mot · FV021542 · 1972-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående . Maj:ts proposition 1972:29 föreslås riktlinjer för det nyinrättade forskning. Enligt föredraganden skall de s. k. avnämarna närmast berörda myndigheter och organisationer ges ett avgörande inflytande över institutets verksamhet. Denna skall framför allt koncentreras på forskning inriktad på praktiska tillämpningar. Grundforskningen som skall äga rum skall främst vara teori- och metodforskning av betydelse för tillämpningsinriktad forskning. Tjänstetillsättningar skall inte enbart ta hänsyn till den sökandes vetenskapliga kvalifikationer, utan styrelsen skall i varje särskilt fall få avgöra huruvida sakkunniga bör anlitas i tillsättningsärenden eller ej. Dessa riktlinjer kommer att medföra att institutet blir organisatoriskt underordnat och beroende av myndigheter och organisationer, vilka själva kommer att vara bland institutets forskningsobjekt. Inriktningen på tillämpningsforskning kommer ytterligare att stärka dessa organs inflytande. Institutet kommer därigenom inte att stå fritt och obundet gentemot sina forskningsobjekt. Dessa kommer att kunna styra institutets verksamhet såväl vid ämnesval som då det gäller behandlingen av ämnen. Denna bundenhet förstärks också därigenom att regler som syftar till att de vetenskapliga meriterna skall vara helt utslagsgivande icke skall gälla vid tjänstetillsättningen vid institutet. Att det blir fråga om tjänster sorn spänner över vidare områden än enskilda vetenskapliga discipliner kan aldrig tas till intäkt för annat än att strikt forskningsmässiga och vetenskapliga meriter skall gälla. Det går att pröva och jämföra bredden i olika vetenskapsmäns vetenskapliga praktik och kunskap. Forskning och politik hör ihop. Vaije samhällsvetenskaplig studie har sina politiska implikationer, förutsättningar eller konsekvenser. Men forskning och politik får inte höra ihop på det viset att forskningen skall vara politiskt styrd på det organisatoriska planet, så att myndigheter och organisationer, som själva kan befinna sig bland forskningsobjekten, skall kunna styra forskningens inriktning. Olika vetenskapliga teorier måste fritt få brytas mot varandra, som politiska implikationer, teoretiska och ideologiska förutsättningar osv. Men ett forskningsinstitut styrt av s. k. avnämare, med tillämpningsinriktad forskning, där teori- och metodutveckling skall underordnas tillämpningsinriktade projekt osv., kommer att få det existerande samhällssystemet, de existerande och härskande klasserna, myndigheterna och organisationerna som absoluta gränser i flera avseenden. Genom avnämarnas avgörande inflytande kan kritik av dessa om forskningen skulle föra fram till sådan bara uttalas så långt dessas toleransramar når. Detta är ingen insinuation. Utredningar som lett till långtgående samhällskritik har redan avsatts. Möjligheterna till sådan styrning är ännu större inom ett instituts ramar, då den där lättare kan undandras offentlig uppmärksamhet. Inriktningen på tillämpningsforskning sätter också etablerade organisationsramar och det rådande samhällssystemet som en absolut gräns. Det begränsar den teoretiska diskussionen och minskar möjligheterna till forskning med långtgående samhällskritiska slutsatser som följd. Forskningsresultat som om de tillämpades skulle få konsekvenser utöver det kapitalistiska produktionssättet skulle av bäraren av detta system anses icke tillämpliga, varigenom forskning med sådana resultat skulle kunna snöpas. Mot bakgrund av bl. a. dessa skäl måste vad som anförs och påyrkas i proposition 1972:29 rörande verksamheten vid tillbakavisas. Institutet måste tillförsäkras största möjliga oberoende av avnämare och forskningsobjekt. Olika vetenskapliga synsätt måste på jämställd grund få föra en fri och ömsesidig kritisk dialog inom institutets ram. En snäv inriktning på tillämpningsforskning måste undvikas. Forskningsprojekt vid institutet måste få diskuteras fram av de forskare som arbetar där. Forskarna måste stå fria i förhållande till styrelsen i vad gäller metodval och publicering av rapporter. Enskild forskare eller forskargrupp måste vid behandlingen av sitt ämne suveränt få besluta sin metod och sina teoretiska utgångspunkter. måste ges en majoritet av vetenskapsmän och lekmän som är oberoende av myndigheter och arbetsmarknadens organisationer. Vid institutet verksamma forskare ges minst tre platser i styrelsen. Dessa måste efter samråd med de vid institutet verkande forskarna ges vetorätt i vad gäller ämnesval för projekt osv. Tjänster vid institutet skall tillsättas enbart på grundval av vederbörandes vetenskapliga meriter. Den professur i arbetsmarknadspolitik som föreslås i propositionen kommer med tanke på den tonvikt som, enligt föredraganden, skall läggas på tillämpad forskning att tjäna som ytterligare en tjänst åt AMS. AMS och kan svara för sina egna utredningar. Den forskning som skall bedrivas vid måste vara av en mera övergripande natur och stå mera obunden mot avnämare än vad ämnesbeskrivningen arbetsmarknadspolitik ger vi handen. Ämnesområdet för denna professur måste definieras så att innehavaren kan bedriva eller leda forskning i arbetsmarknadsfrågor utan hänsyn till tillämplighet och beroende av den redan existerande arbetsmarknadspolitiken. Enligt organisationsförslaget skall institutet uppmärksamma internationella problem. De exempel som ges är dock mycket begränsade; det talas bara om den nordiska arbetsmarknaden, om erfarenheterna av EEC:s arbetsmarknad samt om den svenska invandringspolitikens ekonomiska och sociala konsekvenser. Enligt vår mening bör en viktig frågeställning vara att studera det svenska samhällets utveckling i relation till den utveckling, som sker i i övrigt. Jämförelserna bör därvid givetvis inte begränsas till . Frågor om befolkningsutvecklingen, dess konsekvenser och dess orsaker berörs inte alls i propositionen. Enligt vår mening är dessa frågor av så grundläggande betydelse för förståelsen av den utveckling som sker på det sociala och det arbetsmarknadspolitiska området, att det motiverar inrättandet av en särskild tjänst vid institutet. Med hänvisning till ovanstående föreslås att med avslag på vad som i berörda delar anförs i proposition 1972:29 beträffande verksamheten vid uttalar att institutets huvudmålsättning skall vara att bedriva en fri och obunden forskning som kritiskt skall granska den pågående samhällsutvecklingen, att institutets styrelse ges en majoritet av oberoende vetenskapsmän och lekmän och att vid institutet verksamma forskare ges tre styrelseplatser, att forskarna i fråga om metodval och publicering av rapporter står fria i förhållande till styrelsen och att de suveränt beslutar sina teoretiska och metodiska utgångspunkter, att forskartjänster tillsätts enbart efter vetenskapliga meriter, samt att måtte avslå förslaget i proposition 1972:29 om inrättande av särskild professur i ett ämne begränsat till arbetsmarknadspolitik och i stället bemyndigar Kungl. Maj:t att vid inrätta en professur gällande arbetsmarknadsfrågor över huvud. (vpk) i (vpk) i