mot · FV021113 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. När universitetsfilialerna började fungera förutsattes de bli små decentraliserade enheter, nära knutna till moderuniversiteten och utan direkta behov av egna administrativa resurser på central och institutionell nivå annat än i fråga om vissa punktvisa förlängningar av organisationen vid moderuniversiteten. Ämnesuppsättningen var begränsad till 14 ämnen för och , 11 för och . Studerandeantalen beräknades till 2 020 för , 1 590 för och 875 för och (prop. 1967: 1, bil. 10 s. 213224). Organisationskommittéerna i , och hade anfört att det på filialorterna erfordrades särskilda samarbetsorgan. Maj:t och anslöt sig inte till den uppfattningen. Man fruktade att tillskapandet av sådana organ skulle leda till en alltför komplicerad organisation. Filialerna skulle i allt ingå som delar i moderuniversiteten. Praktiskt taget varje organ inom ett moderuniversitet skulle ha sin förgrening vid filialen. Erforderliga kontakter skulle således ske vertikalt. Begränsade medel för resor mellan moderuniversitet och filial anvisades. förutsatte att »stor restriktivitet kommer att iakttagas i fråga om resor mellan filialerna och moderuniversiteten». Utbyggnaden av universitetsfilialerna har varit betydande på undervisningssidan. Studerandeantalen för och överträffar universitetskanslersämbetets prognoser med (ca 1 600 registrerade 1.10.1971). För är motsvarande procentsiffra något lägre. Antalet ämnen har ökat successivt och är nu exempelvis för del 18 st. jämte 6 yrkesinriktade kurser och 2 kombinationsutbildningar. har utbildningen utökats i praktiskt taget samtliga ämnen från högst B-nivån till C-nivån och i vissa ämnen till D-nivån. Vid sidan av detta bedrivs dessutom decentraliserad utbildning, i f. n. i fysik, kemi, matematik, statistik och psykologi. har i årets statsverksproposition föreslagit att matematisk statistik skall införas vid filialerna fr. o. m. /73. För föreslås även psykologi från samma tidpunkt. Antalet lärare (bofasta) vid en filial var 1967/68 ca 10. Den siffran har 1971/72 ökat till 50 å 60, varjämte kommer ett 50-tal resande lärare. Den administrativa personalen av olika kategorier uppgår till ca 30 å 40. Resekostnaderna mellan ett moderuniversitet och en filial /72 kan uppskattas till maximalt . (längsta avståndet är , GöteborgKarlstad), vilket belopp innefattar alla typer av resor. Vid universitetsfilialerna har inom ramen för försöksverksamheten med nya samarbetsformer inom universitets- och högskoleväsendet (FNYS) inrättats särskilda samordningsorgan ungefär av den typ som organisationskommittéerna föreslog 1966 men med mindre ambitiös målsättning. I inrättades den s. k. samarbetsnämnden av konsistoriet vid . I inrättades det s. k. filialrådet hösten 1970.1 benämnes motsvarigheten filialnämnd. Dessa organ har lokalt viss betydelse som samordningsorgan. De nämnda organens betydelse som formella beslutsorgan under konsistorierna är dock minimal. På grund av filialernas snabba utbyggnad på undervisningssidan har dessa fått brottas med avsevärda problem. De från början knappt tillmätta administrativa resurserna till ämnenas filialdelar och den centrala filialförvaltningen har efter hand blivit helt otillräckliga. Professorerna vid moderuniversiteten har som regel till sitt förfogande, bl. a. för administrativa göromål. Vid filialerna finns inga dylika resurser anslagna. Vid moderuniversiteten och också i finns förvaltningsenheter på upp till 100 anställda. För den nya högskoleenheten i har i årets statsverksproposition föreslagits . anvisade för en förvaltningsorganisation. Vid universitetsfilialerna uppgår anslagen till de lokala förvaltningarna till ca , vilket innebär fyra anställda varav endast en handläggande tjänsteman. Dessutom finns en extra tjänst som studievägledare på central nivå. Av praktiska skäl tvingas de anställda vid filialerna att ändock handlägga flertalet ärenden som rör filialerna. Moderuniversitetens olika organ kan förståeligt nog endast i begränsad omfattning sköta angelägenheter och dagliga problem som ligger på ett avstånd av 20 å . De studerande kräver i olika sammanhang med fog att kunna komma i personlig kontakt med de personer som skall betjäna dem i olika frågor. Det torde ha varit mening vid beslutet om utlokalisering av universitetsfilialerna och vid de senare besluten om den successiva utvidgningen av verksamheten vid dessa, att universitetskanslersämbetet och universitetens konsistorier skulle sörja för att erforderliga medel anvisades för den lokala utbyggnaden. Ämbetet har uppenbarligen ansett dessa frågor vara interna universitetsangelägenheter och överlåtit åt konsistorierna att nästan undantagslöst besluta om hur stor del av olika anslag som skall avsättas för filialändamål. Någon samordning har således ej skett, utan de olika konsistorierna har behandlat anslagsfrågorna på varierande sätt. I vissa fall har konsistorierna de facto överlåtit på de beredande och förslagsställande organen, fakulteterna, att besluta var för sig. Resultatet har blivit att anslagstilldelningen och medinflytandet för de anställda har varierat mellan orterna och fakulteterna. Den från början mycket negativa inställningen från moderuniversitetens sida i remissvaren på U 63 m. m. till decentraliseringstanken inom universitetsväsendet har delvis medfört en anslagsfördelning sorn missgynnat verksamheten inom vissa sektorer av filialverksamheten. Generellt sett har filialernas företrädare haft mycket små möjligheter att få gehör för sina önskemål genom en obefintlig representation i många beredande organ. Till stor del beror givetvis ovan relaterade förhållanden på det faktum att avstånden mellan moderuniversiteten och filialerna är förhållandevis stora. Filialernas företrädare har mycket små möjligheter att delta i den verksamhet som bedrivs vid moderuniversitetens institutioner, fakulteter, utbildningsnämnder och övriga beredande och beslutande organ, dels p. g. a. reseanslagens (driftkostnader) knapphet, dels p. g. a. den tidsutdräkt ett aktivt deltagande kräver. En person som effektivt skall delta i all den verksamhet sorn bedrivs får tillbringa 5 å på resande fot. Man kan dessutom se problemen från andra sidan. De personer som är bosatta på moderorterna känner oftast mycket litet till de förhållanden som råder vid filialerna. utbildningsberedning beräknas lägga fram sitt huvudbetänkande. Detta torde komma att innehålla nya riktlinjer för den decentraliserade utbildningen, vilka med stor sannolikhet leder till en avsevärd förbättring av de organisatoriska förhållandena vid de nuvarande filialerna. U 68:s förslag kommer emellertid inte att kunna förverkligas /75 eller 1975/76 beroende på remisstider och riksdagsbehandling. Fram till dess bör vissa förändringar ske i huvudsak inom den nuvarande organisationen för att kunna garantera ett gott utgångsläge inför den förväntade organisatoriska reformen. har i sin remiss-PM II »Nya samarbetsformer på universitetsområdet» (UKÄ-aktuellt 10 1971/72, 13.10.1971) inte varit berett att ta upp frågor rörande förändringar i universitetsfilialernas organisatoriska ställning. Ämbetet anser att önskemålen om lokal beslutanderätt vid filialerna i viss utsträckning kan tillgodoses genom delegering inom den reguljära organisationen (s. 13). Ämbetet torde i detta hänseende utgå från att konsistorierna skulle vara beredda till arrangemang där de verksamma vid filialerna skulle få ökat inflytande på universitetens anslagsfördelning etc. Erfarenheterna under de gångna fem åren har emellertid visat att konsistorierna är ovilliga att till organ vid filialerna delegera frågor av reell betydelse. Universitetsfilialerna betraktas helt enkelt inte som sammanhållna enheter annat än undantagsvis, en uppfattning som delvis är berättigad med hänsyn till beslut om universitetsfilialerna . De anställda vid de mycket små enheterna i m. fl. orter, där s. k. systematiserad decentralise rad utbildning bedrivs, har betydligt större möjligheter att påverka utvecklingen, eftersom dessa enheter inte sorterar under andra lokala universitetsenheter. På så sätt uppstår inga konkurrensproblem rörande anslag m. m. vid universitetsfilialen i anför bl. a. följande i sitt remissvar på remiss-PM II: vill först anknyta till de allmänna utgångspunkterna för UKÄ:s remiss-PM. På sid. 13 konstateras att UKÄ inte är berett att nu ta upp de frågor om förändringar i universitetsfilialernas organisatoriska ställning som väckts. beklagar UKÄ:s ställningstagande i denna fråga. I olika sammanhang har från studerande, lärare och övrig personal i , bl. a. genom samarbetsnämnden, aktualiserats behovet av en förändring och förstärkning av den lokala organisationen vid filialen. Det bedöms som angeläget att även i ett mycket kortsiktigt perspektiv och i avvaktan på att U 68:s förslag rörande högskolans organisation kan förverkligas på filialorter av typ tillskapa en mer omfattande och genomgripande lokal organisation än den sorn nu finns. Nämnden anser det inte möjligt att enbart inom ramen för moderuniversitetet få till stånd en helt tillfredsställande och effektivt fungerande filialfunktion. De förhållandevis stora avstånden och långa restiderna till moderuniversitetet utgör en försvårande faktor när det gäller att åstadkomma en effektiv representation i organ vid moderuniversitetet och framförallt ett aktivt deltagande i beredningsarbetet. I sammanhanget kan även hänvisas till den omfattning i fråga om studerandeantal och ämnesuppsättning som filialerna nu erhållit. Mot bakgrund av ovanstående anser samarbetsnämnden att UKÄ skyndsamt bör utreda formerna för lämpliga kortsiktiga förändringar i universitetsfilialernas organisatoriska ställning samt att förslag i detta avseende tillställs Kungl. Maj:t med de av remiss-PM föranledda förslagen. U 68:s lokaliseringsgrupp anordnade en konferens i , vid vilken bl. a. företrädare för moderuniversiteten och universitetsfilialerna deltog. Vid konferensen presenterade företrädare för universitetsfilialerna i (PM 4.10.1971), (PM 8.10. 1971) och (PM 11.10.1971) förslag till förbättringar inom nuvarande organisatoriska ramar. De förhållanden som råder vid filialuniversiteten motiverar enligt vår uppfattning att en mängd åtgärder vidtas. Vi skall i punktform något beröra de åtgärder vi finner vara nödvändiga. Universitetsfilialernas förvaltningar byggs ut successivt fr. o. m. 1972/73 så att de kan fungera som fullständiga högskoleförvaltningar för genomförandet av U 68:s intentioner 1974/75 eller 1975/76. Den totala kostnaden för en sådan förvaltning torde med utgångspunkt i organisationskostnaderna avseende högskoleenheterna i och röra sig om ca , varav ca . finns anvisade /72. Förstärkningen /73 föreslås bli . per filial (1973/74 och 1974/. per budgetår). Förslagsanslaget Förvaltningarna vid universiteten m. m. för /73 föreslås höjt med . Maj:ts förslag till totalt . Institutionsförvaltningarna vid filialerna föreslås 1972/73 förstärkas med medel motsvarande per institution. Förslagsanslaget Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /73 föreslås höjt med . () utöver Kungl. Maj:ts förslag till totalt . Förslagsanslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /73 föreslås höjt med . () utöver Kungl. Maj:ts förslag till totalt . Förslagsanslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /73 föreslås höjt med . () utöver Kungl. Maj:ts förslag till totalt . Anslagsförstärkningarna kan alternativt delas upp på budgetåren 1972/73 och 1973/74 med hälften av de föreslagna höjningarna per budgetår. föreslås uppdra åt Kungl. Maj:t att i regleringsbrev för /73 avseende anslag till universiteten m. m. anvisa erforderliga medel för fakulteternas driftkostnader vid varje filial för sig, vilket innebär en förstärkning av Kungl. Maj:ts uttalande i propositionen 1972: 1, bil. 10 s. 294. Medel till universitetsfilialernas bibliotek föreslås också specialdestineras (s. 346). De samarbetsnämnder (motsv.) som finns inrättade vid universitetsfilialerna föreslås bli formellt underställda resp. konsistorium och inrättas som lokala styrelser med definierade befogenheter. De lokala styrelserna föreslås få de provisoriska centralförvaltningarna som serviceorgan. I de lokala styrelserna föreslås ingå personer som är verksamma vid filialerna samt dessutom företrädare för olika samhällsintressen. Vid utarbetandet av förslag bör hänsyn tas till vunna erfarenheter vid filialerna. Vidare hänvisas till ett uttalande av Kungl. Maj:t i propositionen 1971: 1, bil. 10 s. 247: Strävandena att öka medinflytandet för dem som är verksamma vid universitet och högskolor har förenats med en löpande översyn av beslutsnivåerna i systemet. Efter förslag från universitetskanslersämbetet har de administrativa bestämmelserna ändrats i väsentliga avseenden, något som lett bl. a. till att beslut, vilka tidigare fattats på central nivå, numera kan fattas av de lokala myndigheterna. Målet för denna översyn är att man skall uppnå en fördelning av ansvaret mellan beslutsnivåerna, som främjar effektiv användning av tilldelade resurser som besluten förankras hos de närmast berörda grupperna. har ämbetet fortsatt lägga fram förslag om decentralisering av beslutanderätt, bl. a. i skrivelse till Konungen . Det finns dock en mycket allvarlig brist i ämbetets olika förslag. ämbetet lyckas med att decentralisera besluten till de lokala universitetsmyndigheterna, innebär detta ofta försämringar för filialerna. I de fall besluten är förankrade hos Kungl. Maj:t eller universitetskanslersämbetet garanteras universitetsfilialerna samma förmåner som moderuniversiteten. Delegeras besluten till moderuniversiteten men inte längre, dvs. till filialerna, försvinner nämnda garanti p. g. a. konkurrensförhållandet. Förslagen under punkt 4 bör utformas möjligt av U 68 i nära kontakt med företrädare för universitetskanslersämbetet, moderuniversiteten och universitetsfilialerna. Genom den föreslagna provisoriska organisationen kommer kostnaderna för resor mellan moderuniversitet och universitetsfilialer att successivt kunna nedbringas, /73 uppskattningsvis med ca . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till Förvaltningarna vid universiteten m. m. anvisa , vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med , 2. att till Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal anvisa ett förslagsanslag av , vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med , 3. att till Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal anvisa ett förslagsanslag av , vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med , 4. att till Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal anvisa ett förslagsanslag av , vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med , 5. att uppdra åt Kungl. Maj:t att i regleringsbrev för /73 avseende anslag till universiteten m. m. anvisa erforderliga medel för fakulteternas driftkostnad vid varje filial för sig, 6. att olika samhällsintressen ges representation i samarbetsnämnderna och att dessa formellt underställs respektive konsistorium. () () i Öskevik