mot · FV02300 · 1972-01-20 00:00:00 — av m. fl. om avveckling av dubbelbeskattningen av aktiebolags och ekonomiska föreningars vinster För svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar gäller med det begränsade undantag som följer av den s. k. Annellagen att deras vinster först beskattas hos bolaget eller föreningen och därefter, i den mån de utdelas, hos delägarna. Beträffande de kooperativa föreningarna har dubbelbeskattningen så till vida lindrats, att avdrag medges för utdelning i form av pristillägg, rabatter och liknande i förhållande till gjorda inköp eller försäljningar. Denna avdragsrätt innebär betydande fördelar för kooperationen. Sålunda avsatte landets konsumentföreningar inte . Beträffande lånat kapital sker en annorlunda skattemässig behandling. För gäldräntor föreligger avdragsrätt för bolaget eller föreningen, och beskattningen sker därför endast en gång, dvs. Enligt långtidsutredning är det naturligt att en omfattande utbyggnad av industriföretagen åtföljs av en viss minskad självfinansiering. Man säger vidare att då en sådan sänkning av företagens soliditet kan tänkas oförmånligt påverka deras investeringsbenägenhet aktualiseras vilka möjligheter till ökade tillskott av riskvilligt kapital som kan stå öppna för företagen. En sådan möjlighet skulle därvid vara att avveckla dubbelbeskattningen på svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningars inkomster. Härigenom skulle företagen i ökad utsträckning vara villiga att finansiera sina investeringar via aktiemarknaden. System för en mer eller mindre fullständig enkelbeskattning av aktiebolagsvinster existerar redan i en del stater. Utvecklingen mot en enkelbeskattning kan sägas ha skett efter två system, det franska och det tyska. Enligt det franska systemet, som även föreslagits i men där till , får aktieägaren betrakta hälften av den av bolaget inbetalade skatten som en förhandsinbetalning av aktieägarens egen skatt. Detta tillgår tekniskt sett så, att oavsett vad som händer med aktiebolagets vinst skatt utgår på hela vinsten. Om aktiebolaget därefter delar ut erhåller aktieägaren en skatteavräkning på hälften av utdelningen, dvs. Aktieägaren uppger sedan i sin inkomstdeklaration dels de mottagna 100 francen, dels de 50 francen. Har han så låg marginalskatt att avdraget blir större än skatten, får han tillbaka överskjutande belopp. Har han en hög marginalskatt, kan vinsten av systemet utebli helt. Ett modifierat franskt system med reducerat skatteavdrag skulle kunna se ut på följande sätt: Till dessa huvudregler har fogats en mängd specialregler, bl. a. för att garantera att aktiebolagen verkligen betalar skatt på den vinst som de delar ut. Normalt beskattas sålunda inte av aktiebolagen intjänta inkomster i utlandet. Undantag från denna princip görs emellertid nu i de fall vinsterna utdelas. Vidare gäller, i syfte att tvinga fram utdelning, att tilläggsskatt måste erläggas för vinster som är mer än . Det tyska systemet åter kännetecknas av att utdelad vinst i ett aktiebolag beskattas lindrigare än i bolaget fonderade vinstmedel. Enligt nu gällande skattesatser beskattas kvarhållen vinst och utdelad vinst . Trots att principen är enkel och klar, har dock lagstiftningen blivit tämligen komplicerad och försetts med månta undantag. a. gäller den beskrivna regeln endast aktiebolag med många aktieägare. Dessutom är skillnaden i beskattning mellan utdelad och fonderad vinst mycket mindre än vad regeln vid första anblicken ger vid handen. Aktiebolaget måste nämligen för att kunna betala skatten tjäna ihop vinstmedel, vilka kommer att beskattas . Reellt innebär således den 15-procentiga skatten på utdelad vinst en skatt på . Genom att den lägre skattesatsen endast tillämpas för utdelning som sker av årets vinst uppstår speciella problem när ett bolag, som självt äger aktier, inte vidareutdelar vinstmedlen. För att förebygga att en fondering av sådana medel skulle kunna ske billigt beskattas sådana mottagna, icke vidareutdelade utdelningar med en s. k. Nachsteuer på . Under EEC:s första tid påverkades av det västtyska systemet. Sålunda rekommenderades dess principer i den s. k. Neumarkrapporten. synes dock det franska systemet ha vunnit många förespråkare inom den Ekonomiska gemenskapen. Detta förhållande torde utredningen taga i beaktande. Med hänsyn till denna frågas stora betydelse anser vi att den nytillsatta företagsskatteutredningen bör få i uppdrag att undersöka efter vilka alternativa riktlinjer en avveckling av den ekonomiska dubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningars inkomster kan tänkas ske och med ledning härav framlägga konkreta förslag för en integration av företagens och delägarnas inkomstskatt. Med stöd av det ovan anförda hemställes att hos Kungl. anhåller att den tillsatta företagsskatteutredningen får i uppdrag att utreda frågan om en avveckling av dubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningars vinster efter de riktlinjer som framförts i motionen. () ()