mot · FV021097 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en kartläggning av den samhällsvetenskapliga forskningens verksamhet och inriktning. Samhället blir alltmer komplicerat. Den tekniska och ekonomiska utvecklingen i ett högt industrialiserat land som ställer de politiska beslutsfattarna, såväl inom regering och riksdag som ute i våra kommuner, inför alltmer komplicerade problemställningar vilkas lösande kräver inte bara politiska överväganden utan också bedömningar av tekniskt komplicerad natur. Helt naturligt har vi satsat betydande medel för att få frågorna vetenskapligt penetrerade. För /73 föreslår regeringen att anslår enbart för forskning och utbildning inom de samhällsvetenskapliga områdena. En rationell beslutsmekanism kräver inte endast en väl utvecklad samhällsvetenskaplig forskning. Inom en rad andra områden som traditionellt ej räknas till samhällsvetenskaperna, exempelvis inom naturvetenskap, teknik och medicin, görs upptäckter som mycket snart förändrar den verklighet inom vilken den samhällsvetenskapliga forskningen och de politiska beslutsfattarna har att röra sig. Även om i stort sett hela det vetenskapliga fältet är av betydelse för politiska beslutsfattare, ligger rimligen den samhällsvetenskapliga forskningen närmast till för det allmänna intresset när det gäller att bemästra de problem som regering och riksdag på kort sikt skall ta ställning till. Den fråga som då uppkommer gäller den nu existerande samhällsvetenskapliga forskningens tillämpbarhet på existerande samhällsproblem. Har alltså vi haft någon nytta av den forskning som bedrivits? Kan det sägas att de beslut som regering och riksdag fattat kunnat vägledas av de forskningsrön som gjorts med hjälp av de skattepengar som beviljats institutionerna inom detta område av våra universitet och högskolor? Omvänt kan också sägas att forskningens resultat borde komma till användning av dem som fattar besluten. Därvid är det fråga om huruvida beslutsfattarna har tagit rimlig hänsyn till de forskningsresultat som faktiskt föreligger. Skulle man kunna tänka sig att regeringen och och våra kommunala församlingar bättre kunde utnyttja de resultat som föreligger? Problemet om forskningens nytta är mycket gammalt. Självfallet kan man inte uppställa något absolut krav på att all forskning som bedrivs inom den samhällsvetenskapliga forskningssfären skall vara praktiskt tillämpbar. Drevs sådana krav, skulle ju forskningens frihet snart vara slut. Men kvar står ändock önskvärdheten av att den forskning som bedrivs på våra universitets- och högskoleinstitutioner skall ha en sådan verklighetsanknytning att det, i varje fall i princip, kunde tänkas att den kan användas i något sammanhang där beslut skall fattas. Hur skulle den annars kunna betecknas samhällsvetenskaplig? Den nuvarande utbildningen för politices magisterexamen går tillbaka på riksdagsbeslut . Vi har alltså en jämförelsevis lång tids erfarenhet av undervisning och forskning på det samhällsvetenskapliga området För framtida anslagsbeslut vore det därför av värde för att få en redogörelse för denna forsknings nuvarande verksamheter och den riktning i vilken nämnda forskning utvecklas. vöre det också av värde att det på lämpligt sätt gjordes en utvärdering av den samhällsvetenskapliga forskningens tillämpbarhet den haft en mer etablerad form vid våra högre utbildningsanstalter, dvs. från den tid då samhällsvetenskapliga examina kunnat avläggas. Under hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen på lämpligt sätt kartlägger den nuvarande samhällsvetenskapliga forskningens verksamhet och inriktning, varvid en utvärdering bör göras av denna forsknings tillämpbarhet, samt att resultaten redovisas för . () () () ()