mot · FV021872 · 1972-11-21 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 125 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /73 avseende konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. Under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa på inrikeshuvudtiteln har för /73 på riksstat beviljats ett reservationsanslag av och under rubriken åtgärder för arbetsanpassning . Sammantaget skall under dessa anslag förslagsvis 225 (175 resp. 50) avräknas mot automobilskattemedlen. I propositionen 1972:125 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /73 avseende konjunkturstimulerande åtgärder, m. m. föreslås, att ytterligare anvisas till Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa och till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Sammanlagt skulle härav förslagsvis 300 (225 resp. 75) avräknas mot automobilskattemedlen. Antalet arbetslösa är fortfarande stort. Någon förbättring i sysselsättningsläget har inte inträtt sedan föregående höst, då situationen var allvarligare än på flera årtionden. Olika slag av arbetslöshetsbekämpande åtgärder måste därför vidtas. De ovan nämnda kraven på anvisning av ytterligare anslag får därför betraktas som angelägna. Beredskapsarbeten och liknande åtgärder är av grundläggande betydelse, då det gäller att kortsiktigt motverka arbetslöshet. Det måste givetvis vara en strävan att utforma beredskapsarbetena så att de blir till nytta såväl för de enskilda människorna som för samhället. De arbetslösa skall alltså beredas sysselsättningar som så långt möjligt ter sig meningsfulla och är produktiva. Vi hälsar med tillfredsställelse att en inte obetydlig del av här ifrågavarande medel föreslås komma till användning för vägarbeten. Starka skäl talar dock för att en ännnu större andel ställs till förfogande för detta ändamål. Det svenska vägnätet är i stort behov av ytterligare medel. I detta sammanhang måste erinras om att anslagen till vägarna varit otillräckliga åtminstone . Trafikvolymen har ökat betydligt . Följderna av den stagnerande och vikande medelstilldelningen gör sig gällande med allt större påtaglighet. En omfattande kapitalförstöring pågår. En jämförelse mellan resultaten av underhållsinventeringarna visar att andelen asfalt belagd yta som är undermålig ökat från , framhåller statens vägverk i sina petita 1973/74. Vidare konstateras i dessa att den genomsnittliga torrläggningsstandarden också sackat efter på ett allvarligt sätt. Bristande dikning påverkar bl. a. vägkroppens bärighet inte minst , vilket innebär en snabbare kapitalförstöring, påpekar . Vägarnas dåliga bärighet måste också uppmärksammas i detta sammanhang. av vägnätet är inte upplåtet för högre axeltryck än 8/. För och gäller detta för och för för av vägnätet. Denna lägre bärighet gäller främst de sekundära och tertiära länsvägarna. Det måste givetvis vara en strävan att också för dessa vägar uppnå en bärighet på 10/16 tons axeltryck. En omfördelning av väganslagen från glesbygdslänen till storstadsområdena har blivit följden av de i realiteten minskande anslagen och koncentrationen av bebyggelsen särskilt men också . De sekundära och tertiära vägarna har härigenom blivit särskilt eftersatta. De anslagna medlen för underhåll har varit otillräckliga. Nödvändiga insatser i vad gäller serviceåtgärder och egentligt underhåll har inte kunnat göras, varför en betydande kapitalförstöring, som nämnts, äger rum. Än mindre har resurserna räckt till för att skapa utrymme för åstadkommandet av den upprustning av särskilt länsvägnätet som måste ske. Med förstärkt vägunderhåll avses åtgärder som leder till förbättring av vägens standard, t. ex. förstärkning av vägkroppen, kurvrätningar och övergång från grusvägbana till oljegrus eller enklare beläggningar. Genom åtgärder av detta slag är det möjligt både att vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet och att få till stånd en allmän förstärkning av vägnätet, som tillsammans med nybyggande är nödvändig från lokaliseringssynpunkt och regionalpolitisk synpunkt. Ett väl utbyggt vägnät är en förutsättning för utveckling i alla delar av landet. För att de som så önskar skall kunna bo kvar på landsbygden och arbeta i näringstätort är det nödvändigt att det finns bra vägar. Det är vidare angeläget att det finns goda kommunikationer mellan kommunala centra och övriga delar av kommunen. Den kommmunsammanslagning som håller på att genomföras accentuerar kravet på en upprustning av vägarna och trafikservicen i övrigt. En god vägstandard krävs för att företagslokalisering skall kunna ske till de delar av landet som annars hotas av tillbakagång. Den upprustning av det svenska vägnätet som enligt vår uppfattning måste komma till stånd för näringslivets och bebyggelsens utveckling i alla delar av landet kan delvis förverkligas genom att en större del av de i förevarande proposition föreslagna medlen går till vägändamål. Det synes rimligt att under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa utöver departementschefens förslag avräknas mot automobilskattemedlen. Av dessa medel bör fördelas mellan de sekundära och de tertiära vägarna. Återstående bör utnyttjas i syfte att förbättra särskilt svårframkomliga delar av riksvägarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa på tilläggsstat I till riksstaten /73 anvisar ett reservationsanslag av , varav förslagsvis att avräknas mot automobilskattemedlen. () () () i Luttra () i Glömminge . () i Skegrie JAN-1VAN () i