ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021225 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om påskyndande av översynen av teletaxorna. Rationaliseringstakten inom har liksom inom andra statliga verk varit ganska hög . Nya tjänster har utvecklats inom telefonrörelsen, vilka förbättrat kommunikationerna rent tekniskt. Enligt verkets petita för kommande budgetår provas en rad nya teletjänster som är avsedda att ersätta eller komplettera nu befintliga tjänster. Trots den i och för sig höga ambitionsnivån har inte en rad till synes enkla men likväl för den breda allmänheten och näringslivet angelägna önskemål och förväntningar infriats. Till fjolårets riksdag framfördes krav på att regionala skillnader i teletaxan skulle rättas till. Exempel på sådana skillnader angavs i motion 1971:257. Det påvisades att regionernas storlek för närsamtal är betydligt mindre i landets norra delar än i de södra. Vidare påtalades att som minimikrav borde gälla att regiongränserna skulle sammanfalla med de nya kommungränserna efter kommunreformens genomförande. För att skapa större jämställdhet mellan landets olika delar borde även företas en minskning av antalet zoner för rikssamtal. Motionärerna framhöll att arbetet borde bedrivas med största möjliga skyndsamhet och att borde erhålla de personella och ekonomiska resurser som erfordras för att utredningstiden skall kunna förkortas och genomförandet ske I trafikutskottets betänkande 1971:2 redovisades att vissa lättnader avsågs bli genomförda redan under pågående budgetår och bli slutförda under nästa budgetår. De upplysningar som då lämnades utskottet synes inte ha infriats. Vi anser det därför angeläget att ånyo fästa uppmärksamhet på detta förhållande och på nytt framföra de krav som uppställdes i nämnda motion. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att för Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna vad i motionen anförts beträffande påskyndande av översynen av taxor. () () () ()
mot · FV021226 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot användning av vägsalt. har vägförvaltningarna alltmer övergått från sändning av isbelagda vägar till spridning av salt och sulfatlut avsedd för upplösning av is och snö i syfte att eliminera halka och åtföljande olycksrisker för bilisterna. Åtgärderna har en vällovlig målsättning, men tyvärr kommer andra olycksrisker in i bilden. På grund av att vägarna blir moddiga och belagda med smutsig snösörja stänker de mötande fordonen ned varandra. Strålkastarna blir nedsmutsade och sikten nedsatt med ökade besvärligheter för förarna som följd. En nästan samstämmig opinion bland bilisterna föredrar sändning framför andra metoder för att minska halkriskerna vid vinterkörning. Den kostnadsmässiga vinst som motiverar saltning i stället för sändning av vägarna motverkas av den skada bilarna utsätts för i form av rost och sönderfrätning av salter och andra frätande ämnen som det utspridda materialet innehåller. Rostskadorna på bilarna blir betydande och kostnaderna mycket kännbara för bilägarna, varför det inte torde råda något tvivel om att det nationalekonomiskt är oförsvarbart att påföra vägarna salter och syror som väsentligt nedsätter bilarnas hållbarhet och användningstid. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att spridning av vägsalt måtte upphöra.
mot · FV021227 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna angående det statliga transportstödet. Sökandet efter malm i har lett fram till att ganska stora förekomster av kvarts i Pajalaområdet påträffats. Kvartsen är av god kvalité och brytningsförhållandena gynnsamma. På grund av fyndigheternas avlägsna belägenhet blir fraktkostnaderna onormalt höga. Industrin inom stödområdet har stora behov av kvarts bl. a. vid framställning av kiselmetall. Då kvartsen räknats till malmerna har fraktstöd inte utgått. Brytningen av kvarts inom Pajalaområdet skulle innebära ett välkommet tillskott av arbetstillfällen både i fråga om transporter och insatser. På grund därav anser vi det angeläget att brytning kommer till stånd. För att göra brytningen ekonomiskt lönsam måste viss del av fraktkostnaderna subventioneras. Ändamålet med transportstödet är ju också att uppmuntra till uppbyggnad av industrier som finns inom stödområdet. Då det, som vi ovan framhållit, inom området redan finns industrier som är i behov av kvarts vid sin framställning av bl. a. kiselmetall får vi med hänvisning till det anförda hemställa att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av gällande bestämmelser för transportstöd syftande till att kvarts må ingå i de produkter som är berättigade till sådant stöd. () ()
mot · FV021229 · 1972-01-26 00:00:00 — om ökat statligt stöd till vägbyggandet i län. Kommunikationernas betydelse för ett områdes ekonomiska utveckling torde vara höjt över varje tvivel. 1 slutet av kom järnvägarnas anläggande och sträckning att få den största betydelse för olika landsdelars blivande utveckling. ex. läns vidkommande innebar det förhållandet att någon genomgående, normalspårig järnväg ej kom till utförande av allt att döma en stagnation av utvecklingen på alla områden av länets näringsliv. Det förtjänar framhållas att länets största invånarantal registrerades omkring , och fortfarande kvarstår befolkningstalet på ungefär samma nivå medan invånarantalet i andra län i många fall har fördubblats. Den nuvarande standarden på vägnätet i län lämnar fortfarande mycket övrigt att önska. Detta gäller såväl riksvägar som genomgående länsvägar och framför allt bygdevägar. Inte minst för inlandet i län med av de allmänna konjunkturerna och de speciella näringarnas - t. ex. glasindustrins samt möbel- och träindustrins mera långsiktiga svårigheter redan hårt pressade företagsamhet betyder dåliga transportmöjligheter kanske ofta droppen som får bägaren att rinna över. Bland de genomgående länsvägar som länge har varit angelägna objekt för omedelbar nybyggnad kan nämnas väg nr 135 GamlebyKisa i de delar den berör län. Som ett par exempel pä bygdevägar för angelägen upprustning kan nämnas vägen RudaAllgunnen och riksväg 15Loftahammar. 1 det senare fallet framstår byggandet av en bro vid Bjursund att vara en angelägen åtgärd för att underlätta trafiken till där bl. a. en betydande industri i bageribranschen överväger att flytta från orten om icke ett brobygge eller annan effektiv lösning av landsvägstransporten för dess råvaror och färdiga produkter, främst djupfrysta ogräddade wienerbröd, kommer till stånd med det allra snaraste. Jag är medveten om att motsvarande önskemål om bättre vägar kan resas i flera län, men det torde vara ofrånkomligt att statsmakterna enträgna framställningar på olika sätt, uppvaktningar, skrivelser, pressopinion, hot om skolstrejker m. m., äntligen inser allvaret i det av befolkningen, kommunala myndigheter och länsmyndigheter framförda kravet på snabba förbättringar. Med anledning av det anförda hemställes att vid behandling av frågan om väganslag för nästa budgetår uttalar att län tillerkännes anslag i sådan omfattning att vägstandarden snabbt kan förbättras och en bro byggas vid Bjursund s ström.
mot · FV021230 · 1972-01-26 00:00:00 — av , fl. angående dispositionen av statsbidrag till tunnelbanor. Kollektivtrafiken har kommit att prioriteras i allt högre grad i storstadsregionerna. En markant förskjutning har emellertid skett i fråga om ökningen av busstrafiken på bekostnad av viss spårbunden trafik. Inom har aktualiserats frågan om upprustning och utbyggnad av befintlig spårbunden trafik, bl. Trafikfrekvensen på är relativt hög med över 8 000 resande per dag. Övervägandena att lägga ned har skjutits efter det att förvärvat banan av SJ. Trots den etappvisa utbyggnaden av tunnelbanenätet talar starka skäl för bibehållande och upprustning av . Utbyggnad av tunnelbanenätet sker inom en geografiskt begränsad sektor. Vägförhållandena i Roslagen är klart otillräckliga, och förslag till lösningar saknas. kommun har klassificerats som regionalt tillväxtcentrum, och där anses speciella insatser motiverade för att åstadkomma en positiv befolknings- och näringslivsutveckling och lätta på expansionstrycket i närhet. Upprustning av skulle ha positiv effekt. Förlängning av till förslagsvis och ombyggnad till normalspår skulle förutom persontrafik möjliggöra frakt- och godstrafik som belastar vägnätet. Pendeltåg skulle vara ett fördelaktigare trafikmedel än tunnelbanetåg som kräver en kompakt utbyggnad av bostäder och service. Upprustning och utbyggnad av skulle från kostnadssynpunkt ställa sig jämförelsevis blygsam då banvallen redan är dimensionerad för en eventuell utbyggnad och rullande materiel finns. Hastigheten för pendeltåg är , för 75 och för tunnelbana . Enligt särskilda bestämmelser (SFS 1971:956) utgår statsbidrag för tunnelbanor. En avsevärd ökning av statsmedel till dessa har skett . För de kommuner i som själva är väghållare utgår enligt fördelningsplan av statsbidraget till tunnelbaneutbyggnad . Denna satsning på spårbunden kollektivtrafik borde även kunna få disponeras för annan spårbunden trafik än tunnelbanor. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om att sådana bestämmelser utfärdas att statsbidrag för tunnelbanor kan användas även till annan spårbunden trafik i regi än tunnelbanor. P.O. () ()
mot · FV021231 · 1972-01-01 00:00:00 — om åtgärder för att öka sjösäkerheten. trafikpolitiska beslut syftade bl. a. till att varje trafikgren skulle bära sina egna kostnader och därigenom från nationalekonomisk synpunkt medverka till så billiga transportsystem som möjligt. Denna princip har prövats , och de negativa och positiva följderna kan studeras. På sjösäkerhetens område är erfarenheterna klart negativa. Att tillämpa principen om affärsdrift och uppfylla kraven på tillfredsställande sjösäkerhet resulterar förr eller senare i ett besvärande dilemma. som fullföljt statsmakternas intentioner tycks nu ha hamnat i detta dilemma vilket bör påkalla uppmärksamhet. I Nautisk nr 10, 1971 framhöll chefen för bl. a.: Sjösäkerheten är inte och får inte bli någon handelsvara eller objekt för spekulationer eller småaffärer. Jag förmodar att generaldirektören härvid tänkte på de kraftiga avgiftshöjningarna som medverkat till exempelvis mindre antal lotsningar. Det är inte en tillfällighet att antalet grundstötningar rörande fartyg utan lots ombord har märkbart ökat. I sitt svar till på dess genomförda ekonomiska analys säger angående den kraftiga taxehöjningen : Taxeökningarna var delvis motiverade av kravet på intäktsförstärkning. Ett lika viktigt syfte var emellertid att minska antalet lotsningar och därigenom hålla kostnaderna nere. Dåvarande tog medvetet en minskad 'produktivitet för att nå bättre kostnadstäckning. Vad i första hand hade att se till var att lotsningsbenägenheten inte sjönk under den gräns sjösäkerheten satte. Var ligger gränsen för sjösäkerheten? Det finns sannerligen anledning att studera erfarenheterna på detta område och ompröva målsättningen för . Sjösäkerheten kan inte sättas i fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj* begär en utredning om förbättrad sjösäkerhet.
mot · FV021232 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om tjänstebrevsrätt för och Rädda barnen. Departementschefen har i yttrande med anledning av för u-information understrukit folkrörelseorganisationernas dominerande roll i fråga om opinionsbildning och deras möjlighet att engagera stora medborgargrupper som u-landsinformationen inte kunnat nå ut till (prop. 1972:1, bil. 5, s. 58). När det gäller förmedling av den grundläggande informationen i u-landsfrågor torde de stora hjälporganisationerna spela en dominerande roll, som har betydelse för samtliga folkrörelser i landet. Vid sidan av den information, som SIDA ansvarar för, torde de stora hjälporganisationernas planlagda och på förstahandskunskaper grundade information svara för en betydande del av allmänhetens kunskaper om och deras problem. De stora hjälporganisationernas omkostnader för informationsverksamheten är mycket betungande. Samhället skulle med enkla medel kunna underlätta för dessa organisationer att sprida sin information genom att tilldela dem tjänstebrevsrätt för den rena informationsverksamheten. Tjänstebrevsrätt bör endast medgivas för informationsverksamheten, icke för t. ex. organisationernas insamlingsverksamhet. Vidare bör tjänstebrevsrätten begränsas till de hjälporganisationer som når ut till bredare folklager. I finns tre sådana hjälporganisationer som samverkar med stora internationella organ och som når ut till alla olika befolkningsgrupper: , Röda korset och Rädda barnen. samverkar med och , Röda korset med Röda korsets internationella organ och Rädda barnen med the . Röda korset har redan sådan tjänstebrevsrätt enligt särskilda bestämmelser. (SFS 1916:24.) Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om tjänstebrevsrätt för och Rädda barnen i vad avser dessa organisationers informationsverksamhet.
mot · FV021235 · 1972-01-26 00:00:00 — av om utbyggnad av . All utveckling visar att goda väg- och järnvägsförbindelser har betytt mycket för en bygds utveckling. Ett ökat antal järnvägsförbindelser skulle i vårt land medföra att trafiktrycket på vägarna kunde minskas. Detta gäller i allra högsta grad . Antalet trafikleder in mot är få och blir mycket hårt belastade. En ökad befolkning i området förenad med ett ökat antal fordon kommer säkert inte att göra problemet lättare . Det är då viktigt att utnyttja de möjligheter till spårbunden trafik som finns. Tyvärr har redan vissa delar av lagts ner. Trafiken fortsätter dock på andra delar av banan. Det är viktigt att denna trafikled bibehålies och utbygges. Eftersom stora delar av norra del behöver mer arbetstillfällen så bör även av den anledningen en upprustning och utbyggnad av komma till stånd för att stimulera fler företag att etablera sig i de yttre delarna av länets norra del. En utbyggnad till normal spårvidd mellan och och med anknytning till det övriga järnvägsnätet synes av olika anledningar befogad. Kunt, - Maj:t bör vidtaga åtgärder för att en sådan utbyggnad kommer till stånd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. till känna vad i motionen anförts om en utbyggnad av .
mot · FV021236 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökad medelsanvisning för upprustning av vägarna i . Ofta när man talar om glesbygder går tankarna till eller det s. k. stödområdet som omfattar även vissa delar av och . Men även utanför detta stödområde finns stora områden av vårt land som har glesbygdens problem när det gäller sysselsättning, service, kommunikationer, sjukvård etc. Sådana områden finns även tämligen nära storstadsområdena. Inom stora delar av ytterområden och i skärgårdsområdet kämpar man lokalt med rena glesbygdsproblem av olika slag. Det är viktigt att inte detta glöms för att det kanske finns ännu större problem på andra håll. En viktig uppgift för samhället är att se till att det finns goda kommunikationer för att dessa områden skall få en mer positiv utveckling. Det är inte för mycket sagt att stora delar av ytterområden har bland de sämsta vägarna i hela landet. En orsak till detta torde vara att förståelsen för behovet av vägmedel för inte varit tillräcklig. Genom att anslagen har blivit för låga och de centrala delarna av länet består av ett stort tätortsområde där behoven av vägmedel ständigt är stora, så har de yttre delarna av länet knappast fått några vägförbättringar alls. Det har resulterat i att på många håll i länet endast finns smala och krokiga grusvägar på vilka bl. a. långa arbetsresor, skolresor och sjukresor måste göras. Vid fördelningen av vägmedlen bör därför nu en större andel än tidigare anvisas till för att en upprustning skall kunna göras av vägnätet i de yttre delarna av länet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts om att en större del av vägmedlen än bör anvisas till för upprustning av vägarna i de yttre delarna av länet.
mot · FV021238 · 1972-01-26 00:00:00 — Nr 1238 av m. fl. om höjning av anslaget till Jordbruksforskning. Det är uppenbart, att kraven på en giftfriare miljö och på kvalitén hos både animalisk och vegetabilisk föda växer sig allt starkare hos allt större grupper av befolkningen. Det finns ingen möjlighet att tillfredsställa dem, om inte forskningen får resurser att arbeta fram nya resultat på jordbrukets område. Detta har också begärts av statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Särskilt vill vi understryka behovet av att få fram biologiska bekämpningsmetoder som ersättning för kemiska biocider och insekticider. Här finns ännu mycket att göra i fråga om grundforskning, innan man kommit fram till metoder som är både effektiva, ekonomiskt tillfredsställande och icke behäftade med skadliga bieffekter. De kemiska metodernas faror på både kort och lång sikt är emellertid så väl dokumenterade, att det i hög grad är värt att satsa på andra, potentiellt mycket mindre farliga sätt att skydda och öka livsmedelsproduktionen. Vi håller dessutom på att bli alltmer medvetna om att jordklotets resurser är begränsade och att ett lands livsmedelsproduktion inte bara är dess egen sak utan har betydelse för hela världens möjligheter att överleva, och göra det på en dräglig nivå. Forskning i metoder att begränsa skördeförluster genom insekter och växtsjukdomar har global betydelse, vilket kan bestyrkas med en sådan siffra (visserligen preliminär) som att omkring en fjärdedel av hela världens skördar försvinner ur världshushållet på grund av ovan antydda skadegörare. I är skadorna givetvis mindre men dock tillräckliga för att göra det väsentligt att vi kan undvika dem. Det är också viktigt att göra ekonomiska undersökningar av kostnader respektive nytta av olika typer av bekämpningsmedel, kemiska och biologiska. 1 vissa fall har det visat sig att de kemiska medlen används i onödan och kostar mer än de gör nytta för. Undersökningar inriktade på detta problem hör till dem som behövs i avsevärt högre grad än som sker. För forskningsprojekt inriktade på ovanstående och andra väsentliga områden begär statens råd för skogs- och jordbruksforskning en höjning av anslaget med . Departementschefen föreslår en höjning med . Enligt vår mening bör anslaget utgå med det av statens råd för skogs- och jordbruksforskning begärda beloppet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att till Jordbruksforskning (bil. 11, G 16) anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag om . () ()
mot · FV021239 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en översyn av rationaliseringspolitiken inom jordbruket. När beslutade om den nu gällande jordbrukspolitiken, förordades från sida en försiktigare utformning av rationaliseringspolitiken än vad som beslutades av majoritet. I motion framhölls att den naturliga avgången av äldre jordbrukare, den ökande folkmängden, övergången till alltmer förädlade livsmedel samt den ökade mekaniseringen, som gjorde många små skiften och brukningsdelar oekonomiska att bruka, skulle automatiskt och utan hjälp av någon prispress leda till att en i vissa fall besvärande överproduktion skulle elimineras och att vi snart nog skulle komma ned till en från försörjnings- och beredskapssynpunkt lämplig storlek av jordbruksproduktionen. Likaledes framhölls att den tekniska utvecklingen och den stora avgången från yrket, dels genom övergång till annan sysselsättning och dels på grund av ålder, verkade befrämjande på storleksrationaliseringen. representant jordbruksutredning hade med framhållande av samma synpunkter särskilt understrukit vikten av att man vid utformandet av jordbrukspolitiken ägnade nötkreatursskötseln och då särskilt mjölkproduktionen med dess betydande problem särskild uppmärksamhet. Han omnämnde det stora kapitalbehovet, den omfattande sysselsättningen vid såväl jordbruket som förädlingsindustrin, värdet av den med kreatursskötseln förknippade vallodlingen, sambandet mellan jord- och skogsbruk, naturvårdsproblematiken, närings- och beredskapssynpunkten. Alla dessa frågeställningar är fortfarande aktuella. Utvecklingen efter 1967 har inte gått helt efter ritningarna. Så synes nötkreatursskötseln ha gått tillbaka mer än man beräknade och har visat tendenser till alltför liten mjölkproduktion. I stället för tidigare besvärande smörberg har vi ibland måst importera smör, och tillgången på konsumtionsmjölk hotade att bli otillräcklig. En omställning till ökad produktion av mjölk är inte så lätt genomförd om produktionen gått ner alltför långt, och även om den genomförda prisförbättringen på mjölk åtminstone för tillfället har stoppat produktionsnedgången, är det befogat att med uppmärksamhet följa utvecklingen på området. Flera omständigheter talar för en översyn av rationaliseringspolitiken. a. gäller det att noggrant följa utvecklingen så att man inte kommer i ett läge där drastiska åtgärder kan bli nödvändiga för att åter komma på rätt spår. Rationaliseringskungörelsen och dess tillämpning rymmer detaljer, som prövning och erfarenheter kan behöva en något annorlunda utformning, exempelvis beträffande jordbruksdelens storlek i det kombinerade jordbruket för rätten till statligt jordförvärvslån samt bestämmelsen om företagets omfattning när det är fråga om stöd till dikningsföretag m. m. Bland näringsutövarna skulle ett beslut om översyn av rationaliseringspolitiken uppfattas som en positiv åtgärd. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställer vi att må hos Kungl. 1. en undersökning beträffande utvecklingen inom jordbruksnäringen ; samt 2. förslag till med anledning av de vid undersökningen gjorda erfarenheterna. () ()
mot · FV02124 · 1972-01-17 00:00:00 — En analys av den samhällsekonomiska betydelsen av en bättre arbetsmiljö kräver ytterligare utredningsarbete. Det mer långsiktiga behovet av reformer på arbetsmiljöområdet bör studeras i en ny parlamentarisk utredning. Denna utredning bör även framlägga förslag om de ekonomiska styrmedel som kan utnyttjas för att skapa en bättre arbetsmiljö. Företagen kan t. ex. ges möjlighet att utnyttja investeringsfonder och nya avskrivningsmöjligheter för arbetsmiljöinvesteringar. I princip bör de kostnader som krävs för att skapa en bättre arbetsmiljö bäras av produktionen i företaget, vilket ju också har ekonomiska fördelar härav som nämnts ovan. Men givetvis kräver sanering av ar betsplatser och andra investeringar i god miljö resurser som inte kan tas fram av alla företag. Detta gäller speciellt i ett skede då miljökraven skärps snabbt och kraftigt. Det finns därför starka skäl för att övergångsvis ekonomiskt stimulera företagen att förbättra arbetsmiljön, enligt den princip som gäller för investering i syfte att minska vatten- och luftföroreningar. Industrin har på detta område möjlighet att få direkta bidrag. Förutom direkta investeringar skulle bidragen underlätta införandet av den obligatoriska företagshälsovården. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att studera behovet av mer långsiktiga reformer på arbetsmiljöområdet och framlägga förslag därom i enlighet med vad i motionen anförs, att förslag föreläggs om införandet av statsbidrag i syfte att stimulera investeringar i bättre arbetsmiljö enligt motsvarande grunder som gäller för bidrag till vattenoch luftvårdande åtgärder inom industrin, att förslag föreläggs om principbeslut rörande obligatorisk företagshälsovård, att frågan om inrättande av företagshälsovårdscentraler för betjänande av mindre och medelstora företag utreds skyndsamt och att därefter föreläggs förslag i ämnet samt att ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts rörande de anställdas medbestämmande över företagshälsovården.