mot · FV021118 · 1972-01-26 00:00:00 — om fortsatt sanering av rörelsefolkhögskolornas ekonomi. (1967/681971/72) har saneringsbidrag med tillsammans 10 milj. kr. utgått till folkhögskolorna för avlastning av tyngande ränte- och amorteringsbördor, en sanering som i visst avseende inleddes redan under budgetåren 1965/66 och 1966/67. Folkhögskolans statsbidragsutredning (), sorn föreslog saneringsbidragets införande, uteslöt inte möjligheten att situationen vid femårsperiodens utgång kunde motivera en fortsatt sanering av vissa skolors ekonomi. Den förutsatte att efter periodens utgång behov av ytterligare saneringsinsatser kunde föreligga. Utredningen markerade denna sin ståndpunkt genom att i sina kostnadsberäkningar uppta ett belopp under rubriken även för /73, det första efter femårsperiodens utgång. De s. k. rörelsefolkhögskolomas skuldbörda beräknades 1966 uppgå till omkring 30 milj. kr., medförande en räntekostnad på ca 6 milj. kr. Man måste utgå från att det fanns ett betydande uppdämt kapitalbehov; åtskilliga skolor var nerslitna och i många fall av en standard, som icke motsvarade ens blygsamma anspråk på hygien och övrig komfort eller erbjöd tillfredsställande brandsäkerhet. Sanerings- och byggnadsbidragen gav skolorna en möjlighet till oundgängliga förbättringar, varvid ökade egna insatser dock fordrades. Det visade sig också att åtskilliga rörelsefolkhögskolor tvingades till investeringar i om- och nybyggnader för att kunna bereda rimliga villkor vid inackordering och undervisning. Av beräkningar framgår att skuldbördan hos 40 rörelsefolkhögskolor 1971/72 uppgick till 39,1 milj. kr. och att därav 34,5 milj. kr. utgjorde räntebelastad skuld. Medelskulden per skola var ca 1 milj. kronor, de årliga ränteutgifterna (vartill kommer amorteringskostnader) 2,9 milj. kr. (1969/70), motsvarande en medelränta per skuldtyngd skola av . Utan de utgående sanerings- och byggnadsbidragen skulle åtskilliga rörelsefolkhögskolors undervisningsmässiga och ekonomiska ställning nu varit mycket svår. Den ofrånkomliga upprustningen av skolornas standard har emellertid som framgått av uppgifterna ovan medfört en kvarliggande skuldbelastning av en omfattning som utgör en minst lika stark motivering för saneringsbidrag nu som då de infördes. (30 milj. kr. 1965, nu 39 milj. Statsrådet anförde vid bidragets införande att han fann det angeläget att saneringen av skolornas ekonomi kunde fullföljas. Angelägenhetsgraden är som här redovisats minst lika hög . Folkhögskolornas driftsekonomi har påverkats i negativ riktning av åtskilliga faktorer sammanhängande med den allmänna prisutvecklingen. Indexregleringen av de statliga driftbidragen har visserligen neutraliserat en del av kostnadsökningarna, men på vissa områden har kompensation icke kunnat ske. Det gäller framför allt kostnaderna för intematet. 1966 anfördes att folkhögskolornas inackorderingspriser borde ligga på en ekonomiskt realistisk nivå. De beräknades då till . för kost och . för rum, tillsammans . Motsvarande kostnad nu har vid nya beräkningar angetts till . Samtliga skolor har tvingats till en betydande och ökande subventionering av inackorderingskostnaderna med sämre driftresultat som följd. Rörelsefolkhögskolorna, som inte med allmänna medel kunnat kompensera subventionerna, har måst vidtaga höjningar av elevavgifterna, vilket medfört en avsevärd skillnad gentemot landstingsskolornas, inte sällan uppgående till . Dessa förhållanden medför dels risker för skevhet i rekryteringen, dels ökande belastningar på huvudmännen, eftersom full kompensation inte kan uttagas. Huvudmännen är säkerligen beredda att ta på sig rimliga bördor för driften av sina skolor. Men det kan inte vara ett samhällsintresse att medel, avsedda för andra och från samhällets synpunkt synnerligen angelägna insatser (för ungdomen och dess fritidsverksamhet, för etisk och estetisk fostran, för allmän bildningsverksamhet, för idrott, för nykterhet, för en oumbärlig demokratisk fostran), måste överflyttas till driften av folkhögskolorna. Såväl aktuell skuldbelastning som utvecklingen av driftsekonomin gör en fortsatt tilldelning av saneringsbidrag synnerligen angelägen. Under hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att vid sin behandling av proposition 1972: 1, bilaga 10, Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m. m till folkhögskolor beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag angående den fortsatta saneringen av rörelsefolkhögskolornas ekonomi, 2. att i avvaktan på detta förslag för / 73 anvisar ett reservationsanslag av 3 milj. kr. under rubriken till engångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor, varav 2 milj. kr. för sanering av skolornas ekonomi, varvid det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fördela detta bidrag. () () i () () () () i