mot · FV02441 · 1972-01-21 00:00:00 — Motioner nr 441 1972 om bidrag till ett lektorat i svenska vid . Undervisningen om svenskt språk och svensk kultur har i ett betydelsefullt landfäste vid ett antal universitet och colleges. 1 regel har denna undervisning bedrivits helt i vederbörande undervisningsanstalts egen regi och de svenska utlandslektoraten har endast i blygsam omfattning kommit amerikanska institutioner till del. Vid har svenskundervisning meddelats , efter grundläggning. har här utvecklats en skandinavisk avdelning som hör till de främsta i . Chicagouniversitetet är sålunda en av endast fem institutioner, som kan erbjuda ett fullständigt forskarutbildningsprogram i svenska med inriktning på doktorsexamen. är omkring 100 studenter inskrivna vid institutionen, som också tjänar som centrum för en omfattande kontaktverksamhet för studenter och lärare inom andra avdelningar av och även fungerar som en replipunkt för svensk kultur i . Det är mycket vanligt att institutionen får hjälpa till med att bereda forskare med natur- eller samhällsvetenskaplig inriktning för skandinaviska forskningsprojekt. har det förekommit en livlig utbytesverksamhet av studenter mellan och universitet i de nordiska länderna. Nuvarande innehavaren av professuren i och tillika prefekt för institutionen är språkforskaren , som lett uppbyggnaden av forskarutbildningen i svenska och norska. Hans professur är emellertid personlig, och inför hans avgång är nu krafter i rörelse för att säkerställa lärostolens framtid. Eftersom de på fondmedel grundade undervisningsanstalterna i allmänt sett befinner sig i svårigheter letar man efter möjligheter att göra rationaliseringar. Det är uppenbart att den svenska lärostolens framtid inte är säkrad, medan däremot två norska lärartjänster är disponibla trots att norskundervisningen utgör den mindre delen av institutionens undervisningsprogram. Säkerställandet av norskundervisningen har kunnat ske dels genom att och i ställt medel till förfogande för en tjänst, dels genom att en fond är under uppbyggnad med privata bidragsgivare. Chicagouniversitetet har antagit ett principförslag för en svensk lärostol efter professor pensionering om ett å . Medel för finansieringen saknas dock ännu och lärostolens framtid torde vara beroende av utfallet av den fund-raising-campaign som beslutats. Syftet med den föreslagna professuren anges i förslaget så: 3 sami Nr 441-448 , as a leading center of Swedish study is appropriately located in the heart of the nations largest and most dynamic Swedish-American communities. is one of the major trade ports of entry into the from and the major center for the distribution of Swedish products in the Midwest. Swedish Americans havé made many significant contributions to every facet of the citys development in business, government, the professions, crafts and trades. They havé established hospitals, hörnes for the aged and cultural and civic organizations. By establishing an endowed chair in Swedish Studies, will be doing much to keep this culture flourishing. hopes to attract an eminent scholar who will be the central figure in a program devoted to teaching the language, literature, history, politics and sociology of . also hopes to institute courses on relations between the and and on the contributions of Swedish people to American life. har varit behjälpligt med medel för lektorsundervisning, dock endast med en mindre del av ett fullt lektorat. Det synes just nu lämpligt att man från svensk sida möter strävan att lägga en fast grund för framtida svenskundervisning i med ett ökat bidrag till en lektorsundervisning, som är det nödvändiga komplementet till en professur inriktad på svensk kultur och svenskt samhällsliv. Lektorn har därvid till främsta uppgift att svara för den elementära språkundervisningen. Ett sådant bidrag i form av ett fullt lektorat, genom , kommer att mottagas som a challenge när ledning arbetar med att lösa institutionens framtidsproblem. Det bör understrykas att ett svensklektorat i inte för med sig andra kostnader än lönekostnaderna, eftersom institutionen finns och ett välutrustat skandinaviskt bibliotek om 27 000 volymer står till förfogande. Att märka är också att ett lektorat inte kommer att betraktas som någon definitiv lösning på frågan om undervisningens framtid. Eftersom Chicagouniversitetet främst är en graduate school, dvs. lägger huvudvikten vid forskarutbildning, kan institutionen inte fungera som utan en kompetent professor som ledande kraft. En begränsad insats från officiellt svenskt håll kommer inte att minska intresset för att slutgiltigt lösa frågan om professuren. Tvärtom kommer den att verka som en stimulansfaktor. Med hänvisning till det anförda hemställs att med hänsyn till det svenska intresset av att säkerställa lärostolen i svenska vid som sin mening uttalar att från reservationsanslaget till bör utgå erforderligt bidrag för bibehållande av i motionen angivet lektorat.