ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV02716 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående utbyggnaden till motorväg/motortrafikled av inom samt . E 6 genom och utgör en av landets mest trafiktyngda landsvägar. E 6 har en trefaldig uppgift såsom dels med intensiv, genomgående trafik från kontinenten till och från , dels till viss del svensk riksväg mellan två av våra storstadsregioner, dels lokaltrafikväg av stor betydelse för ett tiotal städer eller andra tätorter. är trafikintensiteten exceptionellt hög. Det kan knappast vara en överdrift att påstå att varannan eller var tredje bil är registrerad i annat län eller annat land, beroende på betydande turisttrafik till många badorter och på grund av den kontinentala genomgångstrafiken till - som bekant ett betydande turistland. De många färjeanknytningama till Västkusthamnarna - till och från , , och - okar i sin mån turisttrafiken på . har godstransporterna på ökat i väsentlig omfattning. utgör ett betydande centrum för transporter både norrut och söderut längs genom sina tunga industrier och genom sin hamn med ökande transporter av såväl styckegods som olja. etablerade industriorter har utbyggts såsom , och . Nya industricentra har uppstått eller uppstår vid såsom och med ökande krav på E 6:s transportkapacitet. Inte minst kommer massaindustrin vid att medföra kraftigt ökad tung transport på genom . I långtidsplan finns t. o. m. upptaget byggande av motorväg eller motortrafikled i om sammanlagt . För är planerat . Hela sträckan i norra , som enligt långtidsplanen skall få denna standard, är , varav redan är motorväg eller motortrafikled. Återstoden av vägutbyggnaden, 100 å , skall ske först eller ändå . Med den utveckling som Västkustlänen redan haft och kommer att få såsom centrum för tung svensk industriproduktion, dominerande hamn område för svensk import och export, betydande turistområde och genomfartslän för den kontinentala trafiken till och från är det inte rimligt med så långsam utbyggnadstakt för E 6. ökade ekonomiska resurser måste ställas till detta områdes förfogande genom ökningar eller omdispositioner av anslag. I första hand synes sträckan behöva färdigställas såsom motorväg/motortrafikled i dess helhet. Med hänsyn till ovan anförda fakta och synpunkter hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär ett tidigareläggande av utbyggandet till motorväg/motortrafikled av , i första hand sträckan . () () () () i AXEL () i () () () i Lane-Herrestad (fp) i () () i
mot · FV02717 · 1972-01-26 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. angående det allmänna underhållet av vissa vägar. Till den allmänna servicen hör ett väl utvecklat vägnät av hög standard. Ett dylikt är nödvändigt för att medborgarna skall kunna färdas till bl. a. skolor, arbetsplatser, samlingslokaler, fritidsbebyggelse och kommunala serviceinrättningar, det sistnämnda något som inte minst de senaste årens kommunsammanläggningar i hög grad aktualiserat. För att upprätthålla en hög vägstandard förutsätts tillräckliga anslag från staten, som ju skattemässigt erhåller avgifter, vilka är att betrakta som ersättning för en dylik service. Eftersom ingen ökning av väganslagen ägt rum, är de nuvarande anslagen långtifrån tillräckliga. Detta har fått till följd att vägförvaltningarna har för avsikt att från allmänt underhåll indra vissa vägar, varigenom ansvaret och kostnaderna för detta underhåll övervältras antingen på kommunerna, vilkas resurser redan nu är ansträngda till bristningsgränsen, eller på de medborgare som använder sig av dylika vägar. Av hänsyn inte minst till skolskjutsarna, lantbruksprodukt- och skogstransportema och fritidsstugeägarna är det viktigt att vägstandarden upprätthålls. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställs att beslutar att sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande att de aviserade indragningarna av allmänt underhåll för vissa vägar icke kommer till stånd. () i Skärstad () i Nennesholm
mot · FV02719 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående samordningen av och vägbyggnadsverksamhet, m. m. Den senaste tidens relativt omfattande vägarbeten, som utförts i regi, har aktualiserat frågeställningen om bättre samordning mellan den verksamhet som bedrivs av AMS och . Det förekommer naturligtvis en viss samordning av verksamheten, vilket är tillfredsställande. I andra sammanhang finns skäl att söka åstadkomma en utökad samverkan. Vid de beredskapsarbeten som AMS driver utlämnas i regel maskinarbeten på entreprenad, medan maskinpark inte alltid utnyttjas i den grad som är rimligt från förräntningssynpunkt. Som förhållandena utvecklats så råder i viss utsträckning något av ett »dubbelkommando» när det gäller vägbyggnader. Vid sidan om bedriver AMS från tid till annan skiftande vägbyggnadsverksamhet, beroende på konjunktursituationen. I fortsättningen borde man bemöda sig om att åstadkomma ett mera effektivt samarbete och en större samordning av verksamheten mellan de båda verken. Det vöre ju ganska rimligt om arbetsfördelningen bleve den att anvisade medel, medan svarade för byggandet, vilket såvitt vi vet förekommer på en del håll. På så sätt kan man bättre utnyttja erfarna personal och organisation. När det gäller kan konstateras att utvecklingen för arbetarkategorierna varit kraftigt nedåtgående. Som relation kan nämnas att hade 13 500 anställda vägarbetare mot cirka 6 000 för på drifts- och nybyggnadssidan. har antalet arbetare minskat med 250 stycken, och en fortsatt minskning beräknas fram ske med omkring 200 . I detta perspektiv finns anledning att se över verksamhet i egen regi kontra entreprenadverksamhet. Principiellt anser vi det rimligt att så stor del som möjligt av verksamheten utförs i egen regi. Under alla omständigheter bör ej någon minskning ske i detta avseende. Ett av skälen som anförs för entreprenadverksamhet är motiverat av konkurrensskäl. svårighet att konkurrera med vissa objekt är bl. a. beroende på olikheten i anställningsförhållandena mellan verkets egen personal och entreprenadfirmomas. De statliga vägarbetama har en god lönesättning, en trygg anställning och i de flesta fall en acceptabel arbetsmiljö, medan de privata firmornas personal har en sämre ställning i det avseendet. De statligt anställda vägarbetarnas ställning grundar sig på självklara rättigheter, men de kostar pengar. Det vore orimligt om detta förhållande skulle leda till ett sämre sysselsättningsläge för de anställda inom . I stället måste de privatanställda vägarbetama få förbättrade ekonomiska och sociala förhållanden. Arbetslöshet är t. ex. ingen ovanlighet för denna grupp anställda. Med hänvisning till ovanstående hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om översyn av verksamheten för och i vad gäller beredskapsarbeten på vägar i syfte att nå ett effektivare utnyttjande av de båda verkens resurser samt att möjligheten till ökat byggande i egen regi prövas i vad gäller . () () i () () i () () () () ()
mot · FV0272 · 1972-01-12 00:00:00 — om ändring av reglerna för beräkning av antalet mandat vid val till landsting och kommunfullmäktige. Olika regler gäller för beräkning av antalet mandat per valkrets vid val till och vid val till landsting och kommunfullmäktige. Enligt lagen om val till § 30 skall antalet fasta mandat per valkrets ställas i relation till antalet röstberättigade i kretsen. Enligt kommunallagen § 9 och landstingslagen § 10 skall däremot antalet mandat per kommunvalkrets respektive landstingsvalkrets ställas i relation till den mantalsskrivna befolkningen i kretsen. Det är inte betydelselöst vilken beräkningsregel som här används. Om man ställer antalet mandat i förhållande till den mantalsskrivna folkmängden, kommer även icke-röstberättigade t. ex. minderåriga att påverka mandatantalet. I en valkrets med distinkt skilda områden av äldre och yngre befolkning kan beräkningsregeln bli av ganska stor betydelse genom att antalet röstberättigade per mandat blir högre i områden med relativt fler äldre människor än i områden med relativt fler yngre människor. Detta är enligt vår mening icke tillfredsställande. Kommunallagen och landstingslagen bör därför ändras så att beräkningen av antalet mandat per krets skall grundas på relationen till den röstberättigade befolkningen. Den exakta lagtexten bör utformas av utskottet. Förslag i denna riktning har framlagts av kommunalvalskommittén. Kommitténs förslag bör bli föremål för ett positivt beslut så att det kan ligga till grund för valkretsindelningen val. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar ändra kommunallagen § 9 och landstingslagen § 10 så att beräkningen av antalet mandat per krets grundas på antalet röstberättigade och icke på den mantalsskrivna folkmängden i dess helhet.
mot · FV02726 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. angående skogsgödslingens inverkan på miljön. vräks miljoner ton kemiska giftämnen ut över världens åkerjordar och på många håll också i och över våra skogar inte minst i . Gödselspridningen över våra skogar kommer enligt uppgifter att starkt ökas . Vi vet att förnyelsen av skog i stor utsträckning sker genom självsådd i form av sådd eller plantering till . Produktionshöjande åtgärder - röjning, stamkvistning, gödsling av skog på fastmark är ett annat kontroversiellt ämne. Gödselgivorna har ökat från kväve per hektar per hektar 1970 och tycks enligt vad som uppges, komma att ske med . Gödslingen väntas arealmässigt öka i omfattning. Spridningen sker nästan uteslutande med flyg. Man är alltmer intresserad av att använda ammoniumnitratgödsling i stället för ureagödsling. Flygverksamheten väntas öka. Den har i allt väsentligt samband med spridningen av bekämpningsmedel och gödselmedel. Man väntas behöva cirka 1 000 skogsflygplatser totalt för att täcka de arealer som beräknas komma i fråga för gödsling, och byggs ungefär 50 nya. Man vet inte exakt hur markvegetationen förändras, men tydligen blir den frodigare. Om gödslingen inte upprepas återfår vegetationen sitt utseende . Markfaunan synes påverkas ringa och tillfälligt av skogsgödslingen. Den gödslade vegetationen ger mer foder åt viltet är normalt effekten varar. Olyckor i samband med spridning har inträffat och drabbat vilt och tamboskap som kommit i direkt kontakt med preparatet. Mycket höga doser kan visserligen ge dödliga effekter på skogsfågel, men försök visar att skogsfågeln som regel inte är intresserad av preparatet, även när det förekommer i kornform. Ammoniumnitratgödslingen kan i vissa terränger orsaka märkbart nitratläckage till grundvattnet och därmed vattendragen. Genom slarv vid upplagsplatser och spridning kan nitrat tillföras vattnen. Undersökningar över läckaget av kväve från gödslad skogsmark till vattendragen bör utökas, som det uppenbarligen behövs mera kunskap om vad olika kvävetillskott betyder för vattendragens eutrofiering. Som bakgrund behövs det emellertid också mera kunskap om avrinningsvattnet från ogödslad skogsmark i olika faser av beståndsutvecklingen. Myrmarkernas bidrag till vattendragens kväveinnehåll är också otillräckligt känt, trots att de sannolikt svarar för en stor del av kvävetransporten i vattendragen. Kalhuggning och hyggesbränning medför ofta nitratbildning i marken, liksom naturens motsvarande åtgärder, stormfällning och skogsbrand. Farhågorna för att skogsgödslingen skulle ytterligare förvärra dessa problem kan enligt experternas uppfattningar inte förnekas. Även om vissa utredningar pågår på ett flertal av de områden som beröres i motionen bör enligt vår uppfattning speciella undersökningar ske gällande skogsgödslingens inverkan totalt på vår miljö. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om en allsidig utredning gällande skogsgödslingens inverkan på miljön, våra vattendrag, grundvattnets förorening samt gifternas inverkan på vilddjursstammen samt på tamboskapen.
mot · FV0273 · 1972-01-12 00:00:00 — om intagande i protokoll av visst skriftligt material. protokoll har bland annat funktionen att informera allmänheten om verksamhet. Det är givetvis väsentligt att ståndpunkter och motiv för ståndpunkterna i olika ärenden framgår av protokollen. Det kan i särskilda fall finnas behov av att ett visst faktamaterial, som har anknytning till ett ärendes avgörande och vars resultat talaren endast önskar sammanfatta, får i sin helhet intagas i protokoll. Av detta skäl föreslås i denna motion att riksdagsledamot skall ha möjlighet att få visst material intaget i protokoll utan att det framföres muntligen i kammaren. Detta förfarande tillämpas bl. a. i . Om ledamot senast dagen innan den då den aktuella överläggningen skall ske hos talmannen anmäler att han har för avsikt att anhålla att visst material skall intagas i protokollet utan att det framföres muntligen och under förutsättning att detta material senast vid överläggningens böljan finns tillgängligt för kammarens ledamöter (i stencilerat skick eller liknande), skall talmannen äga rätt att medge att det intages i protokollet utan att muntligen framföras. Talmannens befogenhet i detta avseende motiveras av en önskan att undvika att material som icke har anknytning till överläggningsämnet intages i protokollet. En förändring av detta slag bör också kunna bidra till att något nedbringa tiden för kammarens plena. Ett bifall till motionen kräver en ändring av riksdagsstadgans §41. Det bör ankomma på att utarbeta text till en sådan förändring av rikdsdagsstadgan. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar ändra riksdagsstadgan så att möjlighet öppnas att i protokoll intaga visst material utan att detta framföres muntligen i kammaren.
mot · FV02732 · 1972-01-26 00:00:00 — av och i Holmgärden om statsbidrag till vissa sanitära åtgärder. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1972:776 hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att statsbidragsbestämmelserna för avloppsreningsverk utvidgas till att gälla också de individuella lösningar av de sanitära frågorna som är ekologiskt riktiga. () ()
mot · FV02736 · 1972-01-26 00:00:00 — om ett svenskt initiativ till förbättrad dricksvattenförsörjning i . Vid upprepade tillfällen nås vi av meddelanden om att svåra föroreningar i , främst , inträffat och att t. o. m. förgiftningsrisker för konsumenterna av dricksvattnet förekommit. För bara var hela Ruhr-områdets och vattenförsörjning temporärt i fara. brist på hänvisar länderna på kontinenten till att utnyttja flodernas vatten såsom dricksvatten trots den nedsmutsning som den stora pråmtrafiken och avloppsutsläppen ger. Vissa länder kring som har svårigheter med sin färskvattenförsörjning planerar att destillera eller dialysera östersjövatten som anses lämpligt på grund av sin relativt låga salthalt. Det alltmer ökande handelsutbytet mellan och kanske intensifierat på grund av framtida samordning av ländernas relationer till EEC ökar kravet på bättre kommunikationer. Den ofta olönsamma väg- eller järnvägstransporten norr om skulle behöva ersättas av en förbindelse längre söderut. har en stark önskan att lättare nå de isfria norska hamnarna, och såsom gemensamt intresse för och finns behovet av ökade sysselsättningsmöjligheter i ländernas nordliga delar. Tid efter annan har diskuterats vägbanksförbindelse över Kvarken i stort sett mellan och . Sträckan är varav cirka hälften kan bestå av väg på redan befintliga öar. Resten ligger på ett medeldjup av endast . har ett djup av . vatten visar en avtagande salthalt från söder mot norr, från 10 0/00 medelsalthalt i till 4,8 0/00 vid Sydostbrotten. Samma minskande tendens från söder mot norr visar vattnets nedsmutsningsgrad. Ovanstående tre kort relaterade förhållanden ger osökt den tanken att ett vägbanksbygge givetvis med erforderlig stor sluss för sjöfarten till hamnar norr UmeåVasa skulle kunna bli ett dammbygge som avgränsade Kvarken från påträngande saltvatten och föroreningar söderifrån. Det efter hand allt renare vattnet norr om dammbyggnaden borde kunna exporteras i lämpliga rörledningar på till i första hand länder kring södra med färskvattenbrist, senare kanske ändå längre söderut. Inför det miljöår som vi har framför oss skulle ett färskvatteninitiativ från svensk-finsk sida kunna vara ett värdefullt exempel på vad som kan åstadkommas i internationell samverkan. stora ekonomiska betydelse ett sådan projekt skulle få för norra och sysselsättningstrygghet. Mot bakgrund av anförda synpunkter hemställer jag att begär att Kungl. Maj:t tar initiativ till erforderliga undersökningar av möjligheterna till färskvattenexport från Kvarken till den europeiska kontinenten.
mot · FV02737 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om utökning av antalet Iantbruksattachéer, m. m. Lantbruksrepresentanter har till uppgift att inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmed sammanhängande näringar i de länder och internationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. har lantbruksrepresentanter i , och och någon utökning förutses inte i årets statsverksproposition. Om vi utgår från de ovan angivna uppgifterna för lantbruksrepresentanter i utlandet och förutsätter att dessa representanter fyller en väsentlig uppgift, kan vi konstatera att deras placering i världen är sådan att de täcker områden som ingår i den s. k. västvärlden. I den del av världen som utgöres av de socialistiska länderna och den s. k. tredje världen har vi inga lantbruksrepresentanter. Det förefaller egendomligt att vi inte skulle intressera oss för t. ex. som har ett lantbruk under stark utveckling och som innehar skogstillgångar som hör till de största i världen. Varför skulle vi inte också intressera oss för t. ex. med jordens största folk och ett mycket omfattande lantbruk som har fortgått sedan årtusenden? Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen förordar en utökning eller eventuellt en omplacering av lantbruksrepresentanter i utlandet som leder till att även väsentliga områden av de socialistiska länderna och tredje världen täckes av deras verksamhet. PER IRSAELSSON (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FV02738 · 1972-01-26 00:00:00 — av i Arrie m. fl. om statligt stöd till reningsanordningar inom jordbruket och trädgårdsnäringen, m. m. Statligt stöd till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin utgår med ett belopp motsvarande högst av godkänt bidragsunderlag. I första hand är det äldre industrier som kan få del av stödet. Denna stödform har givetvis stor betydelse i samhällets strävan till en aktiv och effektiv miljövård. Anmärkningsvärt är emellertid att stödet begränsats till enbart industriinvesteringar. Vatten- och luftreningsproblem av samma karaktär förekommer också inom andra näringar, främst inom jordbruk och trädgårdsnäring. Sålunda föreligger exempelvis i fråga om pressaft från siloanläggningar och urin från större djurstallar en med industrins förhållanden jämförbar situation i jordbruket. Inom trädgårdsnäringen krävs bl. a. fördyrade värmeanläggningar. I allmänhet förutsätter också erforderliga och önskvärda anläggningar för rening i sådana fall att man måste företa kostnadskrävande investeringar som inte kunnat förutses vid etableringen. Det bör i sammanhanget framhållas att de allmänna avskrivningsreglerna ofta ställer industrin i ett bättre läge än jordbruket när det gäller avskrivningar på reningsanläggningar eftersom sådana anläggningar för jordbruket ofta är att betrakta som markanläggningar. Denna skillnad har ytterligare accentuerats genom de nya avskrivningsreglerna för industrin. Statligt stöd till reningsanordningar inom jordbruket kan lämnas i form av kreditgaranti. Men detta stöd utgör såsom erfarenheterna visar otillräcklig stimulans. Det bör vid behov kunna kompletteras med statsbidrag enligt samma grunder som gäller för industrin. Även om föroreningsproblemet inom jordbruket totalt sett är av betydligt mindre omfattning än inom industrin är det av stor principiell och praktisk betydelse att industri, jordbruk och trädgårdsnäring jämställs i fråga om möjligheter till bidrag för vatten- och luftreningsanläggningar. Liksom när det gäller industrin är det angeläget att jordbruket utan dröjsmål vidtar åtgärder för vatten- och luftvården. Möjligheter för jordbruket och trädgårdsnäringen till statsbidrag enligt samma allmänna grundprinciper som för industrin skulle otvivelaktigt stimulera till önskvärda åtgärder. Med stöd av det anförda får vi hemställa att vid behandlingen av statsverkspropositionen, huvudtitel, punkt H 12. Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin a) medger att statsbidrag från anslaget får utgår till miljövårdande åtgärder inom jordbruket och trädgårdsnäringen enligt samma grunder som gäller för industrin; samt b) beslutar att ifrågavarande reservationsanslag, som i statsverkspropositionen upptagits till , må uppföras under anslagsrubriken till miljövårdande åtgärder inom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringen. () i Arrie AXEL () i () i Heden
mot · FV02739 · 1972-01-26 00:00:00 — av i Arrie m. fl. angående jordbrukets rationalisering. En- och tvåfamiljsjordbruket, det egentliga bondejordbruket, har enligt vad olika undersökningar visar god konkurrenskraft gentemot större företag. Från olika utgångspunkter är det då angeläget att även för framtiden bevara familjejordbruket som dominerande företagsform i det svenska jordbruket. Det statliga rationaliseringsstödet bör sålunda vara inriktat främst på familjejordbruket. Den jordbrukspolitiska reformen 1967 innebär bl. a. att statens medverkan i arbetet med jordbrukets rationalisering i princip skall avse uppbyggnad av effektiva jordbruksföretag utan begränsning till någon särskild företagsform. Härom förelåg enighet. I fråga om familjejordbrukets ställning yppade sig emellertid vissa meningsskiljaktigheter. I propositionen liksom sedan också i den socialdemokratiska utskottsreservation som blev beslut var utgångspunkten att familjejordbruken under alla förhållanden för överskådlig tid skulle komma att dominera det svenska jordbruket. Med denna motivering avvisades det från vårt håll framlagda förslaget om att särskilt skulle uttala att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i första hand borde inriktas på åstadkommandet av bärkraftiga familjejordbruk. Man behövde inte befara, hette det i den nämnda socialdemokratiska reservationen, att rationaliseringsinsatserna skulle komma att försvagas för de mindre storleksgrupperna inom jordbruksföretagen. Erfarenheterna av tillämpningen av riktlinjerna för jordbrukspolitiken ger emellertid vid handen att större enheter ofta ges företräde vid beviljandet av kreditgarantier, medan mindre och ibland även förhållandevis stora familjejordbruk kan vägras stöd. Brukningsenheterna inom det svenska jordbruket består till av gårdar under 20 ha. Det primära målet för strukturrationaliseringen måste vara att göra sådana enheter bärkraftiga. En sammanläggning av två eller flera mindre nu icke bärkraftiga jordbruk kan i många fall innebära tillkomsten av ett rationellt, bärkraftigt familjejordbruk. Detta är enligt vår uppfattning ett naturligt led i den successiva uppbyggnaden av rationella och bärkraftiga familjeföretag som rationaliseringsverksamheten syftar till. Men möjligheterna till en sådan strukturrationalisering förminskas i samma mån som stödet förbehålles redan bärkraftiga enheter. Enligt vår mening är det anledning för att uttala att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i främsta rummet bör inriktas på åstadkommande av bärkraftiga familjejordbruk. Med stöd av det anförda får vi hemställa att till Kungl. Maj:t uttalar att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i främsta rummet bör inriktas på åstadkommande av bärkraftiga och effektiva familjejordbruk i enlighet med vad som i motionen anförts. () i Arrie AXEL () () () ()
mot · FV0274 · 1972-01-12 00:00:00 — angående bruket av beteckningen krigsmakt. Det är nu åtskilliga år sedan vi hade en krigsminister, ett krigsdepartement etc. Ordet krig har tillfredsställande nog tämligen genomgående utbytts mot ordet försvar, som ju också bättre svarar mot vår militärpolitiska målsättning. Helt har dock icke denna ändring trängt igenom. riksdag håller sig fortfarande med en krigsdelegation, meddelande från försvarsmakten inneslutes konsekvent i ett kuvert med beteckningen krigsmakten etc. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att förstavelsen krig i krigsmakten, krigsdelegationen etc. konsekvent utbyts mot förstavelsen försvar.