mot · FV02357 · 1972-01-21 00:00:00 — av m. fl. om förbättring av de särskilda optiska signalerna på utryckningsfordon. Enligt 41 § vägtrafikförordningen (1951:648) har utryckningsfordon särskild företrädesrätt i trafiken. Begreppet utryckningsfordon definieras i 3 § förordningen och innefattar bl. a. ambulanser, brandfordon och polisfordon. När företrädesrätt påkallas skall utryckningsfordonet avge både ljudsignal (siren) och ljussignal. föreskrevs som ljussignal framåtriktad lykta med rött sken. Dåvarande väg- och vattenbyggnadsstyrelsen föreskrev att lyktan/lyktorna skulle avge fast sken med hänsyn till europeisk överenskommelse om särskild betydelse av blinkande rött sken. Vidare tilläts att polisbil använde roterande gul lykta vid uppställning på olycksplats etc. samt att utryckningsfordon i övrigt under utryckning och uppställning som komplement använde roterande röd lykta. Fr. o. m. den skall utryckningssignalen vara roterande, runt omkring synligt blått ljus, för motorcykel framåt blinkande blått ljus (1969:683, prop. har utfärdat föreskrifter om färgnyanser, blinkfrekvenser, montering etc. (, 13010205 och 06). Den 30.6.1971 hade nästan samtliga landets utryckningsfordon erhållit det blå ljuset. Framförd kritik mot det blå ljuset Mycket snart efter det att blå utryckningslyktor tagits i bruk började kritik framföras mot systemet. Kritiken kan sammanfattas sålunda: Den blå färgen på ljuset uppmärksammas dåligt i dagsljus, särskilt i solsken, trots att starka ljuskällor föreskrivits. I mörker kan det blå skenet verka bländande. Särskilt vid disig eller dimmig väderlek blir denna bländningseffekt mycket markant, som ljusets räckvidd minskas kraftigare än ljus av längre våglängd (grönt, gult, , rött). Det mänskliga ögats reaktioner synes inte ha beaktats. Som ett exempel kan anföras att ögats förmåga att uppfatta blått ljus visats normalt minska kraftigt med stigande ålder, så att en 60-åring uppfattar blått ljus endast hälften så bra som en 20-åring. Vidare medför användandet av enbart roterande ljus svårigheter att bestämma utryckningsfordons position och färdriktning. Man kan enbart av rotationsljusen inte avgöra örn fordonet rör sig mot eller från åskådaren eller står stilla. Utryckningsfordonens övriga lyktor kan ofta skymmas av andra fordon eller sammanblandas med andra fordons lyktor. I detta sammanhang måste också påpekas den ytterligt begränsade verkan sirenerna har gentemot trafikanter i fordon. Förhållandet har först börjat uppmärksammas. Bortsett från körning i mycket tät och långsam stadstrafik har sirenen sin huvudsakliga verkan hos oskyddade trafikanter. gör sig dock den vanföreställningen gällande att en bilförare som regel uppmärksammar sirenljudet före ljussignalen. I skrivelser till kommunikationsministern har begärts en återgång till det tidigare systemet med rött utryckningsljus. Skrivelserna har inte föranlett någon ändring. I bilaga 1 har angetts ett axplock tidningsartiklar. Samtliga är kritiska mot det blå utryckningsljuset, varvid kritikens form varierat från saklig information till i några fall osakliga beskyllningar mot vissa tjänstemän. Blått ljus infördes i för att våra bestämmelser skulle överensstämma med kringliggande länders bestämmelser, önskemålet om internationell enhetlighet är riktigt och bör fullföljas. Rekommendationen av blått utryckningsljus har getts av FN:s ekonomiska kommission för (ECE) efter ett i och för sig riktigt principtagande att varje färg skall ha sin givna betydelse. Det är dock anmärkningsvärt att icke den minsta utredning offentliggjorts som grund för beslutet. Missnöjet med det nuvarande systemet med blått utryckningsljus är inte begränsat till . a. , , och har erfarits missnöje med blåljuset och en önskan om en förbättring. Från flera håll har erfarits önskemål om en samordning av strävandena mot ett bättre utryckningsljus. Kritiken mot blåljuset har i blivit våldsammare än i andra länder, vilket troligtvis beror på att vårt tidigare system var förhållandevis bra och avsevärt bättre än de system som före blåljuset användes i andra länder. Som en jämförelse kan nämnas att och tidigare hade mycket diffusa bestämmelser. Utryckningsfordon hade i vissa fall endast ljudsignal. och använde enbart roterande ljus, medan använde framåtriktat gult och för polisbilar grönt ljus. Utryckningsljusens effekt är beroende av ett mycket stort antal faktorer. Varje faktor ger sitt svar vilket ljus som är den bästa signalen. Särskilt bör uppmärksammas: de sinnesfysiologiska aspekterna på ögats reaktioner på ljus av olika färger och ursprung. människans psykologiska reaktioner på ljus av olika färger och ursprung, fysikens regler för olika ljussorters utbredning i ren eller förorenad atmosfär och för optiska egenarter hos olika färgfilter, möjligheter till bestämning av position, rörelseriktning och rörelsehastighet snabbt och säkert med hjälp av olika signalljus eller kombinationer av signalljus, kontrastverkan genom färg och form gentemot annan trafik och omgivningen (billyktor, trafiksignaler, gatubelysning, neonljus, dagsljus/himlen), möjligheter att ändra miljön, t. ex. genom ändrade bestämmelser för andra ljussignaler, begränsning av visst eller vissa slag av neonljus, tekniska och ekonomiska faktorer, som tillgängliga lyktor, tänkbara lyktor, enkelhet och säkerhet för funktion och montering, kostnader för inköp, montering och underhåll, strömförsörjning. Ett omfattande material finns redan fördelat på utredningar av olika ursprung och med olika utgångspunkter. Mestadels behandlar respektive utredning endast en eller två av faktorerna på ett sätt som kan anses ge en säker grund för utredningens resultat. Det slutgiltiga svaret på frågan vilket det bästa utryckningsljuset är måste bli en kompromiss mellan svaren på samtliga nämnda faktorer. Därför måste allt tillgängligt material sammanställas och eventuellt kompletteras. Faktorernas inbördes värde måste i görligaste mån beräknas. Enda möjligheten härtill är omsorgsfullt förberedda och utförda praktiska prov. Någon sådan fullständig och förutsättningslös utredning/ sammanställning med åtföljande praktiska prov har oss veterligt hitintills inte gjorts någonstans i världen. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om att under hänvisning till föreliggande vetenskapliga material i berörda internationella organ verkar för en ändring av färgen och eventuellt det tekniska utförandet på utryckningsfordons optiska signaler på i motionen anförda grunder. () () () i östervik Ett axplock tidningsartiklar med kritik mot det blå utryckningsljuset. Arbetet och 22.12.1971 () samt Bohuslänningen Brandförsvar 67, 9 och 12/1970, 4 och 10/1971 21.5, 2.7, 18.7 och 24.11.1971 11.3, 12.3, 27.1, 13.5, 15.5, juli och 14.11.1971 Ljuskultur 1, 2, 3 och 4/1971 Motor 2728/1970 och 14/1971 Svensk Polis 9/1971 Vi bilägare 20/1970 och 22/1971 , 9.6, 21.7 och 4.12.1971