mot · FV021100 · 1972-01-26 00:00:00 — om högre teknisk utbildning i . Industriutvecklingen inom har under det sistförflutna året karakteriserats av en viss stagnation. Det är betecknande att var det enda av Norrlandslänen som hade en markerad befolkningsminskning. Mot bakgrund av en tidigare mycket positiv företagsutveckling inom Skellefteåområdet är det djupt olyckligt ifall en stagnation nu skulle bli bestående. har också i motsats till och inte den automatiska utveckling inbyggd som ligger i förekomsten av offentlig förvaltning. Tjugotre större och mindre företag inom har i ett uttalande framfört vissa synpunkter och krav i fråga om näringslivsutvecklingen. Uttalandet fogas till motionen som bilaga. Mot bakgrund av vad ovan anförts och med hänvisning till det bifogade uttalandet hemställs1 att till Kungl. 1. understryker det brådskande behovet av en teknisk högskoledel till innefattande institutioner för finmekanik, samt teknisk/ekonomisk utbildning, 2. anhåller att en utbildningsenhet för s. k. företagsingenjörer med yrkesteknik som specialitet kommer till stånd i . 1 (Se även motionerna nr 1463 och 1464.) Nödvändigheten av teknisk högskoledel i Då de större företagen i känner en osäkerhet har nedanstående företag och organisationer enats om följande uttalande. har företagen i haft en mycket positiv utveckling och vi har en industri som till stor del kännetecknas av Intressanta och unika produkter med en väsentlig produktidé. Stark ställning på exportmarknaderna. Flera företag är marknadsledande inom sina branscher och exportandelar på är ingenting ovanligt. Väl utvecklad produktionsapparat såväl vad gäller organisation som utrustning. Aktiv och alltmer välutbildad personal i de flesta befattningar i företaget. Samverkansorgan (framsprungna på det lokala näringslivets egna initiativ) för framför allt marknadsföring och försäljning som t. ex. Expolaris, AC-Mekan, Snickericentral, Överbottens Sågverksintressenter, Träcentralen (för försäljning och produktutveckling för ett antal sågverk). Den industriella miljön måste för att fortsättningsvis hålla den internationellt höga klass som kan avläsas av företagens höga exportandelstal kompletteras med olika former av insatser från samhällets sida. Många av företagen har kommit till ett läge när tillskott av ny teknik måste ske om produkterna skall kunna utvecklas vidare. Våra produkter måste också vara av sådan klass att vi kan behålla det försprång till våra konkurrenter, som vi kämpat oss fram till. Vi vill därför understryka vikten av att den planerade högskoleenheten verkligen får den inriktning mot industrins behov som den var avsedd att få när principbeslutet togs. Våra företag behöver en klart målinriktad forskning av konkret värde för vår produktion och våra produkter. Vi bedömer det som ett livsvillkor att få till stånd ett nära samarbete med en högre teknisk forsknings- och utbildningsverksamhet i och att detta sker . Man brukar säga att industrier föder industrier, vilket Skellefteregionen är ett typiskt exempel på. Vi menar att en god teknisk miljö också föder nya industrier och stimulerar de befintliga företagen. En teknisk högskoleutbildning skulle ge näringslivet i den stimulans från statsmakterna som den anser sig berättigad till. De problem vi här tagit upp är mer brännande än för bara . Detta trots tillkomsten av IUC, som har fört med sig vissa positiva saker. a. har ju regionen tillförts företag inom branscher med stor utvecklingspotential tack vare det faktum att IUC var beslutat och en teknisk högskoledel skulle komma. Det gäller företag inom luftvårdsområdet (Inoma stoftavskiljare) samt inom elektronik/finmekanikområdet (Svenska Högtalarfabriken). Det är också en väsentlig förutsättning för IUCs verksamhet att man verkligen åstadkommer den tänkta kombinationen mellan en teknisk högskoleenhet, kontroll- och provningsverksamhet och produktutvecklingsfunktionen. Meningen är ju att en stor del av resultaten från verksamheten vid den tekniska högskolan och provningsenheten skall ge en spin-off-effekt via IUC. Vidare får det betraktas som mycket viktigt att man kan kombinera tjänster vid dessa institutioner. Den insats som samhället har gjort med skapandet av IUC är alltså inte tillräcklig och kan framför allt inte fylla den funktion som en högskoleenhet fyller. För vår långsiktiga planering behöver vi därför ett besked, om hur den tekniska högskoleenheten kommer att se ut. De problem som vi här tagit upp har accentuerats genom det sätt varpå klassats i det regionalpolitiska programmet. Optimismen inom näringslivet som varit en grundläggande faktor bakom den industriella expansionen i vår region kan lätt förbytas i pessimism. Det är visserligen sant att regionen utvecklats positivt, tack vare den framgångsrika industrin. Detta får dock inte tagas till intäkt för att Skellefteregionen kommer på mellanhand i denna fråga, som ju hänger intimt samman med högskoleenheten. vill på detta sätt understryka följande krav som bedöms som väsentliga för företagens framtid. Teknisk högskoledel till med institutioner för finmekanik, tillämpad elektronik, mät-, kontroll-, styr- och reglerteknik samt teknisk/ekonomisk utbildning. Utbildningsenhet till för s. k. företagsingenjörer som vi menar skulle fylla viktiga uppgifter i våra framtida företag. Vi tror att en s. k. yrkesteknisk högskola skulle innebära en viktig komplettering till en teknisk högskoledel. till inom områdena finmekanik och träteknik, till stöd för existerande branschorgan och som komplettering till IUC. Förvaltningar, organ och institutioner för bättre differentiering och tillskapande av kvinnlig sysselsättning inte minst för akademiskt utbildad personal. Detta är en viktig faktor för vår egen rekrytering. Vi måste kunna erbjuda båda makarna arbete. Detta gäller både rekryte ring och i växande grad för befintlig personal, framför allt då personal med högre utbildning. Stöd för för kommunblock yttrande över Länsprogram 70 för då det gäller ortsklassificeringen av . Snickericentral, ek för VSV-produkter AB Mek Verkstad Mek Verkstad