mot · FV02427 · 1972-01-24 00:00:00 — av herrar och Carlshamre om slopande av mervärdeskatten på böcker och musikalier. Många varsel har getts om den kris i vilken den svenska bokbranschen befinner sig. En rad omständigheter har samverkat till att allvarligt försvåra möjligheterna till utgivning av försäljning av litteratur, främst då givetvis den seriösa, kvalitativt inriktade litteraturen. En kraftigt bidragande omständighet till den osäkerhet som råder inom bokbranschen är näringsfrihetsrådets beslut av 1965 att inte medge bokförlagen att efter tillåta dessa att fastställa fasta bokpriser. När rådet beslöt detta utgick man från att statsmakterna skulle finna utvägar att stödja utgivning av kulturellt värdefull litteratur, som i ett bokhandelssystem med fria bokpriser kunde beräknas bli svår att publicera. arbetar litteraturutredningen med uppgiften att överse läget inom bokbranschen och komma med förslag till åtgärder i syfte att stödja litteraturutgivningen. Utredningens förslag synes emellertid knappast kunna leda till proposition och riksdagsbeslut förrän . Frågan är nu om man utan men kan avvakta denna tidpunkt eller om förhållandena på bokmarknaden förändrats på ett sådant sätt att radikala och snabba åtgärder ter sig ofrånkomliga. Antalet boklådor har minskat. året före beslutet om bruttoprisförbud fanns 320 sådana. Dagen innan bruttoprisförbudets genomförande, dvs. , fanns 308 fullsorterade A-bokhandlare mot knappt 290 som tecknat fullständigt abonnemangsavtal med bokförlagen. Inom B-bokhandeln har antalet gått ned från 189 till 170, av vilka många är mycket små. Osäkerheten inom branschen har kraftigt förstärkts av att försäljning och distribution av skolböcker i allt större utsträckning går längs andra vägar än via bokhandeln. Ännu större farhågor finns det anledning att hysa inför den omprövning av bibliotekens inköpsverksamhet som ifrågasätts främst från kommunernas sida. har bokhandelns medverkan vid sambindningen av biblioteksböcker betytt oerhört mycket för att utjämna säsongen och skapa ett underlag för många lokala boklådor. Även om lönsamheten sjunkit katastrofalt för dessa leveranser, skulle ett nytt upphandlingssystem från bibliotekens och skolornas sida kunna innebära dödsstöten för många boklådor. På sitt sätt ännu allvarligare är att ett kraftigt köpmotstånd mot litteratur har kunnat registreras i samband med den kraftiga höjningen av mervärdeskatten. Många bokhandlare som tidigare kunnat begränsa sitt sortiment till böcker och pappersvaror tvingas nu sälja leksaker och alla slags prylar, varvid naturligtvis främst den seriösa litteraturen hamnar i underläge. Många ytterligare belägg skulle kunna ges för att svensk bokhandel och därmed litteraturutgivning befinner sig i en allvarlig kris. Det synes ofrånkomligt, att statliga åtgärder snabbt vidtas för att dels skapa ett bättre klimat för bokproduktion, dels stimulera allmänheten till Många tänkbara stödmodeller kan här nämnas: statliga inköp av böcker till en viss upplaga enligt norsk modell, ett direkt produktionsstöd knutet till svensk originallitteratur, momsbefrielse. Med tanke på behovet av snabba och radikala åtgärder är nu tiden enligt vår mening mogen att ompröva frågan om mervärdeskatten på böcker. När omsättningsskatt först infördes i förelåg ett väl underbyggt förslag om att böcker skulle undantas från denna beskattning. Förslaget föll, men med knapp marginal. Frågan hade på förhand diskuterats ingående, och flera av dem som röstade för skatt även på böcker motiverade detta med att en så låg skattesats som inte märkbart skulle hämma bokförsäljningen. De medgav dock att risk förelåg för att procentsatsen skulle kunna komma att höjas men menade att frågan om skattebefrielse för böcker då på nytt fick prövas. (SOU 1952:23) framhöll i sitt betänkande att en opinionsundersökning som utredningen genomfört visat ett tydligt utslag för sambandet mellan bokpris och läsintresse på det sättet att höjda priser avsevärt minskar intresset. I samma riktning pekade de exempel som anfördes i samband med riksdagsdebatten om ersättning åt författare för utlåning av deras verk. Ett ytterligare motiv att allvarligt överväga att upphäva momsen på böcker är det förhållandet att vissa andra former av det tryckta ordet är fria från skatt. Skatteberedningen gjorde i sitt betänkande 1964 bl. a. följande uttalande: Varken i fråga om nyhetsförmedlande eller när det gäller informerande, underhållande eller kulturella funktioner kan det sägas föreligga någon från beskattningssynpunkt relevant skillnad mellan å ena sidan dagspress eller å andra sidan veckopress, fackpress, böcker, radio eller television. En i möjligaste mån enhetlig behandling i beskattningshänseende av dessa media är enligt beredningens mening nödvändig. Utöver detta kan nämnas att flera kulturländer helt eller delvis undantagit böcker från ett system med omsättnings- eller mervärdeskatt som i övrigt tillämpas. Från () har inhämtats följande siffror, som visar storleken av omsättnings- eller mervärdeskatt på böcker i olika europeiska länder: Allmänt , lyxvaror , böcker och livsviktiga varor . utan undantag (=Sverige). Omsättningsskatt över lag. I lagen nämns , 1 , , , vilket i realiteten innebär eller avrundat 7,5 . Den lägsta skattesatsen avser böcker. men på böcker. Har ännu ingen mervärdeskatt. , böcker fria. Ingen skatt på böcker sedan den allmänna omsättningsskatten infördes . (17,). II %, men på böcker. Omsättningsskatten på på böcker sänktes 1969 till . Som synes har den i särklass högsta beskattningen på böcker. Erfarenheterna från , där en skattebefrielse genomförts, tyder på att denna har haft en starkt försäljningsstimulerande verkan. Exemplet från bekräftar också vad tidigare svenska utredningar visat, nämligen att några väsentliga svårigheter ur redovisnings-och kontrollsynpunkt inte skulle behöva uppstå om skattebefriade böcker salufördes vid sidan av på vanligt sätt beskattade varor. Även om det är svårt att få fram helt adekvat material när det gäller den totala bokförsäljningen, synes följande siffror vara i stort sett korrekta. De har publicerats i tidningen nr 3031/1971 av direktören i . Det gäller försäljningen för : Staten (inkl. universitet, högskolor, myndigheter etc.) 20 milj. 50 milj. 200 milj. 10 milj. 40 milj. 355 milj. Omkring hälften av bokförsäljningen avser alltså böcker som köps av offentliga bibliotek och skolor. För denna del av försäljningen är en skattebefrielse närmast en avräkningsfråga mellan stat och kommun. Det är naturligtvis en exceptionell åtgärd att föreslå ett avskaffande av mervärdeskatten på böcker i ett läge då den sittande litteraturutredningen väntas komma med sitt betänkande. Om emellertid vår förmodan om en allvarlig kris för svensk bokutgivning och bokförsäljning är riktig, finns icke utrymme för tövan. Det är då nödvändigt att i medvetande om det skattebortfall som en sådan åtgärd skulle medföra ändå besluta om mervärdeskattens avskaffande på böcker och musikalier i syfte att förhindra ett ytterligare avbräck för svensk kultur och litteraturutgivning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att avskaffa mervärdeskatten på böcker och musikalier.