mot · FV021689 · 1972-05-03 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 95 med förslag till förordning om ändring i förordningen (1947576) om statlig inkomstskatt, m. m. Under en följd av år har moderata samlingspartiet i riksdagsmotioner begärt att det svenska skattesystemet skulle göras till föremål för en parlamentarisk utredning. Vi var det enda politiska parti som underkände illa genomtänkta skattereform, vilken ytterligare underströk behovet av en allsidig, förutsättningslös utredning. beslöt i anledning av partiets då aktuella motion (1971:1489) att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära en förutsättningslös skatteutredning. I partimotioner (1972:294 och 1972:410) begärde vi att utredningen skulle tillsättas och ges i uppdrag att med förtur framlägga förslag till sänkning av marginalskatterna samt till anpassning av barnfamiljernas skattebörda till deras skatteförmåga. Vi påyrkade , i avvaktan på utredningens förslag till fullständig skattereform, vissa omedelbara åtgärder, nämligen att skattesystemet skulle indexregleras, folkpensionen göras skattefri och att de s. k. faktiskt sambeskattade skulle ges rätt till avdrag för makelön. I en framlagd proposition (nr 95) har Kungl. Maj:t nu föreslagit förändringar i förordningen om statlig inkomstskatt m.m., vilka innebär en fortsättning och en ytterligare skärpning av högskattepolitiken. Den direkta skatten avses sänkas med omkring 2 400 milj. kr. höjs den indirekta skatten med sammanlagt omkring 2 855 milj. kr. Höjningen av det totala skattetrycket med 455 milj. kr. fr. o. m. kan vi icke acceptera. Den föreslagna mervärdéskattehöjningen kommer framför allt att drabba familjer i lägre inkomstlägen. Det är inte minst dessa familjer som redan nu förorsakats betydande svårigheter genom de senaste årens stora prishöjningar . Ytterligare levnadskostnadsökningar kan förutses som en följd av regeringens ekonomiska politik. Skattehöjningen på bensin och motorbrännolja kommer därtill att öka transportkostnaderna och slå igenom såväl direkt som indirekt i form av höjda resekostnader och priser. Den strider mot de regionalpolitiska mål, om vilka alla torde vara ense. Den drabbar särskilt hårt regioner med de relativt sett högsta transportkostnaderna, dvs. De sysselsättningsproblem som dessa bygder kämpar med kommer att ytterligare skärpas. Det är framför allt de anställda i glesbygdsregionerna, med stora avstånd till sina arbetsplatser och för sin anställning därför beroende av bil, som drabbas av den höjda bensinskatten. Regeringens nya skattepaket utgör ett dåligt genomtänkt hastverk. Marginalskattesänkningen för vissa inkomstgrupper är obetydlig och otillräcklig. För andra grupper föreslås marginalskattehöjningar. Det hittillsvarande skattesystemets initiativhämmande och negativa konsekvenser för arbetslust och sparvilja kvarstår. I de utredningskrav som moderata samlingspartiet framfört vid har partiet begärt en total omläggning av skattesystemet och sänkningar av marginalskatterna. Utrymme för skattesänkningar skulle skapas genom en större sparsamhet inom den offentliga sektorn och genom en resursskapande ekonomisk politik och inte genom att försämra de inkomstsvaga gruppernas ekonomi. Regeringens skattepolitik är socialt oacceptabel. Den försvagar samhällsekonomin. Den kommer att leda till krav på lönekompensation och ökade sociala bidrag. Allt fler blir beroende av bidrag, som de själva ytterst måste betala skattevägen. Höjningarna av den indirekta beskattningen får också konsekvenser för kommunernas ekonomi, följder som i sista hand drabbar de enskilda kommunmedlemmarna. De krav på offentlig sparsamhet som motiverat den vid propositionen bilagda s. k. överenskommelsen mellan regeringen å ena sidan och och å andra sidan står i överensstämmelse med yrkanden framförda av moderata samlingspartiet. I skrivelser till de moderata kommunal- och landstingsmännen har partiet uppmanat dessa att motsätta sig ytterligare skattehöjningar, en strävan som mot bakgrunden av den offentliga utgiftsexpansionen borde framstå som självklar. Att finansministern anslutit sig härtill är i och för sig glädjande. Det är emellertid förvånande att han framlagt förslag till indirekta skattehöjningar som automatiskt medför kommunala utgiftsökningar. Överenskommelsen är icke bindande för de enskilda kommunerna. Varken Landstings- eller kan fatta beslut som begränsar den kommunala självstyrelsen. Möjligheterna för kommunerna att följa överenskommelsen kommer att vara beroende av den ekonomiska politik som förs . Kravet på sparsamhet hade sannolikt upplevts som mer uppfordrande, om regeringen åtagit sig att själv visa samma återhållsamhet inom den statliga sektorn. Fn begränsning av de statliga utgifterna genom rationaliseringar och ökad sparsamhet med blott hade gjort det möjligt att åstadkomma en skattesänkning av samma storleksordning som den nu föreslagna dvs. 2 400 milj. kr. - utan några som helst skattehöjningar. Från moderata samlingspartiet har under en rad av år, senast i vår motion nr 294 till årets riksdag, framförts krav pä tillsättandet av besparingsutredningar med uppgift att undersöka möjliga rationaliseringar och besparingar. Om en sådan utredning får i uppdrag att arbeta med största skyndsamhet borde det vara möjligt att fortlöpande framlägga begränsade besparingsförslag, som underlättar att de mest påfallande bristerna i skattesystemet rättas till. Detta arbete skulle i hög grad underlättas om regeringen uppdrog ät myndigheterna att i sina petita redovisa konsekvenserna av en nedskärning av medelstilldelningen i förhållande till det nu aktuella budgetåret. Finansministern beräknar själv det s. k. inkomstbortfallet vid den föreslagna sänkningen av de direkta skatterna till blott 600 milj. kr. för nästa budgetår, ett belopp som i stort sett motsvarar de besparingar i statsutgifterna som vi föreslagit vid vårriksdagen. De av regeringen med propositionen offentliggjorda direktiven för den av förra årets höstriksdag begärda skatteutredningen står i strid med krav på att utredningen skulle vara förutsättningslös. Enligt direktiven skall utredningen inte behandla frågan om beskattningens totala höjd. Den får heller inte utreda en indexreglering av skattesystemet, en fråga som varit central i skattedebatten. Utredningens möjligheter att diskutera omfattningen av progressiviteten i skattesystemet har begränsats. 1 direktiven heter det sålunda bl. a. att principen om en progressiv statsskatt måste bibehållas, och de marginalskatteeffekter som därav föranleds speglar den grundläggande tanken om beskattning efter bärkraft. huvuduppgift blir att bedöma de fördelningspolitiska aspekterna av skatte- och avgiftssystemet. Minst lika viktigt borde emellertid vara att utreda skattesystemets samhällskonomiska effekter och att skapa underlag för ett nytt skattesystem med för ekonomin i dess helhet mindre hämmande effekter på bl. a. den ekonomiska utvecklingen än det nuvarande. Den av begärda förutsättningslösa utredningen skall alltså gå till verket med i hög grad bundna direktiv. Genom den av Kungl. Maj:t föreslagna provisoriska skatteomläggningen har utredningen fått sin handlingsfrihet ytterligare begränsad. Metoden att när i stort sett blott en månad återstår av riksdagssessionen lägga fram ett förslag till en omläggning av den svenska beskattningen utgör ett övergrepp mot en riksdag, som redan förut är så hårt arbetsbelastad att vårens arbetsprogram endast med största svårighet kan genomföras. Den parlamentariska oppositionens möjligheter att detaljgranska regeringsförslaget och att framlägga genomtänkta alternativa lösningar är med rådande tidsnöd utomordentligt begränsade. Regeringsförslaget har dessutom inte blivit remissbehandlat av bl. a. de stora löntagarorganisationerna. Även om förslaget innehåller vissa i och för sig önskvärda sänkningar av de för arbetslusten hämmande direkta skatterna, är de totala konsekvenserna för enskilda inkomsttagare och samhällsekonomin så allvarliga, inte minst på något , att moderata samlingspartiet anser sig böra avvisa regeringens nu aktuella skattepaket i dess helhet. Förslaget bör enligt vår mening överlämnas till den tillsatta skatteutredningen med uppdrag ät utredningen att med förtur framlägga sådana förslag om ändringar av den direkta beskattningen att dess mest allvarliga olägenheter möjligt avhjälps. Hade utredningen, som vi begärt, tillsatts hade dess möjligheter att med förtur angripa särskilt angelägna frågor givetvis underlättats. Om utredningen emellertid går tiil väga med största skyndsamhet och målmedvetet inriktar sitt arbete på att bota just dessa bristfälligheter, torde det icke vara uteslutet att förslag till partiella reformer skulle kunna underställas årets höstriksdag. I själva verket har moderata samlingspartiet, som redan sagts, i sin partimotion till årets riksdag begärt att den blivande skatteutredningen skulle med förtur angripa marginalskatteproblemet och barnfamiljernas skattebörda. En nedjustering av marginalskatterna för den vanliga inkomsttagaren bör genomföras och barnfamiljernas beskattning anpassas till deras verkliga skatteförmåga. Det är framför allt barnfamiljerna i medelinkomstläget som hårdast drabbas av det nuvarande skattesystemets och prisstegringspolitikens orimliga konsekvenser. Direktiven för skatteutredningen bör med hänsyn härtill ges en betydligt vidare utformning. De krav på förutsättningslöshet som uppställt bör komma till uttryck i direktiven. Inte minst bör följande synpunkter understrykas: Skattesystemet skall stimulera resurstillväxten i samhället; det skall vara rättvist och ta hänsyn till de skattebetalande medborgarnas och familjeenheternas varierande försörjningsbörda och skattekraft; det skall möjliggöra ett högt enskilt sparande. Medborgarna skall själva genom riksdagsbeslut avgöra skatternas höjd, dvs. skattetrycket får inte automatiskt öka till följd av penningvärdeförsämring. vidare innehålla från finanspolitisk synpunkt tjänliga instrument som möjliggör en aktiv konjunkturpolitik, inriktad på att upprätthålla samhällsekonomisk balans med full sysselsättning och ett fast penningvärde; det skall bidra till att stärka det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. En bred opinion bland landets inkomsttagare torde föredra en differentierad mervärdeskatt framför den nuvarande generella. Önskemålet att livsmedel eller vissa grupper av livsmedel icke bör beskattas lika hårt som andra varor är framträdande. 1 sin motion nr 1489 vid förra årets höstriksdag diskuterade moderata samlingspartiet frågan om en differentiering av mervärdeskatten på livsmedel och erinrade därvid om att en sådan differentiering förekommer i en rad västeuropeiska länder och att en dylik åtgärd för svenskt vidkommande kunde motiveras med de internationellt sett höga priserna på livsmedel. Ehuru enligt vår mening skäl talar för att mervärdeskatten bör vara generell, kan dock - med hänsyn framför allt till mervärdeskattens nuvarande höjd de framförda kraven på särskilt hänsynstagande till livsmedelskostnaderna icke utan vidare avvisas. Enligt vår mening bör därför skatteutredningen ges i uppdrag att analysera frågan om differentiering av mervärdeskatten. Utländska erfarenheter bör inhämtas. Till ledning för den fortsatta debatten bör utredningen alltså möjligt redovisa resultatet av sitt arbete med klarläggande av fördelarna och olägenheterna i skilda hänseenden av en sådan omläggning av det indirekta beskattningssystemet. Sammanfattningsvis innebär våra yrkanden att 1. en parlamentarisk besparingsutredning tillsättes; 2. indexreglering av skattesystemet genomföres från ; 3. folkpensionen göres skattefri från ; 4. rätt till makeavdrag för s. k. faktiskt sambeskattade införes från ; 5. skatteutredningen bör med förtur utreda och om möjligt redan till årets höstriksdag framlägga förslag om a) sänkning av marginalskatterna; b) förbättring av barnfamiljernas skattesituation och en anpassning av dessas skattebörda till deras skatteförmåga; 6. skatteutredningen bör ges utvidgade direktiv så att dess arbete kan bedrivas förutsättningslöst och bl. a. omfatta en analys av konsekvenserna av en differentiering av mervärdeskatten. Med åberopande av vad här anförts hemställes att beslutar att a) avslå samtliga i Kungl. Majits proposition nr 95 gjorda yrkanden, b) i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att skatteutredningen erhåller tilläggsdirektiv i enlighet med vad som anförts i motionen. G. () N. () i Trobro PER () i Gäddvik 72 1375 S 1972