ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV02487 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökad konkurrens i etermedia, m. m. I motion 1972:294 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänsyn till vad som anförts i avsnittet Radio och television i nämnda motion hemställs att hos Kungl. 1. anhåller att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens i etermedia skall åstadkommas och hur långsiktiga finansieringsproblem skall bringas under kontroll, 2. anhåller om åtgärder för en bättre efterlevnad av reglerna i radiolagen och i avtalet mellan staten och . PER () i Gäddvik G. () N. () i Trobro
mot · FV02488 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om avveckling av . Ett förnyat anslag om har föreslagits till . Anslaget motiveras av Separtementschefen med att rådet har visat sig ha en väsentlig uppgift som samordnings- och informationsorgan i ungdomsfrågor och vidare med att rådet kommer att genomföra en försöksverksamhet i syfte att finna nya möjligheter för ett effektivare ungdomsarbete. Rådet begär en 50-procentig anslagshöjning trots en reservation på drygt 1,2 miljoner. Rådsledamöterna högst tolv till antalet utses av Kungl. Verksamheten går bl. a. ut på kontakt och samråd med departementet, verk och myndigheter, som berörs av ungdomspolitiska ställningstaganden, samt med ungdomsorganisationerna. Rådet planerar enligt egen uppgift att ta upp frågan om ungdomsorganisationernas möjlighet att påverka samhället. Signifikativt för rådet är att det är en byråkratisk mellaninstans, som endast i begränsad omfattning kan påverkas av ungdomsorganisationerna. Det beror på att rådsledamöterna inte valts i demokratisk ordning och inte av ungdomsorganisationerna. Dessa saknar således demokratisk representation i rådet. Rådets roll är alltså självpåtagen, och de värdefulla uppgifter rådet anser sig ha kan mer än väl omhänderhas av ungdomsorganisationerna själva. Det finns i sammanhanget dessutom anledning att erinra om det existerande, i demokratisk ordning valda ungdomsorganisationers landsråd, i vilket ungdomsorganisationerna är korrekt representerade. Vi anser, som framgått av det föregående, att inte fyller någon meningsfull uppgift och således är överflödigt samt föreslår att det upphör med sin verksamhet fr. o. m. /73. Avvecklingskostnaderna bör kunna bestridas med hjälp av befintlig reservation. Med stöd av vad som anförts hemställs att vid behandlingen av bilaga 10 till statsverkspropositionen under punkten B 49 måtte besluta avslå det för /73 föreslagna reservationsanslaget till om .
mot · FV02491 · 1972-01-25 00:00:00 — om programtid för de politiska partierna i radio och TY. Kraven på fördjupade kontakter mellan politiker och allmänheten växer sig allt starkare. Inte minst har detta kommit att gälla de lokalpolitiska frågeställningarna där väljarna otvivelaktigt borde ha större möjligheter till information och därmed inflytande än . Även på riksplanet upplevs avståndet mellan dem som fattar besluten och allmänheten som stort. För att demokratin skall kunna vitaliseras och fördjupas krävs att informationen från de politiska partierna till allmänheten fungerar. Svårigheterna är där stora. Det är, bl. a. på grund av kostnaderna, egentligen endast i själva valrörelserna som partierna något så när når ut med en mera sammanhängande och fullständig information till allmänheten. Mellan valen spelar massmedia den avgörande rollen för informationen, men varken tidningar eller /TV har möjligheter att mera utförligt presentera partiernas inställning i olika frågor. I massmedia ges sammanfattningar av den dagsaktuella debatten; några mera genomträngande analyser och presentationer av de olika rörelseinriktningarna i vårt land är det dock sällan fråga om. I syfte att möjliggöra en effektivare och bredare politisk information bör de politiska partierna få tillgång till sändningstid i såväl radio som TV. Sändningarna skulle vara maximerade till och kunna gälla såväl riks- som lokalutsändningar. För utformningen av programmen skulle partierna själva svara. /TV skulle dock bistå med teknisk personal etc. Ett system, med regelbunden information från de politiska partierna skulle utan tvivel förbättra möjligheterna för allmänheten att informera sig i olika frågor. Inte minst på lokal nivå kunde verksamheten få stor betydelse. Dessutom skulle en verksamhet av detta slag bidra till en aktivering av den politiska debatten i landet någonting icke oväsentligt. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär sådan komplettering av avtalet mellan staten och /TV att de politiska partierna bereds tid för kontinuerlig programverksamhet i radio och TV i vad gäller både riks- och lokalutsändningar.
mot · FV02496 · 1972-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om statsbidrag till viss central kursverksamhet. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 571 hemställer vi att beslutar att statsbidrag skall utgå även till central kursverksamhet anordnad av annan organisation med direktanslutna medlemmar än löntagarorganisation. . () i
mot · FV02497 · 1972-01-01 00:00:00 — om inrättande vid högskoleenheten i av en professur i medicin och en professur i hygien. har föreslagit att vid högskoleenheten i en professur i medicin, särskilt yrkesmedicin, inrättas samt en professur i hygien, särskilt yrkeshygien, inrättas den 1 juli 1973.1 prop. 1972:1, bilaga 10, anför dock föredragande statsråd att den enligt beslut blivande filialen i till nuvarande arbetsmedicinska institutet först bör uppbyggas innan en utbyggnad sker på andra håll. anför emellertid isin långtidsbudget 1972 bl. Inriktningen av verksamheten vid filialen i är tills vidare en öppen fråga. Inte heller är det klart när filialen kommer att kunna starta sin verksamhet och i vilken takt uppbyggnaden av verksamheten kommer att ske. UKÄ erinrar i sin framställning om den diskussion som förts om en utbyggnad av den yrkesmedicinska sjukhusorganisationen och att det mål som uppställdes redan tidigt om att yrkesmedicinska enheter skulle inrättas på regionplanet inte uppnåtts. Möjligheterna att samordna företagshälsovården med den yrkesmedicinska sjukhusorganisationen betonas och UKÄ pekar på behovet av att komma till rätta med hälsorisker inom arbetslivet. Förväntningarna har varit stora i på den planerade yrkesmedicinska enheten i , inte minst i de fackliga organisationerna. Även har fäst stort avseende vid planerna och anförde i ett yttrande över en motion om utbyggd företagshälsovård bl. 1 övrigt bör i sammanhanget nämnas att interimsstyrelsen för beträffande tjänster att inrättas /71 upptagit professur i medicin, särskilt yrkesmedicin, och hygien, särskilt yrkeshygien. Redan har sålunda planerna betydligt fördröjts och risk föreligger nu att frågan skjutes på en obestämd framtid. UKÄ understryker även att förklarat sig berett att inrätta chefsbefattningar vid i inom områdena i fråga att förenas med respektive professur. Likaså att lokaler för professuren i medicin, särskilt yrkesmedicin, finns tillgängliga och att lokaler för professuren i hygien, särskilt yrkeshygien, kan ställas till förfogande: Med hänvisning till det anförda föreslås att bemyndigar Kungl. Maj:t att vid högskoleenheten i inrätta 1. en professur i medicin, särskilt yrkesmedicin, samt anvisar härför erforderliga medel, 2. en professur i hygien, särskilt yrkeshygien. (vpk) i
mot · FV02498 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående de statsbidragsberättigade enskilda skolorna, m. m. I motion nr 294 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänsyn till vad som anförts i avsnittet Utbildning i nämnda motion hemställes att hos Kungl. 1. om åtgärder syftande till att trygga nu statsbidragsberättigade enskilda skolors fortsatta existens och utvecklingsmöjligheter; 2. att vad som i motion nr 294 anförts ang. skolenheternas storlek kommer till beaktande vid det fortsatta planeringsarbetet; 3. att nu gällande studieordning vid de filosofiska fakulteterna reformeras i enlighet med vad som anförts i motion nr 294; 4. om en översyn av vuxenutbildningens mål, organisation, dimensionering och finansiering. PER () i Gäddvik N. () i Trobro G: ()
mot · FV02499 · 1972-01-25 00:00:00 — om ekologi som läroämne inom högstadium. Bristen på motivation för studierna på högstadium är med stor sannolikhet en av de väsentligaste orsakerna till många elevers skolleda och därmed sammanhängande problem. Man ser inget sammanhang mellan skolan och livet och tycker att studierna är meningslösa. En ny medvetenhet håller på att växa fram, inte minst hos ungdomen. En medvetenhet om människans villkor på en planet, som hon i världshistorien har makt att totalförstöra och vars begränsade naturtillgångar är orättvist ianspråktagna av olika länder och realiseras fortast möjligt av industriländerna i köp-slit-och-släng-ekonomins och kapprustningens vanvett. Det borde kunna upplevas som meningsfullt av alla att skaffa sig de kunskaper man behöver för att i en demokrati kunna fatta de riktiga besluten och för att själv i sitt arbete kunna bidra till att på bästa sätt hushålla med och förkovra jordens naturtillgångar. Detta för att trygga en fortsatt mänsklig existens och högre livskvalitet på ett jordklot, där alla skapade varelser och all materia har sin plats i en oerhört rik och underbar naturens väv. Människans ansvar och makt över planeten kan åskådliggöras på ett engagerande sätt. Ekologi läran om samspelet mellan de levande organismerna och deras miljö Ett sätt att föra in de flesta naturvetenskaperna i ett sammanhang som ger överblick, för att kunna styra människans hanterande av jordklotet, vore att ge ekologin en överordnande karaktär över berörda skolämnen. Man skulle välja ut de avsnitt i kemi, biologi, geografi etc. som man behöver för att förstå naturens kretslopp och vad som händer när detta brytes, när den ekologiska balansen rubbas osv. Av ovan anförda skäl föreslås att hos Kungl. Maj:t begär att sÖ får i uppdrag att ta upp ekologi som samlande vetenskap för berörda ämnen på högstadium i sina fortbildningskurser för lärare samt att erfarenheterna från dessa kurser beaktas vid den fortlöpande revisionen av läroplanen för högstadium. () ()
mot · FV02507 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ombildning av högskoleenheten i till självständigt universitet. riksdag avslog på hemställan från utbildningsutskottet ett motionsvis framställt yrkande om att högskoleenheten i skulle få ändrad benämning till . Som motivering anförde utskottet att ännu ej var en korrekt benämning. Sedan detta beslut fattades har utbyggnaden i fortsatt i snabb takt. En jämförelse mellan det senast tillkomna i och högskoleenheten i ger nu vid handen att i alla avseenden av betydelse nu är mer utbyggt än vad var när namnet där ändrades till universitet. har mer än dubbelt så många studerande, mer omfattande forskningsorganisation, fler tillsatta professurer och fler ämnen såväl i grundläggande utbildning som i forskarutbildning. I ett avseende finns en skillnad. Organisationen i avviker så till vida från den vanligen förekommande institutionsuppbyggnaden att teknisk och filosofisk fakultet har för flera ämnen gemensamma institutioner. Tanken att samarbeta över ämnes- och fakultetsgränser har här realiserats i större utsträckning än på andra håll. Denna integrerade institutionsorganisation har fr. o. m. innevarande läsår på grundval av Kungl. Maj:ts beslut i regleringsbrev lett till att forskarutbildning utöver den tidigare beslutade i medicinsk och teknisk fakultet nu också kan bedrivas inom filosofisk fakultet i sju olika ämnen. Det förhållandet att forskarna ingår i integrerade institutioner kan rimligtvis inte vara en skillnad som har betydelse för läroanstaltens benämning. Betydelsen av en ändrad benämning får inte underskattas. För allmänheten är beteckningen högskoleenhet något helt obekant som inte ger en korrekt information eller association om utbildningens och forskningens art. Då det i diskussionen framförts att beteckningen högskoleenhet skulle underlätta en bredare rekrytering av studerande i jämförelse med universiteten så har detta inte grund i praktiska erfarenheter. Från högskoleenheten har i stället upplysts att just benämningen högskoleenhet vållat påtagliga svårigheter för rekryteringen såväl av studerande som av lärare. Om man skulle överväga att generellt ändra beteckningarna på de högre läroanstalterna bör svårigheten att ändra ett nytt universitet vara avsevärt mindre än för de äldsta universiteten. Ett beslut nu om en ändring kan därför inte försvåra ett genomförande av de förslag vartill U 68 kan leda. Under hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att högskoleenheten i fr. o. m. får beteckningen . (vpk) i () () () () () ()
mot · FV02511 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ekologi som läroämne på gymnasieskolans tekniska linje. I den publicerade riksplaneringsrapporten med mark och vatten har betydelsen av ett ekologiskt synsätt på vår behandling av den yttre miljön betonats. Den omvandling som sker i vår omgivning genom fortsatt samhällsbyggande äger i stor utsträckning rum genom tekniska ingrepp av olika slag. Vid planering av sådana ingrepp och vid genomförandet utnyttjas helt naturligt ingenjörsutbildad sakkunskap på olika nivåer. Det måste därför anses vara en brist att det inte getts något utrymme för undervisning i ekologi i läroplanerna för gymnasieskolans tekniska linje. Det är oss bekant att vissa försök att avhjälpa denna brist pågår, bl. a. genom försök att i vissa skeden sammanslå eller samordna undervisning i ekologi för naturvetenskaplig och teknisk linje. Det förefaller vara riktigt att ge eleverna vid dessa två gymnasielinjer en gemensam ekologisk bakgrund för de vidare studierna. Önskemål härom har också framförts från elevhåll. Med stöd av det anförda får vi föreslå att hos Kungl. Maj:t hemställer att läroplanen för gymnasieskolans tekniska linje omarbetas, så att det ges möjlighet att meddela undervisning i ekologi som bakgrund till den rent tekniska utbildningen. () () () (vpk)
mot · FV02512 · 1972-01-25 00:00:00 — om undervisning i familjerättskunskap i . har antalet människor som sammanbor utan att ha ingått äktenskap ökat starkt. Att allvarliga följder med hänsyn till rätt till bostad, försörjningsmöjligheter och rätt till gemensamt förvärvat lösöre mycket hårt kan drabba endera parten merendels den svagare om gemenskapen upplöses och samboendet upphör tycks i många fall vara okänt och komma som en chockerande överraskning för den drabbade. Då familjelagssakkunniga, som bland annat har att överväga hithörande frågor, enligt riksdagsberättelsen inte kan beräknas avsluta sitt arbete innevarande år och då det alltså kan dröja , innan dessa frågor genom lagstiftning får en tillfredsställande lösning, är det angeläget att elementär undervisning i familjerättskunskap anordnas, förslagsvis i högstadium. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära att får i uppdrag att utfärda anvisningar till elementär undervisning i familjerättskunskap i det obligatoriska skolväsendet.
mot · FV02514 · 1972-01-21 00:00:00 — om bidrag till forskningsrådens massmedieforskning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1972:493 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag om att forskningsråden bereds möjligheter att stödja och initiera forskningsprojekt med anknytning till radio och television, i form av forskartjänster eller anslag till avdelningar för massmedieforskning i statsvetenskap, litteraturvetenskap och eventuellt andra ämnen. () ()
mot · FV02516 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående etikundervisningen på lågstadium. Etiska samtal skall förekomma på lågstadiet enligt läroplanens anvisningar. Hur viktigt detta är framgår bland annat av en intervjuundersökning som gjorts vid i och som redovisas i /nr 1971. Ca 300 elever ur årskurserna 13 intervjuades. Eleverna fick redovisa sin kunskap om åtta olika begrepp, nämligen kamratskap, ansvar, misstag, hänsyn, acceptera, anpassa sig, skvaller och att trivas. Av alla dessa begrepp visade sig endast att trivas någorlunda bekant för eleverna. Alla de andra begreppen var okända eller missförstods! av eleverna ansåg att de behövde få mer undervisning i etiska frågor. På många områden av samhällslivet upplever vi hur ansvar och hänsyn tycks vara begrepp som många inte längre förstår. Brott av olika slag ökar. I trafiken är ansvarslöshet och hänsynslöshet vanliga. Den ökande mobbingen i skolorna är ett annat exempel, och i sådana fall tycks inte heller ord som kamratskap och acceptera vara särskilt välkända. Denna allvarliga normupplösning när det gäller förhållanden mellan människor kan medföra svåra konsekvenser på olika områden. Därför bör etikundervisningen i lågstadiet ges ett större utrymme och bli regelbundet inslag i lågstadieundervisningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder i syfte att göra etikundervisningen till ett regelbundet inslag i lågstadieundervisningen. () () () i Agnäs
mot · FV02517 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om ökade anslag till upprustningen av skolresevägar. I stor utsträckning går landets skolresebussar fram över det mindre allmänna vägnätet (tertiärvägnätet). I många fall kan ett helt vanligt möte med annat fordon innebära besvärligheter, och i vart fall tar det av den redan från början, av hänsyn till barnens avresetid, knappt tillmätta tiden. Den vägtyp vi här beskriver kommer aldrig att på grund av trafikräkningar kunna bli föremål för upprustning. Likaväl kommer skolbussar att år trafikera dessa vägar. Härvidlag kan åberopas den förlängning av barnens redan långa skoldag som äger rum. Det är inte ovanligt att elever i högstadieskolan är borta från hemmet uppemot , varav restiden utgör . Att barnen på en sådan resa utsätts för en onödig trafiksäkerhetsrisk är uppenbart, och sannolikt utgör föräldrarnas dagliga oro för sina barns resa en svår psykisk påfrestning, som i längden kan bli familjeharmonin övermäktig. En upprustning av dessa vägar skulle för det första förkorta elevens långa skoldag och enbart av det skälet vara berättigad. Men när man därtill kan lägga trafiksäkerhetssynpunkter av avgörande slag samt en avlastning av föräldrarnas fullt berättigade oro för barnens dagliga resa synes en sådan upprustning vara av allra högsta angelägenhetsgrad. Med hänvsing till vad som anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. till känna att för upprustning av skolresevägar bör tilldelas en större andel av vägmedel än .
mot · FV02518 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om utsträckt giltighet av det s. k. 67-kortet vid SJ. SJ:s 67-kort, som berättigar till inköp av fem biljetter för resa i andraklass tågkupé och med m. m., kan användas också av förtidspensionärer. Förutsättningen är att de är pensionerade enligt lagen om allmän försäkring. Det förekommer att personer, som pensionerats från sin tjänst på grund av läkares i särskilt intyg avgivna utlåtande, inte är förtidspensionärer enligt ovan nämnda lag. Enligt vår mening borde även dessa pensionärer vara berättigade till 67-kort mot uppvisande av med ledning av läkarintyg utfärdat behörighetsintyg. SJ bör få i uppdrag att utreda de höjda kostnader en sådan utvidgning av 67-kortets giltighet skulle medföra. Ett realiserande av förslaget förutsätter givetvis subventionering med statsmedel. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att SJ får i uppdrag att utreda hur stor kostnaden skulle bli om alla förtidspensionärer finge möjlighet att utnyttja 67-kortet, i syfte att låta ta ställning till en eventuell subventionering ur statskassan. () ()
mot · FV02519 · 1972-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om en interregional trafikplanering, m. m. Sedan 1963 antog nya riktlinjer för den statliga trafikpolitiken har ett omfattande reformarbete utvecklats i syfte att nå det mål för trafikpolitiken som fastställdes av , nämligen att skapa en tillfredsställande trafikförsörjning för landets olika delar. En av de mera påtagliga bristerna inom trafiksektorn har varit avsaknaden av en mera övergripande planering i syfte att samordna resurserna inom olika trafikgrenar. Inte minst med hänsyn till den kollektiva persontrafiken är det angeläget att komma fram till en längre driven statlig och trafikplanering. I syfte att nå en sådan övergripande planering tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp inom . Utredningsarbetet avsågs efter en modell- och försöksplanering inom ett par län resultera i mera definitiva riktlinjer för en hela landet omfattande regional trafikplanering. uppdrog regeringen åt samtliga länsstyrelser att upprätta regionala trafikplaner. planeringsarbetet pågår kommer regeringen att vara restriktiv i fråga om nedläggning av järnvägslinjer. Det övergripande planeringsarbete, som sålunda startats, finns det anledning att hälsa med tillfredsställelse. Även om avsikten är att, när länstrafikplanerna föreligger, samordna dessa till en riksplan för trafikutvecklingen, finns det anledning att redan under pågående planarbete samordna vissa länsstyrelsers trafikplanering. I vissa regioner är det nödvändigt att upprätta interregional trafikplaner, eftersom ett planarbete endast inom respektive län inte är tillräckligt övergripande från näringsgeografiska synpunkter. Detta gäller framför allt , som omfattar fyra län, nämligen , , och , samt i första hand kommunerna , , , , , samt . I den nu pågående behandlingen av förslaget till regionplan för betonas alltmer nödvändigheten av en utveckling i enlighet med ett flerkärnigt mönster. Detta innebär bland annat en strävan att stimulera utvecklingen inom hela . För att få en sådan flerkärnighet måste kommunikationerna mellan tätorterna runt utvecklas ytterligare. En sådan utveckling förutsätter emellertid, som ovan påpekats, en samordning av de olika länsstyrelsernas trafikplanering. Lämpligt är att regeringen uppdrar åt berörda län att tillsätta en gemensam arbetsgrupp med uppgift att upprätta en trafikplan för . Med hänvisning till det anförda hemställer undertecknade att ger Kungl. 1. att för särskilda regioner starta en interregional trafikplanering, 2. att låta upprätta en trafikplan för .
mot · FV02521 · 1972-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om parkeringskort för handikappade. Många handikappade har sådant rörelsehinder att de bör ha möjlighet till dispens från vissa parkeringsbestämmelser. lämnas sådan dispens från de allmänna trafikbestämmelserna till handikappade som t. ex. har svårighet att gå. Vissa dispenser lämnas av lokala trafiknämnder, länsstyrelser och statens vägverk. Detta betyder att de lokala trafiknämnderna lämnar dispens inom respektive kommun, inom respektive län och statens vägverk för hela riket. De parkeringskort som har lämnats från statens vägverk och som gäller i hela riket är ca 500 stycken. För personer som vill resa till andra orter än dem man normalt vistas på skulle det vara en fördel om det parkeringskort som utges vore av sådan art att det gällde över hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta att Kungl. Maj:t låter utreda möjligheten av att införa parkeringskort för handikappade som gäller över hela landet. () i Bäckmora