mot · FV02331 · 1972-01-21 00:00:00 — av m. fl. om stöd till åtgärder för bättre arbetsmiljö. I stora miljöpolitiska motion 1962 (AK: 587) underströks angelägenheten av en anpassning av arbetsmiljön och produktionsprocessen till den arbetande människan, till hennes biologiskt rotade psykologiska och fysiologiska förmåga och behov. Stor betydelse har härvidlag att lokaler, maskiner och andra anordningar på arbetsplatsen utformas på det fysiologiskt och psykologiskt riktigaste sättet. Tyvärr måste man konstatera att den tekniska och ekonomiska utvecklingen i stor utsträckning medfört försämrade arbetsmiljöer såväl fysiskt som psykiskt. Detta kan utläsas av en ökad förekomst av yrkesskador, stress och psykiska besvär. Nya arbetsmetoder och produktionsprocesser har skapat nya risker. Undersökningar inom LO har visat att tre fjärdedelar av arbetarna känner sig psykiskt pressade i arbetet och att en ännu större del anser att hälsorisker föreligger på grund av miljöfaktorer. Bristerna i arbetsmiljön leder till lidanden för individen och ökar sjukfrånvaron och personalomsättningen. Därmed följer också stora förluster för produktion och samhällsekonomi. Skall industrin kunna klara rekryteringen av arbetskraft måste den kunna erbjuda arbetsmiljöer som ger bättre tillfredsställelse med arbetet. Även vid arbetslöshet finns det många obesatta platser inom industrin. Det är främst ungdomen som ställer sig avvisande till industriarbete. Industriarbetet måste göras mer stimulerande och attraktivt. Det är till mycket stor del en fråga om arbetsmiljön, som på ett bättre sätt måste anpassas till människan och hennes förutsättningar. Förbättrade arbetsmiljöer måste helt enkelt betecknas som en förutsättning för att vårt land effektivt skall kunna hävda sig i konkurrensen med andra industrinationer. Det är en angelägen uppgift för samhället att främja en utveckling till bättre, säkrare och mer riskfria arbetsmiljöer. Såsom underströks i den ovannämnda centermotionen 1962 måste man härvid beakta människans totala situation på arbetsplatsen, både den fysiska och den psykiska hälsan. Stressen och alltför hårda psykiska påfrestningar i arbetsprocessen medför härvid särskilt svårbemästrade problem. Arbetsmiljöerna har formats i hög grad ensidigt utifrån tekniska och kortsiktigt ekonomiska utgångspunkter. Det är nödvändigt att miljöpolitik och Kartong: S. 12. företagshälsovård får väsentligt större inflytande vid planering av arbetslokaler, maskiner och arbetsprocesser. Detta måste grundläggas genom en förbättrad arbetarskyddslagstiftning och genom ökade insatser för forskning och utvecklingsarbete på det arbetsvetenskapliga området. Det kan med tillfredsställelse noteras att den tillsatta arbetsmiljöutredningen har till uppgift att behandla arbetsmiljöproblemen i ett sådant större sammanhang, dvs. beakta de arbetandes hela hälsosituation. Enligt vad som framgår av årets statsverksproposition beräknas förslag till en ny arbetarskyddslag kunna föreläggas först . Naturligtvis måste en mera definitiv lösning av arbetsmiljöproblemen anstå i avvaktan på nämnda förslag. Men i väsentlig mån måste redan nu ökade insatser ske för att man skall få bättre arbetsmiljöer. Det är viktigast med hänsyn till trygghet och trivsel i arbete. Svårigheter att rekrytera den unga arbetskraften till industrin understryker detta ytterligare. Arbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar måste utformas på ett miljömässigt riktigare sätt. Härmed kan man bemästra negativa miljöfaktorer som olika slag av luftföroreningar, otillfredsställande klimatförhållanden, hörselskadan de buller, tunga lyft och felaktiga arbetsställningar. Olycksriskerna kan därmed reduceras väsentligt och kan också till stor del de psykiska påfrestningarna lindras. Det råder ett nära samband mellan industrins omgivningsmiljöer och dess arbetsmiljöer. 1 båda fallen måste man givetvis förutsätta att miljövårdskostnaderna normalt och för framtiden skall ingå i produktionskostnaderna. Hänsyn till miljökraven måste tas vid projektering för ny- eller ombyggnad. Men mycket har försummats under en följd av år till följd av brister i miljöpolitiken. Med den vikt som man måste fästa vid kravet på förbättrade arbetsmiljöer synes det oss angeläget med särskilda stimulansåtgärder. Vi föreslår därför att det befintliga statliga stödet till miljövårdande åtgärder inom industrin skall få utnyttjas även till åtgärder för bättre arbetsmiljöer i fråga om arbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar inom industrin enligt samma grunder som gäller för åtgärder för vatten- och luftvård. Den här föreslagna stimulansåtgärden bör givetvis inte få utnyttjas i de fall då annat stöd utgår, såsom vid medgivande att ta i anspråk investeringsfond. Med hänvisning till det ovan anförda får vi hemställa att vid behandlingen av statsverkspropositionen bilaga II, H 12 Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. beslutar medge att stöd till åtgärder för bättre arbetsmiljöer inom industrin i fråga om arbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar får utgå efter samma grunder som i övrigt gäller för anslaget och anvisar härför erforderliga medel, samt att hemställer hos Kungl. Maj:t om utfärdande av erforderliga tillämpningsföreskrifter. () () . () i Skegrie () i Luttra () i Bäckmora () i Glömminge