mot · FV02367 · 1972-01-20 00:00:00 — av m. fl. om utveckling av mättekniken för miljövården. En av förutsättningarna för effektiva miljövårdsinsatser är att föroreningar i olika former kan uttryckas i kvantitativa termer. saknas i stor utsträckning den möjligheten. Utsläppskvantiteter anges ofta i runda tal och noteras bara för vissa föroreningar. I den mån dessa data inte bygger på uppskattningar är de i regel resultat av komplicerade och tidsödande mätningar. Behovet av föroreningsdata är stort. I samband med diskussionerna om miljöavgifter, baserade på föroreningsutsläpp, har frågan speciellt aktualiserats. Det har anförts att ett miljöavgiftssystem inte kan tillämpas i praktiken, eftersom man saknar metoder för att kontinuerligt mäta utsläpp och registrera dem. Men problemet bör inte kopplas samman med avgiftssystemets vara eller inte vara. Även i ett system som bygger på utsläppsnormer krävs en utvecklad mätteknik för att normerna skall kunna göras tillräckligt effektiva och för att det skall gå att kontrollera att de efterlevs. Vad som behövs är, populärt uttryckt, instrument som kopplas direkt till avloppsledningen eller skorstenen och fortlöpande registrerar olika föroreningshalter. Längst torde man här ha kommit då det gäller mätning av luftens kvalitet. Det finns på olika håll i världen mätstationer, som kontinuerligt noterar halten av vissa luftföroreningar. En utbyggnad av svenska luftmätningsstationer har tidigare föreslagits från folkpartihåll. Frågan kommer att tas upp i internationellt sammanhang vid . Kontrollen av avloppsvatten bör även omfatta förekomsten av olja, tungmetaller, kvicksilver, bly etc. Sådana mätningar kan knappast göras annat än vid provlaboratorier. Likaså bör det vara möjligt att finna analysmetoder som indikerar förekomst av giftiga ämnen, bakterier etc. för att få en kontinuerlig kontroll av vattenkvaliteter. Miljöavgifter på avloppsvatten från industri eller kommuner torde komma att avse bl. a. biologiskt syrebehov eller utsläpp av fosfater. Här krävs också instrument som mäter kontinuerligt. Övervakning av insjöars och vattendrags biologiska status bör också komma till stånd. Man skulle här behöva mäta t. ex. fosfathalter, syrehalter, algtillväxt m. m. På internationell nivå krävs motsvarande övervakning av havens Behovet av en utvecklad mät- och styrteknik är betydande även på en råd andra områden inom miljövården, t. ex. för att göra reningsverk effektivare. Målet bör vara att man mäter varje föroreningsutsläpps omfattning och innehåll. Vidare krävs givetvis en omfattande bearbetning och utvärdering av de datamängder som kommer fram. Man får då en kontroll över kvantiteten av de ämnen som tillförs ekosystemet. Svensk industri med sin inriktning på kvalitetsprodukter bör ha goda utsikter att hävda sig inom den tekniska utveckling som här efterfrågas och kommer. Denna gäller givetvis inte bara utvecklingen av mätinstrument för miljövårdsändamål. Behov finns av instrument och mätteknik för övervakning och styrning av industriella processer och för kontroll och analysmetoder inom sjukvård, livsmedelskontroll etc. Dessa generella problem har bl. a. behandlats i en IVA-utredning (41) i vilken föreslås ett svenskt centrum för mätteknik, kontroll och provning. I denna motion har vi dock begränsat oss till de speciella behoven inom miljösektorn. Bristen på mätmetoder och instrument för miljövårdsändamål framhålls allt oftare från såväl industrins som miljöadministrationens sida. generaldirektör har offentligt efterlyst miljömätningsinstrument. Från forskarhåll har motsvarande krav ställts. Frånvaron av en kraftig svensk satsning på detta område kan förklaras av att något direkt efterf råge tryck tidigare inte funnits. Konkreta normer för föroreningsutsläpp har i stor utsträckning saknats. Men framtidens miljövårdskrav kommer att innefatta allt hårdare normer för föroreningsutsläpp, kontroll av vatten- och luftkvaliteter samt avgifter baserade på föroreningsmängder. Detta ökar behovet av en snabb utveckling på mätområdet. Givetvis pågår visst utvecklingsarbete. Bland annat har det halvstatliga företaget till uppgift att utveckla och marknadsföra mätinstrument. Vid en rad företag förekommer utvecklingsarbete på olika typer av mätinstrument. Även vid FOA utvecklas mätmetoder och instrument. utgår anslag för forskning och utveckling på miljöområdet. En del av detta kan avse utveckling av mätmetoder och instrument. Tekniska fysikers förening har vidare gjort ett förberedande utredningsarbete i syfte att stimulera mätteknikens utveckling inom miljövårdsområdet. Föreningen har sökt anslag hos STU för detta ändamål, vilket dock inte beviljats. Insatserna är alltså splittrade och enligt vår mening otillräckliga. Det är uppenbart att detta område är så omfattande och tekniskt krävande att en kraftigare satsning och ledning är nödvändig. För detta talar såväl miljöskäl som näringspolitiska skäl. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder vidtas så att en ökad svensk satsning på utveckling av mätinstrument och mätmetoder för miljövårdssektorn kommer till stånd. () () () PER () () () () ()