mot · FV02890 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. Det nya skattesystem som regeringen presenterade 1970 och som började gälla fr. o. m. har blivit starkt kritiserat. De utlovade skattelättnaderna, inte minst för barnfamiljer och folkpensionärer, har inte kunnat infrias. stod det klart, att ett dominerande problem i det nya direkta skattesystemet är de höga marginalskatterna. Som framgår av nedanstående tabell skärptes marginalskatterna högst väsentligt i de numera vanliga inkomstlägena . Skärpningarna har blivit särskilt markanta i skiktet närmast , där de uppgår till . Detta innebär, att en inkomsttagare kan få avstå mer än i direkt skatt på varje nyförtjänad hundralapp. Marginalskatternas storlek innevarande år vid en utdebitering av ./skr. framgår av följande tablå, som också visar marginalskatternas skärpning sedan läget före skattereformen (). Gift man vars hustru saknar inkomst Årsinkomst skatt i % Förändring i %-enheter (Kommunalskatt /skr) i jämförelse med 1970 I debatten försöker man ofta göra gällande att det s. k. marginalskatteproblemet endast skulle gälla de högre inkomsttagarna. Som lätt framgår av tabellen ovan är detta fel. Det kan nämnas, att medianinkomsten för en barnfamilj, där ena maken är inkomsttagare, vid taxering (avseende inkomsterna ) för hela riket utgjorde ca . Motsvarande medianinkomst torde kunna uppskattas till . De nya höga marginalskatterna har redan kommit att hårt drabba många barnfamiljer med högst vanliga inkomster. Än kraftigare blir givetvis marginal- och »tröskeleffekterna» om man tar hänsyn till den nedtrappning som sker av bostadsbidrag vid en inkomstökning. Det kan visas upp åtskilliga exempel på att automatiskt skärpt statsskatt, höjda kommunalskatter, höjda priser, ökade daghemsavgifter och avtrappade bostadstillägg ger en samlad marginaleffekt, som t. o. m. efter en löneökning leder till minskad konsumtionsstandard. En exemplifiering enligt nedanstående tabell får illustrera detta allvarliga och alltmer växande problem. Exemplet visar endast på den samlade effekten av direkt skatt och minskade bostadstillägg, då inkomsten ökar. Gift, 2 barn, hustrun hemma, bostad 3 r.o.k., hyra /mån. 23: 50. av skatt o. bostadstillägg i intervallet, kr. Om en familj där en make har . i inkomst ökar denna med . får familjen endast behålla 1 130 av de nya i årsinkomst, eller . Detta ger en marginaleffekt på . Tar man hänsyn till prisstegringarna blir bilden än dystrare. Genom ett annat exempel kan utvecklingen illustreras. Mannen har i utgångsläget . Hustrun saknar inkomst, men går det tredje året ut i förvärvsarbete, varvid hon tjänar . Familjen har två minderåriga barn. Den bor i bostad om 3 r. o. k. med hyra /mån. Bostadstillägg beräknas efter de nya reglerna. Vi förutsätter en årlig nominell löneökning av och årlig prisstegring om . Vi kan ställa upp följande utvecklingsschema: År 1 År 3 År 5 Mannens inkomst kr./år Hustruns inkomst kr./år Skatt på mannens inkomst Skatt på hustruns inkomst Daghemsavgift Bostadstillägg Barnbidrag kr./år, angiven i löpande priser Ökning av farms bruttoinkomst Bortfall genom skatt, daghemsavg. Kvarstående ökning löp. Verklig ökning av familjens disponibla inkomst jfrt med år 1 Reell marginell belastning på ökar familjens bruttoinkomst med , väsentligen genom hustruns förvärvsarbete. Av inkomstökningen faller . bort i ökade skatter, lägre bostadstillägg, daghemsavgifter och högre priser. Det bör också observeras att mellan 3:e och får familjen i exemplet vidkännas en reell standardförsämring om ca , beroende på skatteökningen, daghemsavgiftens ökning samt bostadstilläggets bortfall. Enligt vår mening bör det tydligt understrykas att vårt välfärdssystem och andra offentliga tjänster i fortsättningen är i behov av förbättringar och därmed i behov av större resurser. Men detta faktum får inte innebära, att människor med låga inkomster och mellaninkomster vid en normal inkomstökning inte kan förbättra sin standard. Också de har en högst legitim önskan att för egen del få disponera en rimlig andel av ett successivt stigande välstånd genom bl. a. privat konsumtion. Förutom en särskilt hård marginalbeskattning i normala inkomstlägen håller en hel flora av inkomstgraderade bidrag och avgifter på att utvecklas. Det har brustit i samordning och helhetssyn vid utformningen av politiken på olika delområden. Det är nödvändigt att få en samlad bild över de totala marginaleffekterna av automatiskt höjda skattesatser samt inkomstberoende bidrag och avgifter. Genom sammanläggningen av icke skattepliktiga förmåner med skattepliktiga intäkter försvåras möjligheten för den enskilde att få en överblick över sin ekonomiska situation och sina ekonomiska rättigheter samt att bli rättvist bedömd då inkomstprövning är aktuell. Den utredning, som beslutat, har ännu inte tillsatts och inga direktiv har offentliggjorts. bör därför begära att de i denna motion berörda marginal- och tröskeleffekterna i kombination med bidragssystemet blir behandlade med förtur i den kommande skatteutredningen. Med stöd av vad sorn anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att de ovan berörda problemen beträffande marginal- och tröskeleffekterna blir behandlade med förtur i den av beslutade skatteutredningen. () () () () () ()