mot · FV02806 · 1972-01-26 00:00:00 — av och om inrättande av kommundelsråd. Kraven på ökad information och ökat inflytande växer sig allt starkare. Inte minst gäller detta de lokalpolitiska frågeställningarna. Vid åtskilliga tillfällen har det visat sig att medborgarna haft diametralt motsatta uppfattningar i olika stadsplane- och miljöfrågor än dem som hävdats av den folkvalda majoriteten. Den debatt som förts i om , , cityrivningarna, österleden och almarna i kan räcka som exempel på frågor där en betydande opinion bland medborgarna protesterat mot kommunala myndigheters förslag och åtgärder. Dessa opinionsyttringar har oftast kanaliserats utanför partierna, vilket pekar på en brist i det nuvarande partisystemet. Många människor finner det svårt att verka inom de etablerade partierna. Speciellt i olika lokalpolitiska frågeställningar kan dessutom de traditionella partigränserna vara utsuddade. Det måste uppfattas som en brist att olika lokala opinioner inte entydigt kan få komma till uttryck. Det bör därför vara en angelägen uppgift att komplettera de nuvarande samhällsorganen med lokalt rekryterade organ. Det är ett faktum att 9 av 10 av de gamla kommunala enheterna har försvunnit . Kommunsammanslagningarna har gjort antalet aktivt engagerade i kommunalpolitiken betydligt färre och har ökat avståndet geografiskt mellan beslutsfattare och invånare i stora delar av landet. En tidigare utbredd person- och bygdkännedom i de många och små kommunerna har ingen naturlig motsvarighet i de nybildade stora kommunerna. Från demokratisk synpunkt är det djupt olyckligt att alltmera fjärma kommunmedlemmarna från beslutsfattarna och därmed minska känslan av medbestämmande och medansvar för olika lokala beslut. Vad som ovan nämnts i samband med vissa stadsplanefrågor i visar att dessa problem upplevs som stora även i de tidigare odelade stora kommunerna. En rad frågor har aktualiserat ett vidgat lokalt inflytande. Vårt nya miljömedvetande handlar i icke oväsentlig utsträckning om av kommunerna handlagda miljöfrågor. Planeringen av nya bostadområden samt utformningen av olika bostads- och köpcentra tillhör frågor som de flesta medborgare känner ett starkt behov av att kunna påverka direkt. Även utformningen av trafikplaner och avvägningen mellan kollektiv- och privattrafik utgör frågeställningar som alla direkt påverkar den enskildes livsmiljö och vilka varje medborgare har ett intresse av att uttrycka sin mening över. För att bredda informationen i olika lokalpolitiska frågor samt i syfte att bättre kanalisera olika lokala opinioner bör de nuvarande samhällsorganen kompletteras med s. k. kommundelsråd. Kommundelsråden bör inrättas i alla kommuner. I stora kommuner som , och är det lämpligt med 1015 kommundelsråd, i mindre kommuner kan indelningen baseras just på de tidigare gränserna mellan de gamla kommunerna. Kommundelsråden bör väljas i direkta val som icke sammanfaller med övriga val. Det ligger ett egenvärde i att kommundelsråden kan komma att få en annan politisk struktur än fullmäktige i kommunblocket. Därför är det väsentligt att valhandlingen hålls skild från tidpunkten av val till kommunfullmäktige. Kommundelsråden bör i första hand behandla olika planfrågor inom kommunen. Därutöver bör råden vara obligatoriska remissorgan när det gäller stadsplane- och miljöfrågor samt även sociala frågor. Råden bör vidare ges vidsträckt yttrande- och förslagsrätt, dock icke tilläggas några direkta beslutsfunktioner. Värdet med råden ligger just på det rådgivande planet samt när det gäller att väcka initiativ i olika lokala frågeställningar. Rådens verksamhet bör finansieras via anslag från fullmäktige. Det har i debatten om kommundelsråd framförts synpunkten att inrättandet av råden skulle kräva en ny med anställda tjänstemän, och kritikerna av förslaget har menat detta vara argument nog mot systemets införande. Därtill skall bara sägas att helt avgörande för behovet av speciell administration torde vara sammanträdesintensitet samt ledamotsantal. Dessutom förutsätter ett system med kommundelsråd att olika politiska rörelser decentraliserar sin verksamhet och därigenom tar hand om ansvaret för en stor del av debatt och information i olika frågor. Råden skall dessutom ej ha verkställande funktioner, vilket bör begränsa behovet av speciell förvaltningspersonal. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att förslag framläggs års val om sådan ändring av kommunallagen att kommunerna ges möjlighet att inrätta direktvalda kommundelsråd med bl. a. de uppgifter som anförts i motionen. () ()