ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021535 · 1972-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 angående studiesocialt stöd. De i proposition 1972:27 föreslagna åtgärderna på det studiesociala området utgör begränsade förbättringar i det rådande studiesociala systemet. Men några förändringar i riktning mot ett studiemedelssystem som inte ser studier som privilegier finns inte i propositionens förslag. Den argumentation och de skäl som vi redovisat i motion 1972:447 för en enhetlig studielön kvarstår fortfarande orubbade. Studier är arbete och inget privilegium. Ökade kunskaper hos folket ökar den samhälleliga produktivkraften, varför studier bör avlönas som andra arbeten. Propositionens förslag i vad avser studiemedlen går rakt emot denna princip. När det gäller studiemedlens fördelning mellan lån och återbetalningsfri del är det lånedelen som ökar medan bidragsdelen hålls . Utvecklingen borde vara den rakt motsatta att bidragsdelen ökar som andel av studiemedlen, vilket skulle vara steg på vägen mot införande av enhetlig studielön. Den vidgning av studiemedelssystemet till flera kategorier av studerande, som f. n. omfattas av studiehjälpssystemet, som föreslås ger förbättrade finansieringsmöjligheter för dessa kategorier men bör göras allmän. Alla studerande bör kunna söka studiemedel. Att det skulle behövas särskilda regler för studielämplighetsbedömning, vilka skulle ta sådan tid att arbeta fram att överförande av flera studerande till studiemedelssystemet skulle kunna äga rum först , är onödig exercis. Är en studerande antagen vid en läroanstalt skall han också beredas finansiella möjligheter att bedriva sina studier. Med hänvisning till ovanstående föreslås att alla studerande oberoende av skolform överföres till studiemedelssystemet och att studiemedlen blir lika för alla med hel- eller deltidsstudier samt att försörjningsförpliktelser gentemot barn göres till enda variabler. (vpk) i PER (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FV021536 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 angående studiesocialt stöd. Reformerna på det utbildningspolitiska området har i stor utsträckning varit motiverade utifrån jämlikhetsskäl. Vi har kommit fram till en situation där alla har teoretisk möjlighet att erhålla den utbildning de vill ha. Inte minst har reformerna på det studiesociala området haft betydelse för denna utveckling. De förändringar som föreslås i proposition nr 27 innebär en ytterligare förbättring i studiesocialt hänseende för de sämst ställda grupperna. En del brister finns emellertid fortfarande kvar. Det gäller de frågor som utretts av studiemedelsutredningen till vilka ställning tas i samband med familjepolitiska kommitte'ns arbete, och det gäller också vissa frågor i det nu gällande studiehjälpsreglementet. Behovsprövat tillägg utgår enligt studiehjälpsreglementet till den som är berättigad till inkomstprövat tillägg med högsta belopp och där synnerligen stora behov föreligger. Det inkomstprövade och behovsprövade tillägget beräknas med hänsyn till den studerandes och föräldrarnas sammanlagda inkomst. Enligt nu gällande bestämmelser skall inget inkomstprövat tillägg utgå om den beskattningsbara inkomsten överstiger . En förändring föreslås så att gränsen i stället blir i taxerad inkomst. Jämställd med beskattningsbar inkomst, eller enligt den föreslagna ändringen taxerad inkomst, skall vara en femtedel av den förmögenhet som överstiger . Kopplingen till förmögenhet är omotiverat hård. De behovsprövade sociala bidrag som utgår i andra sammanhang har tidigare haft samma konstruktion, men där har man sedermera begränsat kapitaldelens betydelse till att vara mot tidigare . En sådan minskning är motiverad inte minst med tanke på att dessa pengar i många fall inte är placerade i räntabla former. I den mån någon förräntning sker räknas detta till inkomsten i vanlig ordning. Låginkomsttagare med ett mindre kapital tvingas därmed att ta traditionella banklån för att finansiera sina barns studier. Några motiv för en sådan ordning kan vi inte finna. Vi anser det vara väl motiverat att införa samma bedömningsgrunder för olika former av behovsprövade sociala bidrag. Vi finner därför att när det gäller stöd enligt studiehjälpsreglementet bör en tiondel av den förmögenhet som överstiger jämställas med taxerad inkomst vid beräkningen av inkomstprövat och behovsprövat tillägg. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att studiehjälpsreglementet förändras så att en tiondel av den del av studerandes och hans föräldrars sammanlagda förmögenhet som överstiger jämställes med taxerad inkomst vid beräkning av inkomst- och behovsprövat tillägg.
mot · FV021540 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående . I proposition nr 29 behandlas bl. a. ordningen för tillsättande av högre tjänster vid . Självfallet bör som universitetskanslersämbetet och flera andra remissinstanser framhållit - förfarandet så långt som möjligt anpassas till den ordning som gäller i fråga om motsvarande tjänster vid universitet och högskolor och sålunda innefatta bl. a. en särskild sakkunniggranskning av de sökandes vetenskapliga skicklighet. Den föredragande har emellertid stannat för att föreslå att institutets styrelse själv i varje tillsättningsärende får avgöra i vad mån särskilda sakkunniga behöver anlitas samt formerna härför. För att tillförsäkra institutet en hög vetenskaplig standard och för att undvika olika bedömningsgrunder vid tillsättandet av likartade tjänster anser vi att den föredragandes förslag i detta stycke bör avvisas till förmån för ett tillsättningsförfarande i överensstämmelse med ordningen vid svensk forskningsorganisation i övrigt. Detta synes oss så mycket mer motiverat som innehavarna av de högre tjänsterna vid också kommer att infogas i universitetsorganisationen genom att ingå i samhällsvetenskaplig fakultet. Med hänvisning till ovanstående hemställes att , med avslag på Kungl. Maj:ts proposition nr 29 i vad denna avser frågan om tillsättande av högre tjänster vid , ger Kungl. Maj:t till känna att tillsättandet bör följa i motionen förordad ordning. H. () () i Agnäs , 1972 821 S
mot · FV021541 · 1972-04-04 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående . Verksamheten vid skall enligt förslaget ledas av en styrelse i vilken olika intressen inom institutets verksamhetsområde är företrädda. I den nuvarande styrelsen, vars förordnande gäller intill utgången av , ingår företrädare för arbetsmarknadens parter, för berörda myndigheter och för organ inom den offentliga sektorn. Departementschefen anser att det inte nu finns anledning att ändra vare sig principerna för styrelsens sammansättning eller dess storlek. Bakgrunden till det nu inrättande är de önskemål som funnits från socialhögskolornas sida om en professur i socialpolitik. När man nu valt att ge denna formen av en professur inom ramen för ett fristående institut är det angeläget att skapa former för en nära kontakt mellan socialhögskolorna och institutet. I propositionen förutsätts att innehavaren av professuren i socialpolitik blir medlem av får rätt att delta i sammanträden med lärarrådet vid i . Men det är önskvärt att de som är verksamma vid socialhögskolorna på samma sätt ges möjlighet att påverka inriktningen av verksamheten vid institutet. Det är därför naturligt, såsom flera remissinstanser föreslagit, att en representant för de aktiva lärarna vid socialhögskolorna, utsedd på förslag av , får ingå i institutets styrelse. Om detta förutsätter en utökning av styrelsen bör det inte finnas några hinder härför. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att uttalar att minst en representant för de i socionomutbildningen verksamma lärarna skall ingå i styrelsen för .
mot · FV021543 · 1972-04-04 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående . Maj:ts proposition nr 29 föreslås riktlinjer för verksamheten vid det nyinrättade . Institutet skall koncentrera sina insatser på forskning som är inriktad på praktiska tillämpningar och på problem med direkt anknytning till social- och arbetsmarknadspolitiken. Då inte föredragande statsråd berör ett av det svenska samhällets största och mest svårlösta sociala problem alkoholproblemet vill jag framhålla att i institutets samordningsuppgift bör särskilt den alkoholpolitiska forskningen beaktas. Den sociala faktorn måste få större utrymme i den alkoholpolitiska forskningen. Exempelvis saknas en tillfredsställande begreppsanalys i vad avser missbruk och skador. Vad menar vi med alkoholmissbruk eller alkoholskador? Andra aktuella områden för forskning är alkoholbrukets sociala funktion, samhällsförändringarnas inverkan på uppkomsten och utvecklingen av alkoholmissbruk. Av betydelse skulle t. ex. vara att närmare studera utvecklingen av alkoholbruket hos enskilda individer och grupper under en följd av år. Alkoholfrågan kan inte ses isolerad. Den måste placeras in i sitt socialpolitiska sammanhang. Forskningen vid institutet skall, som organisationskommittén påpekat i förarbetet till propositionen, inriktas på att söka uppnå en helhetsbild av social situation och social utveckling. Med en sådan inriktning är det naturligt att också alkoholområdet kommer med i olika forskningsprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställes att ger Kungl. till känna vad som anförts i motionen.
mot · FV021544 · 1972-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 31 om inrättande av exportråd, m. m. Maj:ts proposition 1972:31 om inrättande av exportråd föreslås att för den mindre industrin och allmänna exportförening sammanföres i en ny organisation. I diskussionen kring den nya organisationen har framhållits betydelsen av att hjälpa de mindre och medelstora företagen i deras exportansträngningar. Detta är en nödvändighet, eftersom dessa företag ofta saknar exporterfarenhet och erforderlig expertkunskap. En ökad exportfrämjande insats för denna kategori bör därför resultatmässigt ge det bästa utbytet. Stora företag har som regel personal som är mer kvalificerad i marknadsföringsfrågor än vad en exportfrämjande organisation kan ha råd med. Omständigheterna samverkar alltså till att de mindre och medelstora företagen bör ägnas stort intresse av den nya organisationen och bli föremål för ökad information och rådgivning. I propositionen föreslås en obligatorisk exportavgift enligt följande stege: 1. företag med . 2. företag med . 3. företag med . upp till 4 milj. kr. i exportvärde , samt 4. företag med fr. o. m. 4 milj. kr. i exportvärde: , max. Genom den föreslagna konstruktionen med jämförelsevis kraftiga avgifter för de mindre företagen kan resultatet bli att många av dessa företag med ringa eller ingen export avskräckes att ta kontakt med det nya rådet. Med hänsyn till den plötsliga övergången från avgiftsfria service till de mindre företagen till ett obligatoriskt avgiftssystem anser vi det mindre välbetänkt med en så låg gräns för den första gruppen. Som systemet nu är konstruerat, kommer man inte att uppfylla propositionens och förslagets andemening, nämligen att i hög grad hjälpa de mindre och exportoerfarna företagen. Man torde därför kunna förutse att denna kategori företag inte ansluter sig till det nya , utan i stället vänder sig till sina resp. branschorganisationer och/eller intresseorganisationer och där ställer krav på service i marknadsförings- och exportfrågor. Vad man därigenom åstadkommer är inte en total samordning av den exportfrämjande verksamheten utan i stället bidrager till att urholka den nya organisationen. Sorn alternativ till propositionens förslag om en fast avgift på . för de företag som har ett exportvärde . vill vi föreslå att dessa företag befrias från avgiften. Med avgiftsfrihet för företag med export /år uppnås kontakt med den kategori företag som är i största behov av tjänster. I propositionens förslag ligger en stor risk att just dessa företag stöts bort; det gäller bl. a. ny etablerade företag i glesbygder, mindre enheter i krisdrabbade branscher men också företag i expansivt skede och självfallet nyexportörerna. Under förutsättning att kvalificerad service lämnas till dessa företag, kommer den investering som kostnadsfriheten innebär att ge god avkastning när företagen uppnått en export där obligatorisk avgift tas ut. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att årlig avgift till exportråd ej skall uttagas för företag med ett exportvärde . . () i
mot · FV021545 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 31 om inrättande av exportråd, m. m. Maj:ts proposition om inrättande av exportråd, m. m. (1972:31) föreslås att efter tillkomsten av exportråd rätt att anlita de svenska handelssekreterarna i utlandet skall tillkomma endast dem som på närmare angivet sätt tecknat avtal om abonnemang med rådet. En liknande begränsning skall gälla även i fråga om rätt att i exportsammanhang åtnjuta tjänster från de svenska utlandshandelskamrar, som kan komma att inlemmas i den samordnade exportfrämjande verksamheten, samt från den svenska utrikesförvaltningen. Utan att här ta närmare ställning till frågan i vilken utsträckning det bl. a. i betraktande av andra länders system för exportfrämjande åtgärder kan vara påkallat att det allmänna lämnar stöd åt den svenska exportfrämjande verksamheten vill vi förorda att vissa enklare tjänster skall av handelssekreterarna utföras även på begäran av den som inte tecknat abonnemang med . Sådana tjänster kan ofta efterfrågas av företag som endast vill göra en första bedömning av möjligheterna att arbeta på export eller som har en mycket obetydlig sådan och av vilka knappast kan begäras att de skall teckna abonnemang med rådet. Mindre tidskrävande tjänster bör sålunda enligt vår mening utföras åt envar i vissa sådana fall då arvodesdebitering från handelssekreterarnas sida icke sker, avseende exempelvis enklare varuförfrågningar, råd till besökande affärsmän, enklare hjälp på platsen, rutinkorrespondens etc. Vi vill härvid hänvisa till promemoria rörande anvisningar för handelssekreterarnas verksamhetsplanering och budgetering, punkt 2 a. Sådana tjänster bör också på begäran av envar utföras av angivna handelskamrar samt av den svenska utrikesförvaltningen. Mindre tidskrävande konsultationer av handelssekreterare, handelskammarpersonal och företrädare för den svenska utrikesförvaltningen i samband med sådana befattningshavares konsultationsresor i bör också framgent liksom kunna lämnas åt varje företagare som så önskar, även om han icke i annan form än som skattebetalare deltar i finansieringen av våra utlandsorgan. Som jämförelse kan nämnas att samtal inom ramen för en handelssekreterares uppsökande verksamhet icke torde komma att förutsätta att företaget är abonnent. Under åberopande av vad sålunda anförts hemställes att måtte besluta att mindre tidskrävande tjänster som t. ex. enklare varuförfrågningar, råd till besökande affärsmän, enklare hjälp på platsen, rutinkorrespondens etc. skall av exportfrämjande svenska organ i utlandet utföras även gentemot den som ej tecknat abonnemang med samt att företrädare för sådant organ vid konsultationsresor i skall stå till förfogande för mindre tidskrävande konsultationer även om den som påkallar konsultationen ej tecknat sådant abonnemang. () ()
mot · FV021547 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 31 om inrättande av exportråd, m. m. Det svenska exportkapitalets intressen tillvaratas traditionellt av allmänna exportförening. Föreningen domineras av storföretagen, monopolen, finanskapitalet. Den kapitalistiska statsapparaten, bl. a. utrikesrepresentationen, har emellertid också engagerats för denna uppgift. Samarbetet mellan staten och det kapitalistiska näringslivet har på detta liksom en råd andra områden blivit allt intimare. Tendens till statsmonopolistisk kapitalism gör sig gällande också vad beträffar exporten, såväl av varor som av kapital. Förslaget om inrättande av exportråd innebär att det redan pågående samarbetet ges en fast institutionell form. Ett centralt basorgan upprättas under gemensam ledning av staten och det s. k. enskilda kapitalistiska näringslivet. Den exportfrämjande verksamhet som bedrivs inom kollegiet för Sverige-information i utlandet och för den mindre industrin på den statliga sidan samt på den enskilda kan därmed föras samman till en enhet och existerande resurser utnyttjas på ett effektivt sätt. Genom ett sådant samarbete uppnås även att det exportfrämjande arbetet på utlandsmarknaderna kan samlas under ledning av ett organ. Ett på denna grund uppbyggt centralt organ bör ha förutsättningar att till sig samla verksamhet till förmån för svensk export, som initieras från offentligt eller enskilt håll, och att aktivera de svenska företagen till medverkan i exportfrämjande projekt. Det nya organet exportråd skall enligt propositionen ha till uppgift att planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja export. Samarbetet mellan staten och näringslivet bör återspeglas i organets ledning och finansiering. skall inrättas genom avtal mellan staten och allmänna exportförening. Mer detaljerade regler skall finnas i stadgar som skall godkännas av Kungl. Av styrelsens ledamöter skall hälften utses av Kungl. Maj:t och hälften av . Såsom statligt bidrag för /73 begärs i propositionen 3 milj. kr. För de tre därpå följande åren beräknas statens bidrag till sammanlagt 10 milj. kr. Inrättandet av exportråd kommer att ytterligare förstärka samverkan mellan statsapparaten och kapitalet och att öka storfinansens inflytande över statens verksamhet. Därmed stärkes storfinansens maktställning. För socialister finns det ingen som helst anledning att befordra en att måtte avslå förslaget i proposition 1972:31, punkten B 1, om bl. a. bemyndigande till Kungl. Maj:t att sluta avtal med allmänna exportförening om inrättande och drivande av exportråd och om ett reservationsanslag av till detta organ. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FV021548 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 31 om inrättande av exportråd, m. m. I proposition 1972:31 begärs godkännande av en omorganisation av den exportfrämjande verksamheten. Omorganisationen grundar sig på ett mellan staten och upprättat avtal. Den innebär bl. a. att den exportfrämjande verksamheten inom , för den mindre industrin och kollegiet för Sverige-information i utlandet överförs till ett nytt organ, exportråd, som därigenom blir det centrala organet när det gäller att planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja exporten. skall enligt avtalet ledas av en styrelse på åtta ledamöter med sex suppleanter. Av dessa skall Kungl. och utse hälften vardera medan styrelsen själv skall utse ordförande inom sig. Till styrelsen skall vidare knytas en särskild delegation för de mindre företagen. Denna skall vara rådgivande i frågor som gäller inriktningen och utförandet av den verksamhet hos rådet som i första hand riktar sig till de mindre företagen. Till det nya viktigaste uppgifter hör att stödja de mindre företagens exportansträngningar. Detta ställer, som också framhålls i propositionen, särskilda krav på rådet. Dessa bör till en del kunna tillgodoses genom att man inrättar den nämnda delegationen för de mindre företagen. Det är emellertid också viktigt att det alltid finns tillräcklig sakkunskap om de mindre företagens förhållanden i själva styrelsen. Om den mindre företagsamheten inte blir företrädd i den del av styrelsen som väljs av , bör enligt vår uppfattning alltid ledamöter med sådan anknytning ingå bland de av Kungl. Maj :t utsedda ledamöterna och suppleanterna. Starka skäl talar också för att delegationen för de mindre företagen får en mer självständig ställning än vad som förutsatts i avtalet mellan staten och . Möjligheter bör sålunda enligt vår uppfattning finnas att ge delegationen viss beslutanderätt. När det gäller rådets kontakter med de mindre företagen spelar givetvis också den interna organisationen en stor roll. Risk finns att de mindre företagen inte finner det lockande att utnyttja rådets tjänster, om detta får en alltför formell organisation och därmed följande långa kontaktvägar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition 1972:31 uttalar 1. att ledamöter med anknytning till den mindre företagsamheten alltid skall ingå inte bara i den till styrelsen för exportråd knutna särskilda delegationen för de mindre företagen utan också i själva styrelsen, samt 2. att delegationen för de mindre företagen ges en mera självständig ställning än vad som förutsatts i propositionen, i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Glömminge () i Heden 72 1266 S.
mot · FV021553 · 1972-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 33 med förslag till riktlinjer för och organisation av samhällets konsumentpolitik m. m. har det ansetts vara ett samhällsintresse att all offentlig verksamhet icke koncentreras till huvudstadsområdet. Den lämpligaste tidpunkten att på allvar taga upp frågan om lokalisering av ett visst ämbetsverk måste vara vid dess tillkomst. 1 proposition nr 33 föreslås nu inrättande av ett nytt ämbetsverk för konsumentpolitiken. Delegationen för lokalisering av statlig verksamhet anser att det nya ämbetsverket icke behöver lokaliseras till , men delegationen vill vänta med sitt ställningstagande tills den tagit ställning till lokaliseringsorten för andra redan fungerande verk. Departementschefen tager icke ställning till lokaliseringsfrågan men vill i avvaktan på delegationens ställningstagande att verket tills vidare organiseras i . Detta är enligt vår uppfattning synnerligen olyckligt. Loakliseringsorten bör bestämmas vid verkets tillkomst och inte . Att först bygga upp verket i och sedan kanske besluta om utflyttning kommer bara att bli dyrare och medför en onödig irritation inom personalen som bör veta förläggningsorten när de söker tjänsterna. bör därför redan nu besluta att förläggningsorten icke skall vara . Vid val av lämplig lokaliseringsort framstår som synnerligen lämplig. Dels kommer statens provningsanstalt enligt fjolårets riksdagsbeslut att förflyttas till , dels utgör närhet till stora möjligheter att utnyttja tekniskt kunnig personal för verkets undersökningar. Vidare finns textilinstitutet i med därtill knuten sakkunskap. Med hänvisning till vad som i motionen framhållits hemställes att beslutar att förlägges till . BO () ()