mot · FV02245 · 1972-01-20 00:00:00 — av m. fl. angående dispositionen av medel för det fritt valda arbetet i . I samband med att läroplan för av ersattes av läroplan för 1969 (Lgr 69) infördes på högstadium det fritt valda arbetet. Enligt läroplan för syftar detta till att ge eleverna möjlighet att inom skolans ram vid sidan av arbetet i obligatoriska ämnen och tillvalsämnen ytterligare odla sina intressen i samband med utvecklingsfrämjande aktiviteter. (Lgr 69) Verksamheten bör på ett konkret sätt bidra till att elevernas fritid får ett utvecklande och värdefullt innehåll och till att föra dem in i närsamhällets kulturaktiviteter. Den bör således kunna stimulera eleverna till sådana former av fritidsverksamhet som exempelvis friluftsliv, idrott och gymnastik, sång och musik, teckning och målning, slöjd och annat manuellt arbete samt fri hobbyverksamhet av annat värdefullt slag. Fritt valt arbete har prövats i praktiken under /71 i årskurs 7 och omfattar f. n. även årskurs 8. Fr. o. m. /72 kommer fritt valt arbete att omfatta samtliga årskurser i högstadiet. Det program som fritt valt arbete omfattat har till största delen varit av hobbykaraktär, t. ex. frimärkssamlande, modellbyggande, keramikarbete, teckning, foto. 1 vissa fall har mera exklusiva aktiviteter erbjudits eleverna som ridning, sportdykning, golf och hunddressyr. Enligt de anvisningar som gäller för upprättande av programförslag till fritt valt arbete skall ett samarbete äga rum mellan skolan och olika organisationer och myndigheter med fritidsverksamhet på sitt program. Detta för att öka kontakten mellan skolan och samhället utanför skolan. Av de erfarenheter som f. n. finns av fritt valt arbete visar det sig emellertid att de flesta aktiviteterna föreslagits och tillkommit på initiativ av personer inom skolan. Det kan naturligtvis bero på att verksamheten som sådan är ny men också på viss ovilja från skolans sida att etablera kontakter med organisationer utanför skolan. Kostnaderna för fritt valt arbete /71, då verksamheten omfattade årskurs 7, beräknas till /elev i rent kommunala kostnader. Totalt sett uppgår de till ca 4,5 miljoner. Som jämförelse kan nämnas att den totala kostnaden för skolhälsovården belöper sig till /elev och kostnaden för AV-hjälpmedel till /elev. Statsbidraget för fritt valt arbete utgår till kommunerna per klassavdelning enligt CT 16, vilket motsvarar ca /timme, således /klass. /71 omfattade årskurs 7 3 777 klasser. Om kostnaden för fritt valt arbete beräknas till /klass och vecka blir den totala statliga kostnaden för fritt valt arbete ca 25 miljoner på ett läsår eller ca /elev. Tillsammans med den kommunala kostnaden uppgår således utgifterna för fritt valt arbete till /elev. Om elevantalet per årskurs under högstadiet beräknas till 100 000 blir den totala kostnaden för fritt valt arbete ca 90 miljoner. Denna siffra kan naturligtvis inte ses som en merkostnad utöver den ordinarie driftbudgeten för , eftersom åtminstone två av de per klass och vecka i så fall skulle belagts med andra aktiviteter eller undervisningsämnen. Om dessa undervisningsämnen bedrivits i helklass kan dock hälften av de 90 miljonerna, alltså 45 miljoner, ses som en kostnad utöver vad som varit nödvändigt vid vanlig undervisning. Utifrån vår utgångspunkt anser vi det betänkligt att specialdestinera en så stor del av skolans budget som mer än 40 miljoner till en aktivitet av det slag som fritt valt arbete utgör. Dessutom har de målsättningar som formulerades som ett försök att erhålla bättre kontakt mellan samhället och skolan inte uppnåtts i speciellt hög grad. Enligt SÖ:s petita /73 har av grupperna i fritt valt arbete konstituerats på grund av initiativ från föreningar och organisationer utanför skolan. Endast var fjärde av de personer som tjänstgjorde som gruppledare i fritt valt arbete var icke lärare och representerar således grupper utanför skolan. Enligt vår mening bör därför en försöksverksamhet inledas som medger de kommuner som så vill en större frihet i användning av det belopp som tilldelas kommunen i statsbidrag för fritt valt arbete. Som exempel på sådana aktiviteter som kan komma i fråga i stället för fritt valt arbete vill vi nämna maskinskrivning, klassföreståndartimma etc. De kommuner som i stället vill använda statsbidraget för att anställa fritidsledare, ungdomsledare, skolvärdinna, eller annan tillsynsoch kurativ personal som kan tjänstgöra under hela skoldagen och leda elevernas rast- och håltimmesverksamhet bör få göra detta. Vårt förslag innebär således inte en nedskärning av antalet veckotimmar för eleverna. Om fritt valt arbete i nuvarande form utgår måste det ersättas av något annat. Genom att denna undervisning, klassföreståndartimma eller vilken aktivitet nu kommunen väljer, kan ske i helklassavdelning, kan ett belopp motsvarande per klass under högstadiet frigöras för annan användning. I varje särskilt fall bör kommunen i ett särskilt program ange hur pengarna är tänkta att disponeras. Med hänvisning till ovanstående får vi därför hemställa att beslutar föreslå Kungl. Maj:t att låta utarbeta sådana stadgebestämmelser, att de kommuner som vill använda de medel som f. n. avses för fritt valt arbete till andra aktiviteter eller arbetsformer än fritt valt arbete får möjlighet till detta. () () /ENKEL (fp) ()