mot · FV02145 · 1972-01-18 00:00:00 — av m. fl. angående den internationella miljövården. EN ENDA VÄRLD är mottot för den om den mänskliga miljön, som kommer att hållas i . har enskilda människor och ideella organisationer av nationell och internationell karaktär talat om behovet av att bevara och vårda vad som först kallades naturen och kallas miljön. De talade länge för döva öron, i varje fall när det gällde åtgärder på internationell nivå. Under det senaste årtiondet har emellertid dessa röster erövrat en helt annan grad av tyngd och trovärdighet hos den allmänna opinionen och till slut även hos politiker i beslutande ställning. blir miljövårdsfrågorna i ökad utsträckning områden för internationella förhandlingar och överenskommelser. De blir utan tvivel en allt viktigare uppgift för diplomatin. kan på detta område spela en betydande roll. Våra förutsättningar är genom bl. a. initiativet till FN:s första miljökonferens goda. Vi vill i denna motion ta upp några miljöfrågor av internationell betydelse, i vilka den bör agera vid eller vid det fortsatta arbetet i FN och andra organ. Det är givetvis av största betydelse att kan leda till konkreta resultat, men den är ändå bara början på ett tidskrävande och omfattande internationellt miljöarbete. Det första och grundläggande resultat, som vi väntar oss av , är ett FN-organ på hög nivå, som kan samordna de olika ländernas och internationella organisationernas miljöansträngningar och miljöpolitik. Det är möjligt att detta inte bör vara ett stort organ med eget maskineri utan snarare en sorts hjärncentrum för att överblicka de stora miljövårdsåtgärderna med global effekt och se till att internationellt miljövårdsarbete kan bedrivas effektivt. Ett institutionellt centrum, i stånd att arbeta snabbt och flexibelt utan för stor egen byråkratisk tyngd, är emellertid en nödvändighet för att förverkliga de resolutioner och beslut, som kan bli fattade vid , och för att förbereda nya steg i internationellt miljöarbete. Vi förutsätter att den svenska delegationen vid arbetar för ett sådant organ. Ett förslag som kommit upp inom FN:s miljövårdssekretariat och vunnit intresse bl. a. hos den amerikanska regeringen är att detta föreslagna skulle administrera en fond med en omslutning av 1525 milj. dollar. Genom denna fond skulle miljövårdsorganet kunna ge uppdrag åt vetenskapliga organisationer, eller åt andra FN-organ, att göra snabba studier i miljövårdsfrågor av global eller regional typ, som ingen annan kan ta initiativ till eller har pengar till. Regeringarnas villighet att betala till fonden kommer att återspegla deras grad av medvetande om miljökrisens farlighet. Alla stater skulle givetvis inte behöva bidra till fonden. har redan antytt bidrag . , och andra av de stora industriländerna liksom givetvis bör också vara med. På det internationella miljövårdsplanet bör arbetet på gemensamma normer för farliga kemiska ämnen prioriteras. Internationella standards bör upprättas för hur mycket av bestämda, miljöfarliga ämnen, som kan tillåtas i olika material och varor. Listan på sådana farliga ämnen är mycket lång, närmast oändlig, men varje industriland har ju redan åtminstone någon lista på förbjudna eller endast under vissa restriktioner tillåtna ämnen, både i livsmedel och i varor. Dessa listor och de till dem hörande upplysningarna om olika ämnens farlighet bör kollationeras och göras så lika som möjligt. Man måste åtminstone eftersträva en viss internationell minimistandard av säkerhet, medan det givetvis skall vara varje land obetaget att skärpa sina normer, om det så önskar. En sådan internationell överenskommelse bör även innehålla bestämmelser om att bestämda produkter skall prövas med avseende på sin miljöfarlighet, särskilt sådana som innehåller icke-nedbrytbara och/eller giftiga ämnen. Resultaten av dessa prov skall offentliggöras innan varorna släpps ut på marknaden. En bestämmelse av denna art står på en lista av åtgärder, som bör effektueras av varje enskilt lands parlament, sammanställd av en interparlamentarisk miljövårdskonferens i . Det finns alltså ett visst opinionsunderlag i en vid krets av länder för ett beslut av denna art. Etablering av miljöfarlig industri 1 samma resolution krävs även att regeringarna bör ingå sådana avtal som behövs för att hindra industriföretag från att få speciella koncessioner under nationella miljövårdslagar, därför att de hotar att eljest flytta nya investeringar till andra länder. Detta krav bör i sin fulla stränghet upprätthållas regionalt, dvs. mellan länder på jämförbar utvecklingsnivå. Däremot kan det diskuteras om själva verkligen anser sig betjänta av att tvingas upprätthålla lika strikta miljövårdsnormer som i-ländema. Vid en av de konferenser, som föregick , ansåg representanter för vissa att tvärtom borde ha lov att utnyttja sin egen, relativt oförstörda miljö sorn, en fördel i konkurrensen om industrilokalisering. Här bryter sig meningarna dock häftigt, även emellan. Somliga anser att i-länderna inte skall få exportera sin miljöförorenande industri till . Andra åter anser med lika stor övertygelse, att tillfället att ge industrierna en från synpunkt bättre geografisk spridning måste gripas , oavsett miljökostnaderna. En förnuftig politik borde ligga någonstans mellan dessa ytterligheter. Dels kan vissa industrier utöva en mindre förorenande verkan i , där miljöförstöringen ännu inte nått så långt som i i-länderna med deras redan hårt ansträngda miljö. Dels kan industrierna i ha ett visst övertag i konkurrensen, även om de måste bära vissa miljökostnader, därför att dessa troligen i alla fall blir lägre i . Slutligen finns det ju inga skäl varför inte skulle tillåta industrier med relativt hög miljöskadlig effekt i sitt land, om dessa går med på ekonomiska villkor som gör affären lönsam för . Regeringarna kan ju ställa som villkor för industrietablering, att vinsten på företaget stannar i värdlandet till så stor del att det blir en verklig nettovinst för detta och att företaget underkastar sig de miljönormer som värdlandet med hänsyn till sin egen natur och utvecklingsfas anser sig behöva uppställa. Det finns därför anledning att i en internationell överenskommelse av ovan antydd art tillåta att, om de så önskar, ställa lägre miljökrav än i-länderna. bör vid det fortsatta internationella arbetet i FN och i andra sammanhang verka för upprättandet av regionala överenskommelser om industrilokalisering. Kraven på stränga normer för hur mycket giftiga eller skadliga ämnen, som får finnas i varor resp. livsmedel, får en mycket besvärlig internationell konsekvens. De verkar nämligen i praktiken som icketariffära handelshinder för produkter, särskilt deras livsmedel. De giftiga bekämpningsmedlen t. ex. som gör livsmedlen osäljbara i eller är i allmänhet nödvändiga för jordbruk, bl. a. därför att eventuella ersättningar för dem är för dyra, och även på grund av att klimat och växtlighet ännu gör det mycket svårt att klara sig utan bekämpningsmedel. Detta problem, som redan börjar visa sig ganska allvarligt och kommer att ta allt större proportioner, ju mer i-länderna höjer sina miljönormer, måste lösas genom särskilt inriktade åtgärder från i-ländernas sida, där bör vara med och ta sitt ansvar. Det måste finnas bestämda regler för hur skall notifieras och konsulteras när handelshinder av detta slag påläggs från i-ländernas sida. De procedurer som redan finns inom bör användas för att i möjligaste mån bilägga de intressekonflikter som uppstår. Vidare bör förslagsvis inom , FAO eller i den på initiativ av FAO, och skapade konsultativa gruppen för stöd till internationell jordbruksforskning en rad specialstudier verkställas över de typer av varor som kan anses särskilt hotade. Vidare bör i-ländemas forskning särskilt inriktas på att få fram mera ofarliga bekämpningsmedel etc. och ställa dem till förfogande, eftersom finansieringen av forskning av detta slag i regel överstiger egna möjligheter. Härtill kommer en annan typ av forskning, som i längden borde kunna vara till mycket stor nytta för . De naturliga råvaror som levererar (textilier, trä, gummi) har från miljösynpunkt många fördelar framför de artificiella ämnen, som i-länderna i ökande utsträckning ersätter dem med. Dels kräver de artificiella ämnena mycket mera energi vid sin framställning den dominerande delen av den amerikanska el-produktionen åtgår för att framställa aluminium och syntetiska ämnen dels är det mycket svårare att återföra till det naturliga kretsloppet. En miljöbudget skulle alltså kunna verka till förmån och ge dem bättre konkurrensmöjligheter gentemot åtminstone vissa industrier i i-länderna. För att klargöra detta behövs emellertid i första hand en jämförande forskning, som från miljösynpunkt värdesätter naturliga råvaror och deras substitut från i-ländemas kemiska fabriker. En sådan forskning torde endast kunna åstadkommas av internationella organ, fria från de stora industriella och kommersiella intressena. bör driva denna sak i FN. På ännu ett område är det nödvändigt med ett pionjärarbete av forskningskaraktär, om senare internationella bestämmelser skall kunna utbildas. Det gäller det juridiska området. Vid den interparlamentariska konferensen i krävdes sålunda, att juridisk forskning bör initieras om hur man skall kunna formulera lagar, som gör det möjligt för individer som lidit skada genom miljöfarliga åtgärder i ett annat land (vare sig dessa härrör från landets myndigheter, industrier eller enskilda) att stämma den ansvarige inför domstol och få ersättning. Detta är, som synes, en idé som inte har många prejudikat. Den behöver en grundlig genomgång. Men det blir allt vanligare att medborgare blir utsatta för miljöskadliga åtgärder (oljespill på stranden, trakasserier genom överljudsflyg, vattenföroreningar i gränsvatten, luftföroreningar etc.) där den skyldige finns på andra sidan en nationsgräns. Det måste vara möjligt att skapa ett juridiskt maskineri för att hantera sådana frågor. Den bör ta initiativ för att starta en sådan undersökning. De miljöskador som nämnts i föregående stycke är sådana som tillfogas andra länders medborgare i fredstid, mer eller mindre av våda Det förekommer emellertid dess värre också miljöskador av en helt annan och svårare karaktär, som bäst bör kallas för miljömord, nämligen när vissa stater bekrigar varandra. Det aktuella exemplet är krigföring i , som inte bara strider mot det Genéveprotokoll uttryckta förbudet mot biologiska och kemiska stridsmedel, utan även går utöver vad sådana stridsmedel åstadkommer när de riktas mot människor. Här förstörs hela landskap, i vissa fall förmodligen för överskådlig tid framåt. Här gäller det att skapa respekt för ingångna avtal. De ohyggliga konsekvenserna av krig, för enskilda människor och hela folk, leder givetvis till att strävandena att lösa mellanfolkliga konflikter med fredliga medel är en huvuduppgift för det internationella samhället. Detta hindrar inte att arbetet också bör inriktas på att, om krig utbryter, det skall finnas överenskommelser som lindrar verkningarna därav. Sådana strävanden bör också gälla naturen. Rapporterna om bördiga och skogiga trakter, som med hjälp av olika vapentyper förvandlats till sterila öknar, är tillräckliga för att framkalla krav inte bara på förbud mot vissa typer av stridsmedel mot människor utan även på förbud mot att man medvetet och på lång sikt skadar och förstör människans levande omgivning, den miljö som inte är en enda generations eller ens ett enda lands egendom. bör därför verka för att i nedrustningsförhandlingarna i utarbetas förslag till en konvention som förbjuder miljömord av ovan antydd typ. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att inom FN och andra internationella organ bör verka för a/ att en internationell miljövård sfond upprättas, b/ att internationella normer för farliga kemiska ämnen c/ att internationella avtal träffas för att förhindra att företag genom hot om etablering i annat land tilltvingar sig oskäliga rättigheter att förorena, d/ att forskning initieras inom förslagsvis , FAO eller inom den av FAO, och skapade konsultativa gruppen för stöd till jordbruksforskning beträffande ofarliga bekämpningsmedel speciellt lämpade för , e/ att forskning rörande de miljöfördelar råvaror har i relation till syntetiska varor initieras, f/ att förberedelser påbörjas för upprättandet av en internationell miljörätt, g/ att förbud upprättas mot miljömord i samband med krigföring.