publikationer än allmän nyhetstidning, blir bilden ännu mer svåröverskådlig. informerar om mervärdeskatten redovisar vilka varor som åtnjuter befrielse från mervärdeskatt. Om gruppen 6 a, medlemsblad heter det; För skattefrihet fordras att medlemsbladet skall ges ut av en organisation eller sammanslutning och vara avsett för medlemmarna eller till medlemmarna anslutna organisationer samt att publikationens huvudsakliga syfte skall vara att sprida information eller meddelanden om sammanslutningen eller det syfte densamma har till föremål att främja. Två viktiga inskränkningar finns emellertid: 1. om publikationen förekommer i allmänna handeln (hos Pressbyrån, tobakshandlare eller varuhus) har den mist karaktären av medlemsblad och utgör i stället skattepliktig vara. Detta gäller oberoende av hur stor del av upplagan som säljs på detta sätt. 2. om publikationen till av den totalt tillhandahållna upplagan genom prenumeration eller på liknande sätt säljs till utomstående har publikationen också förlorat karaktären av skattefritt medlemsblad och blir i stället närmast att jämställa med en facktidskrift och i sin helhet skattepliktig. Om gruppen 6 b, tidskrifter med viss ideell inriktning, heter det att undantag från skatteplikt gäller för: Periodiska publikationer som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt (dvs. partipolitiskt), idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att företräda vanföra eller arbetshindrade medlemmar. Undantaget gäller både svenska och utländska publikationer av angivet slag, som enligt utgivningsplan utkommer med minst fyra nummer . Som sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för idrottsligt ändamål betraktas endast sådan, som är ansluten till eller eller är representerad inom . Som försvarsfrämjande räknas endast sådan sammanslutning som anges i 1 § punkt 1 kungörelsen (nr 737) angående frivillig försvarsverksamhet eller som har till uppgift att stödja hemvärnets verksamhet. Motiven för befrielsen redovisas i Kungl. Maj:ts proposition 1960:163 ang. frihet från allmän varuskatt för vissa tidskrifter med ideellt syfte. När det gäller medlemsblad (6 a) var skälen rent skattetekniska. De föreningar och organisationer, som utger publikationerna i fråga, står oftast utanför skattesystemet, varför en momsbeläggning av deras publikationer skulle orsaka stora administrativa problem. Vad beträffar gruppen 6 b (tidskrifter med viss idell inriktning) var emellertid skattebefrielsen uttryck för statsmakterna speciella värderingar av vederbörande publikationers syfte. litteraturutredning har i sitt betänkande Statligt tidskriftsstöd gjort följande kommentar: Bakom beslutet om momsbefrielse för gruppen 6 b fanns inga skattetekniska skäl; det förorsakar tvärtom i vissa fall ett ökat skatteadministrativt arbete. Beslutet rörande vilka kategorier av ideella tidskrifter, som skulle komma i åtnjutande av skattefrihet, tillkom . Det är tvivelaktigt om en värdering skulle bli identisk med den som då gjordes. Sammanslutningar som verkar för eller kan tänkas verka för andra ideella syften än dem, som automatiskt medför indirekt statligt tidskriftsstöd, kan även göra anspråk på en likartad behandling. Om man utgår från att ett syfte med statliga stödåtgärder för tidskrifter är att främja mångsidighet i debatten, kan det framstå som problematiskt att en viss stödform gagnar tidskrifter som arbetar för religiöst eller försvarsfrämjande ändamål men ej organ som i ett eller annat avseende ställer sig kritiska till sådana syften. I den utsträckning statsmakterna finner det angeläget att stödja religiösa eller försvarsfrämjande sammanslutningar, synes stödet lämpligen böra taga andra former än sådana som påverkar konkurrensförhållandena på Vidare bör framhållas att begreppet politiskt i proposition 1960:163 uppenbarligen används som synonymt med partipolitiskt. Tidskrifter av politisk karaktär men utan anknytning till politiskt parti synes därmed bli ställda utanför denna stödform. Frågan huruvida en ideell tidskrift skall momsbefrias eller ej avgörs på länsstyrelsenivå, och det är först i det fall att tvist uppstår som frågan hänskjuts till riksskattenämnden. Med hänsyn till bestämmelsernas art och tidskriftsflorans heterogena natur kan svåra tolkningsproblem uppstå. Det är därvid troligt att olika länsstyrelser kan komma till olika resultat. Länsstyrelserna har heller ingen möjlighet att kontinuerligt bevaka de publikationer som blivit befriade från moms; en tidskrift kan därför ändra inriktning utan att omprövning sker av tidigare beslut om skattebefrielse. Det framgår vidare av utredningens tidskriftsenkät att ett förvånansvärt stort antal tidskrifter, som med nuvarande bestämmelser rimligen borde åtnjuta skattebefrielse, trots detta erlägger mervärdeskatt. Det kan slutligen påpekas att det för vissa tidskrifter främst sådana som är knutna till en större organisationsapparat kan vara fördelaktigt att betala moms, då detta möjliggör skatteavdrag för inventarier etc. Utredningen finner med hänvisning till ovanstående det synnerligen önskvärt att en översyn av gällande bestämmelser kommer till stånd i syfte att uppnå större enhetlighet. Utredningens kritiska synpunkter förtjänar att understrykas. Åtskilliga ideella tidskrifter blir inte delaktiga av den momsbefrielse som vissa sådana skrifter åtnjuter. En tidskrift i alkoholfrågor kan bli momsbefriad, däremot tydligen inte en tidskrift i narkotikafrågor. Medan försvarspropaganda premieras, blir tidskrifter för allmänna fredssträvanden momsbelagda. åtnjuter en skatteförmån, däremot inte tidskrifter i hälso- och sjukvårdsfrågor. En beklaglig konsekvens av bestämmelsernas utformning är att ambitiösa medlemstidskrifter, som kan ha anledning att gå ut på den allmänna marknaden, avskräckes därifrån genom att hela upplagan i så fall riskerar att momsbeläggas. Om organisationstidskrifter, som inte är momsbelagda, skulle förbli momsbefriade när de går ut på den allmänna marknaden behövde tydligen inget bortfall av statsinkomster uppstå. Däremot kvarstår naturligtvis problemet med de organisationstidskrifter som redan är momsbelagda. ofta besvärliga läge har föranlett framstötar om särskilda stödåtgärder. I proposition 1971:47 angående statligt tidskriftsstöd har utbildningsministern framhållit att mot ett system med generella stödåtgärder kan framför allt den invändningen resas att det för att bli effektivt kräver medel av en omfattning som inte står till buds. har även avvisat förslag om särskilda stödåtgärder för ungdomsorganisationernas tidskrifter. Det kan i sammanhanget erinras om Statens ungdomsråds uttalande att ungdoms- och folkrörelsernas informations- och upplysningsverksamhet ingår som integrerade delar i organisationernas hela verksamhet. Den samhälleliga anslagsgivningen till ungdomsorganisationerna har alltmer getts en sådan utformning, att organisationerna själva inom ramen för utgående anslag skall ha stor frihet att själva bestämma hur tillgängliga medel skall användas. kan för sin del inte tillstyrka att denna princip frångås genom att ett specialdestinerat bidrag utgår till organisationernas tidningsutgivning. Ökade behov av resurser för informationsarbetet bör i stället föranleda att de generella bidragen till ungdomsorganisationerna räknas upp. Härigenom bibehålles organisationernas frihet att bestämma över verksamhetens utformning. Till bilden av de ideella tidskrifternas skattebelastning och kostnadsproblem hör även posttaxornas utveckling. beräknade att portosubventionen av tidningar och tidskrifter åsamkade postverket en årlig förlust av , varav för dagstidningar. Olika kategorier av tidskrifter, varav flera inte rimligen kunde göra anspråk på statligt stöd, delade på resten. fann vid behandling av proposition 1970:112 angeläget att den förordade avtrappningen av underskottet skedde i en långsammare takt än vad som synes ha förutsatts av tidningstaxeutredningen. förbehöll sig möjligheter att följa frågans fortsatta utveckling. Det hette vidare i statsutskottets utlåtande (1970:130): Utskotten finner . . . vissa skäl tala för att grupper av tidningar, vilkas distribution från samhälleliga synpunkter kan framstå som önskvärd eller engelägen, medges med avseende å underskottets avveckling medan i gengäld för andra tidnings- och tidskriftsgrupper, såsom exempelvis den 'kolorerade veckopressen och pornografiska tidningar, full kostnadstäckning uttas. Att differentiera tidningarna med hänsyn till deras syfte, innehåll etc. synes emellertid innebära svårbemästrade klassificerings- och gränsdragningsproblem samt medföra svårigheter av administrativ art. Utskottet är därför inte berett att förorda en sådan ordning men anser att frågan lämpligen bör uppmärksammas i samband med en kommande redovisning för av taxesystemets verkningar. Enighet synes sålunda råda om att det i varje fall på inte kan bli fråga om att postens rörelse skall belastas med subventioner till tidskriftsutgivning. Men i takt med de ökade kostnaderna för postbefordran förstärks skälen för en översyn av särskilt de ideella tidskrifternas beskattning. Säkerligen saknas alltjämt statsfinansiellt utrymme för mer omfattande stödåtgärder. En sammanvägning av de förändringar i mervärdebeskattningen av tidningar och tidskrifter som är möjliga och motiverade kräver fördjupade undersökningar. Det är i varje fall inte uteslutet att en översyn skulle kunna undanröja en del orättvisor och minska berörda tidskrifters känsla av att vara diskriminerade. Självfallet måste en sådan översyn också ställas i visst samband med andra former för statligt presstöd och tidskriftsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställes att anhåller hos Kungl. om översyn av de bestämmelser i förordningen om mervärdeskatt, som berör momsbeskattning av tidningar och tidskrifter.