mot · FV021082 · 1972-01-25 00:00:00 — angående låginkomsttagares behov av rekreation och miljöombyte. En råd skäl gör det angeläget att turistnäringens position i samhället blir föremål för en omvärdering. I de områden av landet där turistnäringen spelar särskilt stor roll föreligger ofta brist på sysselsättningstillfällen. Turistnäringen har i dessa bygder, t. ex. i vissa delar av , på och öland, en central arbetsmarknads- och regionalpolitisk uppgift. Om man ser frågan med hänsyn till betalningsbalansens utveckling, råder det knappast något tvivel om att allt som kan göras för att begränsa det år växande underskottet i vår turistbalans är samhällsekonomiskt synnerligen önskvärt. Till dessa skäl för en omvärdering av turistnäringen måste nu läggas det snabbt växande behovet av miljöbyte och rekreation för allt större befolkningsgrupper. Man måste därvid särskilt uppmärksamma att de befolkningsgrupper och yrkeskategorier som har de största behoven av miljöbyte och rekreation ofta har särskilda svårigheter att erhålla denna socialt sett angelägna rekreation. Om inte dessa stora befolkningsgruppers rekreationsmöjligheter radikalt förbättras, innebär det att betydande delar av befolkningen inte i tillräcklig utsträckning kan tillgodogöra sig fördelarna av en succesivt kortare arbetstid. Turistnäringen kommer med andra ord att få en allt centralare uppgift i att erbjuda allt större grupper rekreationsmöjligheter till överkomliga priser. Förslagen till utveckling av turistnäringen i Åreområdet är mot denna bakgrund särskilt intressanta. Den stora koncentrerade satsning från samhällets sida som kan väntas bli aktuell i Äredalen skapar självfallet utomordentligt goda yttre förutsättningar för en »folkturism», dvs. för att erbjuda varje medborgare välbehövlig rekreation och stimulerande miljöupplevelser. Man måste dock konstatera att det inte därvid räcker med att skapa vissa yttre förutsättningar i form av hotell och turistanläggningar, förbättrade kommunikationer och nya och mera avancerade marknadsföringsmetoder. Frågan är dock om och hur man på ett rimligt sätt skall kunna hålla kostnaderna nere så att alla människor får reella möjligheter till denna rekreation och miljöupplevelse. Utredningen för planering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. har i sitt betänkande om lokaliseringsstöd till rekreationsanlägg ningar (Stencil JoU 1971: 7) analyserat denna fråga och därvid närmast kommit att betrakta möjligheten av lokaliseringsstöd till rekreationsanläggningar som en form av socialt inriktat rekreationsstöd. Detta är naturligtvis en tänkbar väg, men effekten härav måste bli rätt begränsad. Det finns dessutom vissa betydande nackdelar med att sammanblanda ett regionalpol itiskt instrument som lokaliseringsstödet med målsättningen att skapa möjligheter för stora befolkningsgrupper till rekreation. Även om det inte behöver råda någon målkonflikt, torde det dock inte vara möjligt att via lokaliseringsstödet definitivt lösa problemet. I så fall skulle man vara tvungen att komplettera lokaliseringsstödet med direkta driftbidrag till turistanläggningar, som den vägen skulle kunna hålla kostnaderna nere på en socialt acceptabel nivå. Detta är enligt vår mening icke realistiskt. Det torde därför i stället vara nödvändigt att allvarligt överväga andra vägar. Självfallet kan redan genom att befintliga anläggningar utnyttjas och genom nya investeringar i stugbyar prismässigt relativt konkurrenskraftiga alternativ skapas. Men om en tillräcklig bredd skall kunna uppnås, måste sannolikt ett system med rekreationsstipendier eller semesterbidrag införas. Ett dylikt system skulle i så fall knytas till personalkategorier och sålunda bli en förmån knuten till vissa bestämda arbetsuppgifter, i synnerhet då i låglöneyrken och i yrken med särskilt pressande arbetsförhållanden, där rekreation förknippad med miljöombyte framstår som särskilt angelägen. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en allsidig utredning av frågan hur behovet av rekreation och miljöombyte skall kunna tillgodoses bland låginkomstgrupper i enlighet med vad i motionen anförts. . ÅSLING (c) () i Ulfsbyn