mot · FV0258 · 1972-01-12 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av den allmänna pensionsåldern. För att uppnå bättre jämlikhet inom den allmänna pensioneringen måste pensionsåldern sänkas från 67 till . Alla skall senast kunna erhålla full pension. En stor del av svenska folket kan redan erhålla sådan . Övriga kan först erhålla full pension. Mot denna orättvisa har fört en intensiv kamp. majoritet har avslagit de motioner om sänkt pensionsålder som väckts av centerparitet. Att åstadkomma en rättvis pensionsålder är en väsentlig åtgärd som samhället måste vidtaga för att garantera de äldre en god trygghet och en rättvis del av standardhöjningen. De äldre har genom sina arbetsinsatser lagt grunden till vårt välfärdssamhälle. Folkpensionerna måste även spela en central roll i samhällets insatser för att skapa rättvisa åt de äldre. De har den största betydelsen för låginkomstgrupperna. I den debatt som vid olika tillfällen förts i samband med reformer inom pensionssystemet har huvudlinje varit en satsning på höjda folkpensioner för alla. Det är angeläget att de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna, bland vilka märks en stor del, som ej erhåller ATP-pension eller liten sådan, erhåller förbättrade pensionsförmåner. Ett steg på vägen i detta avseende har tagits genom införandet av pensionstillskotten. Det är viktigt att tilläggspensioneringen formas så att låginkomstgrupper och korttidsanställda får rättvisa. Samhället bör medverka till att förbättra den äldre arbetskraftens situation. De äldres ställning på arbetsmarknaden har blivit alltmera problemfylld. Andelen äldre bland de arbetslösa har ökat. Samhället har gripit in med olika åtgärder, och ytterligare sådana erfordras. Vi vill i detta sammanhang poängtera betydelsen av vårt framförda förslag om befrielse från ATP-avgift för arbetskraft som är . Även om inte tillräckligt gjorts för att uppfylla de krav som vi uppställer kan det konstateras att betydande resurser avsätts för att garantera trygghet åt de äldre. strävanden för årliga standardhöjningar för pensionärerna gav positiva resultat liksom förslagen om att pensionärerna skulle ha del av standardhöjningarna även . Pensionstillskotten är av stort värde för dem som har liten eller ingen tilläggspension. Ytterligare förbättringar av pensionerna måste eftersträvas då det ekonomiska läget medger det. En sänkning av pensionsåldern för dem som pensioneras först är nu den viktigaste åtgärden för att dels ge de äldre en rättvis andel av standardhöjningen, dels göra särskilda insatser för dem som har det sämst ekonomiskt ställt. Den nuvarande pensionsåldern har gällt . Efter framställning från den försäkrade kan ålderspension tas ut , dock tidigast från och med den månad då den försäkrade uppnår . Om ålderspension tas ut minskas pensionen för , som, då pensionen börjar tas ut, återstår till den månad, då den försäkrade fyller . Pensionsuttag kan också uppskjutas. I sådana fall ökas pensionen på motsvarande sätt dock att hänsyn inte tas till tid efter det att den försäkrade fyllt . Samordning är föreskriven mellan uttag av folkpension och tilläggspension. Förtida uttag måste enligt uttrycklig föreskrift avse båda pensionsandelarna. Förtidspension från folkpensioneringen och tilläggspensioneringen tillkommer i princip försäkrad under , vars arbetsförmåga på grund av sjukdom är nedsatt med minst hälften och då nedsättningen kan anses varaktig. riksdag beslutade om ökade möjligheter för äldre förvärvsarbetande att få förtidspension. Den som fyllt och har ett tungt och pressande arbete, som han inte längre orkar med, skall ha möjligheter att få förtidspension, om han har för avsikt att lämna förvärvslivet. Detsamma skall gälla för äldre arbetstagare som på grund av företagsnedläggning mist sitt arbete och inte kan få något nytt arbete som han orkar med. Vidare har i avvaktan på införandet av en allmän arbetslöshetsförsäkring antagits vissa bestämmelser om ett kontant stöd för äldre arbetslösa, det s. k. äldrestödet. Möjligheterna till förtida uttag, de vidgade möjligheterna till förtidspensionering och det s. k. äldrestödet är viktiga åtgärder för att förbättra pensionssystemet. Därmed elimineras emellertid inte den orättvisa som skillnaden i pensionsålder mellan olika grupper utgör. Pensionärer i allmänhet kan inte erhålla full pension utan att pensionen reduceras. De vidgade möjligheterna till förtidspension har lett till ett ökat antal förtidspensionärer. Några fall där förtidspension vägrats har emellertid skapat oro och besvikelse hos många. Det har inträffat att 65-åringar med hela sitt yrkesverksamma liv i hårt kroppsarbete inte har beviljats förtidspension enligt den nya lagstiftningen, trots att de slitit hårt hela livet och har svårt att få lämpligt arbete på sin ort. Kvar står således att det stora flertalet pensioneras först , medan vissa grupper erhåller pension utan reduktion och andra får full pension vid en ännu lägre ålder. Den effektivaste och mest rättvisa lösningen av pensionsproblematiken för dem som är är givetvis att ge rätt till full pension för alla . För äldre personer som önskar kvarstå i arbetslivet är det viktigt att de får möjlighet till detta. För många äldre är det ett livsvillkor att få stanna kvar i arbetslivet även efter pensionsåldern. Det måste anses vara en angelägen uppgift för samhället att medverka till att dessa bereds meningsfylld sysselsättning. Vi finner det väsentligt att det skall finnas valmöjligheter för den äldre arbetskraften då det gäller att avgöra tidpunkten för avslutande av förvärvsarbete. Rörlighet i fråga om pensionsåldern är således angelägen. Vi anser att den allmänna pensionsåldern skall sänkas till , så att rörligheten är kring i stället för såsom nu kring . Det finns således under inga omständigheter någon motsatsställning mellan sänkt pensionsålder till och rörlig pensionsålder. För en reform innebärande rätt till full pension vid i stället talar bl. a. att de som har fysiskt ansträngande sysselsättning och den längsta arbetst:den tillhör dem som pensioneras först . Andelen låginkomsttagare är också större bland dem som pensioneras än bland dem som pensioneras tidigare. har och genom avtal träffat överenskommelse om att sänka pensionsåldern inom sitt avtalsområde. Denna överenskommelse visar att en sänkning av pensionsåldern betraktas som angelägen. En lagstiftning erfordras för att ge alla möjlighet till full pension . i riksdagsmotioner framförda krav om sänkt pensionsålder, som fått starkt stöd inom fackföreningsrörelsen, ledde fram till att den socialdemokratiska regeringen, som intagit en negativ attityd till sänkt pensionsålder, tillsatte den s. k. pensionsålderskommittén. Vi finner det riktigt att utredningen fått i uppdrag att pröva pensionsfrågan i hela dess vidd och att således både frågan om en generell sänkning av pensionsåldern och frågan om en rörligare pensionsålder ingår i utredningens direktiv. I direktiven förs resonemang angående pensionsåldern. Argument för och emot en sänkning av pensionsåldern aktualiseras. Det finns inte i direktiven klart uttryckt att målsättningen för kommitténs arbete skall vara en sänkning av pensionsåldern till som vi föreslagit. Kommittén bör erhålla tilläggsdirektiv där en sådan målsättning klart framgår. Frågan om sänkning av pensionsåldern till bör utredas med förtur. Med hänsyn till denna frågas stora vikt för många äldre är det angeläget att utredningsarbetet sker med stor skyndsamhet så att denna fråga kan lösas möjligt genom beslut i . Vi är beredda att medverka till en överenskommelse om finansieringen med hänsyn till att denna rättvisereform inte längre får skjutas . Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. 1. om tilläggsdirektiv för pensionsålderskommittén, innebärande att kommitténs målsättning skall vara en sänkning av den allmänna pensionsåldern från 67 till ; 2. att pensionsålderskommittén ges i uppdrag att med förtur utreda frågan om sänkning av pensionsåldern. . () i Skegrie () i Luttra () i Glömminge () i Bäckmora