mot · FV02549 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående jordbrukets kapital- och kreditförsötjningsproblem. Genom lantbruksstyrelsens försorg har genomförts företagsekonomiska studier för lantbrukets del i syfte att följa den tekniska och ekonomiska utvecklingen i näringen, att jämföra lönsamhetsförhållanden i olika produktionsinriktningar vid olika avkastningsnivåer och i olika företagsstorlekar, att vara underlag för bedömning av vilka företag det statliga rationaliseringsstödet kan satsas på samt att upplysa jordbrukarna om vilka företag och driftsformer som har de bästa förutsättningarna i olika bygder. De företagsekonomiska beräkningarna har utförts genom att planera ett antal tänkta lantbruksföretag under i hög grad standardiserade planeringsförutsättningar. Gemensamt för samtliga företag är att de har långsiktigt anpassade resursuppsättningar. De har erhållits genom att mark, byggnader och annat realkapital kombinerats på ett så gynnsamt sätt som möjligt kring en given arbetsinsats. Företagen har dessutom en specialiserad produktion. prisnivå har förutsatts. Undersökningen har arbetat utifrån tre tekniska nivåer: nuvarande teknik, medelhög teknik och hög teknik. Resultatet av den senare nivån motsvarar vad den effektivaste tiondelen av lantbrukarna bedöms uppnå. Företagsstorleken har mätts i antal arbetstimmar: 3 000, 5 000 respektive . Också olika driftsinriktningar har ingått i undersökningen. Kapitalbehoven blir vid medelhög teknik 23 gånger behoven vid nuvarande teknik och vid hög teknik 34 gånger behoven vid nuvarande teknik. Dessa större kapitalbehov vid medelhög och hög teknik beror dels på att betydande investeringar förutsätts, dels på att varje man klarar en större produktion. Vid nuvarande teknik utgör fastigheten i de flesta fall mer än halva kapitalbehovet. Vid medelhög och hög teknik utgör byggnaderna av totala kapitalbehovet. Fastighetens andel och även andelen tillgångar i maskiner, djur och rörelsekapital blir mindre än med nuvarande teknik. Vid nuvarande teknik tillåter likviditeten viss lånefinansiering endast i ringa omfattning. Den förbättrade lönsamheten i medelhög och hög teknik ökar dock kraftigt möjligheterna till lånefinansiering. Behovet av eget kapital blir vid medelhög teknik högre men vid hög teknik lägre än för motsvarande företag med nuvarande teknik. Storleksfördelarna i modellen gör att löneförmågan blir högre i tremansföretaget än i enmansföretaget vid nuvarande teknik. Vid medelhög och hög teknik ökar förekomsten av nybyggnader dessa skillnader till . av skillnaderna mellan en- och tremansföretag uppkommer vid övergång från en- till tvåmansföretag. Storleksfördelarna framgår också av att 5 000-timmarsföretaget oftast har dubbelt så stor produktion sorn 3 000-timmarsföretaget. Kapitalbehovet per insatt arbetstimme ökar med ökad storlek. Få grund av den ökade lönsamheten stiger dock behovet av eget kapital långsammare än den totala kapitalinsatsen. Känsligheten för tillfälliga intäktsvariationer ökar med anställd arbetskraft och ökad skuldsättning. Riskkänsligheten är för flera produktionsinriktningar så stor att en företagare inte kan rekommenderas starta denna typ av företag utan ett större eget kapital. Skillnaderna mellan olika driftsinriktningar är betydande men starkt beroende av vid vilken teknisk nivå jämförelsen görs. Vid nuvarande teknik är löneförmågan högst för modersuggor, värphöns och mjölkkor. För enmansföretagen uppgår den vid denna teknik till . För övriga driftsinriktningar ligger löneförmågan mellan 3 och +1 krona . Vid medelhög teknik är modersuggor, slaktsvin och värphöns lönsammast med en löneförmåga för enmansföretaget . Vid hög teknik är slaktsvin- och baby-beef-företag lönsammast med en löneförmåga för enmansföretaget på 14- . Modersuggor och värphöns ger ca , pälsfår , kreaturslösa företag, mjölkkor och slaktungnöt . För samtliga produktionsinriktningar, utom kreaturslös produktion, är löneförmågan för tremansföretagen vid hög teknik , vilket motsvarar industriarbetarlön. är också ungefär den lönsamhetsgräns lantbruksnämnden har för att kunna lämna företagen statliga lånegarantier. De företag som ger i löneförmåga har ett totalt kapitalbehov . Behovet av eget kapital varierar . Enmansföretagen med modersuggor eller värphöns uppvisar de lägsta totala kapitalbehoven och det lägsta behovet av eget kapital. Höga totala kapitalbehov uppvisar slaktungnöt, slaktsvin och pälsfår med 900 000 per man. Behoven av eget kapital vid företag med löneförmåga utgör för modersuggor och värphöns , för mjölkkor, baby-beef och slaktsvin och för slaktungnöt och pälsfår per företag. I en partimotion från moderata samlingspartiet har jordbrukets kapitalförsörjningsproblem aktualiserats, och yrkande har framställts om en utredning rörande jordbrukets kapitalförsöijningsproblem. Särskilt har i berörda motion framhållits betydelsen av en förbättrad kapitalförsörjning för nyetablerade jordbrukare. Den här berörda undersökningen, som genomförts på lantbruksstyrelsens initiativ, bestyrker i motionen framförda synpunkter på jordbrukets kapitalbehov. Lönsamhets- och förräntningskrav förutsätter att betydande eget kapital skall finnas för jord Likviditeten är också avgörande för hur stor del av företagets kapitalbehov som kan lånefinansieras. Ett företags likviditetssituation påverkas bl. a. av företagets lönsamhet, och detta gör att lönsamheten får stor inverkan på hur stora lån som kan . Företagsstorleken påverkar lönsamheten och därigenom även finansieringssättet. Om en företagare skall kunna lånefinansiera hela skillnaden i kapitalbehov mellan två olika stora företag, fordras att lönsamhetsskillnaderna är så stora att ökade inkomster kan täcka såväl ökade utgifter, bl. a. i form av arbetslöner, räntor, amorteringar, som skatter. Skillnaden i lönsamhet är i de flesta av de här aktuella företagstyperna ej tillräckligt stor för detta, vilket visar sig i att ett större företag har större behov av eget kapital. Om antagandet varit att alla företagare har ett visst eget kapital, skulle denna typ av storlekseffekter visat sig i att de större företagen fått sämre likviditet än de mindre. Andelen eget kapital minskar dock vanligen under de gjorda förutsättningarna. Detta är dock av mindre betydelse, om det inte kan förutsättas att flera medarbetare i företaget också tillskjuter eget kapital. Vid nuvarande teknik är lönsamheten genomgående dålig, varför möjligheterna till lån är små, om förutsättningen om kontantöverskott på skall gälla. Sålunda har inget enmansföretag vid nuvarande teknik några lån. Ökas företagsstorleken kan viss del av det ökade kapitalbehovet lånefinansieras i mjölkko-, slaktungnöts-, modersuggs-, slaktsvins- och värphönsföretag. och pälsfårföretag med nuvarande teknik kan inte lånefinansieras i någon företagsstorlek. Vid medelhög och hög teknik är kapitalbehoven betydligt större. Vid dessa tekniska nivåer är andelen lånat kapital större, men för enmansföretagen är behoven av eget kapital, mätt i kronor, större vid medelhög och hög teknik än vid nuvarande teknik för de flesta produktionsgrenarna. Vid en ökad företagsstorlek kan den lånefinansierade kapitalandelen öka, men även det egna kapitalet behöver öka i de flesta fall, för att likviditeten skall bibehållas. Vid medelhög teknik är det endast modersuggs- och värphönsföretag som har samma behov av eget kapital i två- och tremansföretagen som i enmansföretagen. Det är således endast för dessa produktionsinriktningar som en företagare med ett givet eget kapital kan öka företagsstorleken utan att likviditeten ändras. Riskkänsligheten ökar med ökad företagsstorlek. För de flesta produktionsinriktningarna är på vaije teknisk nivå andelen icke fasta utgifter dubbelt så hög för enmansföretaget som för tremansföretaget. Detta beror dels på att arbetslönerna till anställd arbetskraft kommer in bland de fasta utgifterna, dels på att andelen lånat kapital ökar. Undantag från detta mönster är de lönsammaste driftsinriktningarna vid hög teknik. För baby-beef, modersuggor, slaktsvin och värphöns ligger behovet av eget kapital på miniminivån, och den ökade lönsamheten vid större företag resulterar därför inte i ökad andel lånat kapital. På grund härav blir skillnaderna i riskkänslighet mellan de olika företagsstolekarna små eller obefintliga. Det sätt varpå företagens finansiering bestämts gör att företag med stor omsättning blir riskkänsliga. Behovet av eget kapital har i utredningen bestämts utifrån ett krav på företagets likviditet med genomsnittliga priser och avkastningar. Vanligen säger man dock att ett visst eget kapital behövs för att företaget skall kunna ta de risker som det inte tagits hänsyn till i dessa beräkningar. Riskkänsligheten har emellertid räknats ut efter det att finansieringsstrukturen har bestämts. Detta har lett till att vissa företags möjligheter att mäta tillfälliga inkomstvariationer blir små. Detta gäller speciellt slaktsvinsföretagen, men även baby-beef och värphöns. Skillnaderna i riskkänslighet är stora mellan olika produktionsinriktningar, men för flera inriktningar torde riskkänsligheten vara så stor, att en företagare inte kan rekommenderas starta denna typ av företag utan ett större, eget kapital. Vid den här relaterade undersökningen har en jämförelse gjorts mellan de beräknade företagen och verkliga företag. Underlag för verkliga företag är SCB:s deklarationsundersökningar. För att erhålla ett enfamiljsföretag ur deklarationsundersökningen, som möjliggör en jämförelse med det beräknade 3 OOO-timmarsföretaget, har en sammanvägning av storleksgrupperna och ansetts vara ett enfamiljsföretag. Detta innebär givetvis ej att det inte finns enfamiljsföretag med både mindre och större arealer än dessa, men det statistiska materialet är inte utformat så, att uppgifter om de företagen går att utnyttja. Beträffande det egna kapitalets storlek finns emellertid uppgifter både i deklarationsmaterialet och i utredningsmaterialet. Beträffande tillgångarnas värdering i de båda undersökningarna föreligger skillnader främst i vad avser fastighetsvärderingen. Jämförelseföretagets totala kapital och egna kapital har därför ökats med en uppskattad skillnad mellan fastighetens marknadsvärde och taxeringsvärde. För att justera påverkan av skillnaden i eget kapital mellan olika företag har för de beräknade företagen en justerad beskattningsbar inkomst beräknats. Denna justerade beskattningsbara inkomst har beräknats under antagandet, att ett ökat eget kapital kan förräntas till . Om ett beräknat företag har ett lägre eget kapital än jämförelseföretaget, har den beskattningsbara inkomsten för det beräknade företaget ökats av skillnaden i eget kapital. Om det beräknade företagets egna kapital är högre, har den beskattningsbara inkomsten räknats ned på motsvarande sätt. undersöker möjligheten att med kreditgarantier stödja ett investeringsobjekt krävs enligt rationaliseringskungörelsen att företaget efter åtgärden skall ge en ersättning till insatta resurser, som är lika stor som den som erhålles inom jämförbara näringar. Med prisnivå har gränsen för en sådan lönsamhet bedömts gå vid en löneförmåga på , om kapitalet belastas med marknadsränta. Vid kalkyleringen av företag i denna utredning har man utgått från vissa standardiserade planeringssituationer. De företag som därvid givit en löneförmåga på eller högre kan därför ses som exempel på företag som lantbruksnämnderna skulle kunna stödja med Variationerna i planeringssituationen hos de företag sorn söker statligt stöd för rationaliseringsåtgärder får emellertid antas vara mycket större än hos de företag som analyserats i undersökningen. Det jämförelseföretag som framtagits ur deklarationsundersökningen har ett totalt kapital på . Detta företag har bedömts vara ett genomsnitt för existerande familjeföretag. Det totala kapitalbehovet hos de kalkylerade företag som ger en lönsamhet är betydligt högre. Till detta medverkar flera faktorer. Dels förutsätts relativt låga arbetsförbrukningstal för dessa företag, så att den tillgängliga arbetskraften räcker för relativt många djur eller hektar åker, dels förutsätts nybyggnader, medan för jämförelseföretaget byggnaderna ingår i fastighetsvärdet. Totalt kapitalbehov i företag med löneförmåga . 1 000-tal kronor. 1 201 1 851 1 989 2 623 910 1 724 2 408 513 975 1 534 1 230 2 329 2 853 471 879 1 234 2 131 3 067 1 3 000, 5 000, . C H 1 l Baby-beef 957 1 783 2 692 Modersuggor 1 288 454 1 Slaktsvin 1 938 2 751 1 340 2 647 3 273 2 244 Värphöns 1 187 487 1 Pälsfår 2 476 3 565 Jämförelseföretaget har bedömts motsvara ett enfamiljsföretag, medan i tabell 86 också ingår företag med en eller två anställda. För en rättvisande jämförelse har man för de kalkylerade företagen uttryckt kapitalbehovet per man. Att kapitalbehovet hos de lönsamma företagen är starkt beroende av driftsinriktningen framgår av nedanstående tabell. Kapitalbehov per man vid olika driftsinriktning. Driftsinriktning Kapitalbehov per man Värphöns 350 - 500 Modersuggor 400 - 500 Mjölkkor 600 - 700 Baby-beef 800 - 950 Slaktungnöt 900 - 1 050 Pälsfår 1 000 - 1 200 Slaktsvin 950 - 1 350 Slaktsvin, slaktungnöt och pälsfår är de mest kapitalkrävande produktionsinriktningarna med ett kapitalbehov per man eller högre. I samtliga fall är således kapitalbehoven för ett lönsamt företag större, i de flesta fall betydligt större, än det tillgängliga kapitalet i ett genomsnittligt enfamiljsjordbruk. De lönsamma företagens behov av eget kapital torde ha stor betydelse för om dessa företag kommer att byggas upp. Behovet av eget kapital, enligt undersökningen, är beroende av såväl det totala kapitalbehovet och vilka tillgångar detta är investerat i som företagens lönsamhet. Huvudregeln vid beräkningarna av behovet av eget kapital har varit att ett kontantöverskott för täckande av brukarfamiljens privata utgifter, förutom bostad, skall vara . Detta antagande gör att ett lönsamt företag kan lånefinansieras i högre grad än ett mindre lönsamt. En spärregel för att högst av totala kapitalbehovet skall kunna upplånas oberoende av lönsamheten har använts. Kapitalanvändningen har betydelse för finansieringen på två sätt. För det första påverkar kapitalanvändningen vilka säkerheter företaget har och den vägen vilka typer av lån som är aktuella. För det andra påverkar tillgångarnas värdeutveckling i förhållande till de aktuella lånens amorteringsbestämmelser företagets likviditet. Om ett lån skall amorteras snabbare än värdeminskningen hos den tillgång det finansierat, tvingas företaget till att öka andelen eget kapital av totala kapitalet, vilket minskar de medel som går att ta ut ur företaget för konsumtion eller andra ändamål. Vid lönsamhetsberäkningarna har det förutsatts att ersättningen till mark utgörs av en arrendeavgift som motsvarar av markvärdet. Marken kan till cirka 50 procnet finansieras med bottenlån och återstående med jordförvärvslån, som amorteras . Om marken lånefinansierades till 100 procnet, kommer utbetalningarna i form av räntor, amorteringar och skatter (på medlen till amorteringarna) att utgöra av markvärdet. Investeringar i djur och maskiner är likviditetsmässigt ännu ofördelaktigare än markinvesteringar. Även detta är tillgångar som förutsätts icke minska i värde, och lönsamhetsberäkningarna belastas därför endast med räntekostnader på . För maskinerna, som successivt minskar i värde, förutsätts reinvesteringar så att maskinernas värde är oförändrat. Dessa tillgångar finansieras med 15-åriga garantilån. Lån av denna typ drar utgifter i form av räntor, amorteringar och skatter på av lånebeloppet. Det bör i sammanhanget nämnas att 15-åriga garantilån av vissa företagare betraktas som ofördelaktigare än checkräkningskredit. Checkräkningskrediterna ger en högre räntekostnad men kan ofta erhållas amorteringsfria, vilket gör att de likviditetsmässigt blir fördelaktigare än garantilånen. Då checkräkningskrediter ej kan erhållas med statliga garantier, har de utelämnats vid beräkningarna. För ett företag med en given lönsamhet blir således behovet av eget kapital större ju större andel av totala kapitalet som är investerat i djur, maskiner eller mark och om ett givet kontantöverskott skall erhållas. De flesta företagen har behov av eget kapital på . Endast de små modersuggs- och värphönsföretagen ligger lägre med behov . Slaktungnöts- och pälsfårsföretagen ligger däremot väsentligt högre med behov i samtliga fall. Jämförelseföretaget från deklarationsundersökningen visar ett eget kapital på . Det genomsnittliga företaget är emellertid ett etablerat företag, medan de beräknade företagen antas vara nystartade eller väsentligt utbyggda företag. Det egna kapital som angivits för de kalkylerade företagen är därför det som erfordras för att det skall vara möjligt att starta ett företag. Att fordras i eget kapital för att starta ett lönsamt jordbruksföretag torde i hög grad påverka vilka personer som kan etablera sig i denna typ av företag. Behov av eget kapital i företag med löneförmåga med . 1 000-tal kronor. 3 000, 5 000, . För det första torde det sällan vara möjligt att en blivande jordbrukare själv byggt upp sitt startkapital. För det andra är det troligen oftast personer för vilka icke-ekonomiska motiv spelar en avgörande roll vid yrkesvalet som kommer att starta som jordbrukare. En person med disponibla bör i de flesta fall kunna erhålla ett kontantöverskott som är högre än , förutom fri bostad, genom att placera familjens arbetskraft och kapital på annat sätt. Den av lantbruksstyrelsen gjorda företagsekonomiska undersökningen visar klart att jordbrukets kapitalproblem är oerhört stort och svårlöst. Den dåliga lönsamheten och förräntningen vid jordbruken gör det mycket tveksamt om personer som disponerar kapital om 200 000 till är villiga att etablera sig inom jordbruksnäringen. Det är följaktligen angeläget att dels successivt förbättra lönsamheten, dels skapa förbättrade möjligheter när det gäller kapitalförsörjningen. Skall jordbrukets kapitalproblem kunna lösas , torde det nuvarande statliga stödet inte vara tillräckligt. Också andra former behöver utredas och prövas. Den av moderata samligspartiet i annat sammanhang begärda utredningen om jordbrukets kapitalförsöijningsproblem är därför synnerligen angelägen. Med stöd av vad här anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående jordbrukets kapital- och kreditförsörjningsproblem i syfte att a. förbättra lönsamheten och underlätta rekryteringen till näringen. N. () i Trobro