mot · FV021397 · 1972-01-26 00:00:00 — av i och fröken om ökad tillgång på deltidsarbete, m. m. Antalet kvinnor som förvärvsarbetar utanför hemmet ökar . Den förbättrade yrkesutbildningen, hemarbetets rationalisering och önskemålen om ökade inkomster bidrar till detta. Den skattereform som beslutade om 1970 ökar starkt efterfrågan på förvärvsarbete. Många kvinnor saknar yrkesutbildning eller har ej utövat det yrke de är utbildade för, och de drar sig för att gå till arbetsförmedlingen och söka arbete, trots att de önskar att förvärvsarbeta. Det finns också många kvinnor som bor på sådan ort där de vet att det ej finns några arbetstillfällen, och de söker av den anledningen ej upp arbetsförmedlingen. Vi har alltså många kvinnor som önskar arbete men som ej är registrerade på arbetsförmedlingarna. Det är vår s. k. dolda arbetslöshet. Vi anser att det skulle vara värdefullt för samhället att genom en undersökning komma underfund med hur stort antalet arbetslösa är, som ej är registrerade. Det är ett rättvisekrav att alla som vill utföra ett arbete också skall få göra det. Det kravet är ännu starkare efter den nya skattereformen. Inom Sandvikenområdet utsändes en enkät till icke yrkesverksamma kvinnor. Av svaren framgår att ett stort antal önskar yrkesarbeta , andra vid något senare tidpunkt. Det framgår också att intresset är stort för vidareutbildning och för introduktionskurser. Nämnda undersökning visar också att många kvinnor önskar deltidsarbete, och det stämmer väl med de siffror som redovisats av SCB och som visar att av totala antalet förvärvsarbetande är deltidsarbetande. Det är då anmärkningsvärt att denna betydelsefulla arbetsmarknadsfråga inte varit föremål för mera omfattande utredningar och studier, trots att så många arbetstekniska, ekonomiska och sociala problem är förknippade med frågan. I en rapport från om »Deltidsanställning - dess omfattning och problem», grundad på en undersökning i åtta länder, däribland , rekommenderar man - mot bakgrunden av att deltidsarbetet kommer att öka - att mer ingående studier kring dessa problem företas i vaije land. Det finns flera olika anledningar till att efterfrågan på deltidsarbete ökar. Den största efterfrågan kommer från kvinnor som söker sig ut på arbetsmarknaden som de sköter om hem och familj. Inte av de gifta kvinnorna på arbetsmarknaden hade någon form av deltidsarbete. Inom vissa starkt rationaliserade näringar, t. ex. jord- och skogsbruk, fiske samt vissa andra företagargrupper, finns många kvinnor som söker deltidsarbete. Det är inte bara kvinnorna som söker deltidsarbete; antalet män som vill kombinera förvärsvarbete med t. ex. hemarbete ökar i takt med den ökade jämställdheten mellan könen i förhållande till de olika arbetsuppgifterna. Vi tror att allt fler män inte vill avstå från att delta i vården av och arbetet med barnen under småbarnsåldern utan att kvinnor och män kommer att önska kortare förvärvsarbetstid och dela på hemarbete och barnavård. Ett behov föreligger också hos vissa grupper studerande att jämsides med studierna ha någon form av förvärvsarbete i mindre omfattning än heltid. En annan kategori där behovet av deltidsarbete är stort är de äldre. Att successivt kunna trappa ner sin aktiva gärning, när hälsa och krafter avtar, måste betraktas som ett mycket angeläget krav. Man bör i samband med överläggningarna om sänkt pensionsålder också söka lösa problemet med tillgång på lämpliga deltidsarbeten för de äldre samt finna en tillfredsställande lösning av härmed sammanhängande problem angående beskattning, socialskydd m. m. Vi anser att mycket starka skäl talar för att deltidsarbetet ägnas ökad uppmärksamhet och att man söker dels öka tillgången på antalet deltidsarbetsplatser, dels lösa de olika problem som är förknippade med detta arbete. De frågor som vi anser bör närmare utredas är först och främst hur man kan öka tillgången på arbetsplatser. Många arbetsgivare är ännu obenägna att anställa deltidsarbetande, vilket kan bero på att allmänna bestämmelser och riktlinjer för hur man kan lösa problemen saknas. Man måste försöka finna olika system, passande skilda typer av företag, för hur antalet deltidsarbetande kan ökas utan att företagets effektivitet blir lidande. Staten, landstingen och kommunerna är stora arbetsgivare, som aktivt bör medverka för erbjudande av flera dylika platser. En fråga som särskilt bör undersökas är möjligheterna för fler deltidsarbeten i regioner med svagare utvecklat näringsliv. Andra problem som bör bli föremål för utredning är de sociala förmånerna för deltidsarbetande i förhållande till heltidsarbetande. Löneförhållanden hör också dit, liksom frågan om utbildningen av de deltidsarbetande. Slutligen finns det ett stort behov av en ingående information till allmänheten om de olika möjligheterna och villkoren för deltidsarbete. Vi förutsätter självfallet att utredningen skall ske i nära samarbete med arbetsmarknadens olika parter. Med hänvisning till ovanstående får vi hemställa att hos Kungl. 1. att arbetsmarknadsverket får i uppdrag att kartlägga den dolda arbetslösheten, 2. en utredning av frågor förknippade med deltidsarbete i enlighet med vad i motionen anförts - i syfte att öka tillgången på deltidsarbete och lösa ekonomiska och sociala frågor i samband därmed.