ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021456 · 1972-01-01 00:00:00 — av och om arreststraffets avskaffande, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 956 föreslås att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag om arreststraffets avskaffande och att militära chefer fråntages sin nuvarande bestraffningsrätt.
mot · FV021457 · 1972-01-01 00:00:00 — av m . fl. om höjning av folkpensionsavgiften. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 840 föreslås att måtte besluta om sådan ändring av lagen av om finansieringen av folkpensioneringen att 3 § erhåller följande lydelse, innebärande att övrig text strykes: 3 § Folkpensionsavgift skall utgå av den avgiftspliktiges till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst, samt att lagändringen träder i kraft från och med . (vpk) i (vpk) i
mot · FV021458 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om deltagande av och narkotikaupplysning i upplysningsverksamhet rörande mellanölsfrågan. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion nr 835 hemställs att som princip för genomförandet av en i denna motion angiven upplysningsverksamhet i mellanölsfrågan uttalar att denna verksamhet skall handhas av folkrörelserna med som samordnande organ samt att begär att och vid fördelning av de medel som kan komma att anvisas, utan att detta tillätes inverka på medelsfördelningen för den egentliga upplysningsverksamheten, tillförsäkras ekonomiska resurser som gör det möjligt att vidmakthålla den organisatorisk-administrativa kapaciteten. () () () () () ()
mot · FV021459 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag åt konstnärer. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 876 föreslås att beslutar uppdra åt regeringen att utarbeta bestämmelser för statsbidrag åt konstnärerna dels för det arbete de nu gratis ställer till förfogande i form av utställningar och som är en kulturell service, dels statsbidrag för att stimulera kommunerna till anordnande av kommunala konstsalonger. (vpk) C.-H. (vpk) i
mot · FV021460 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. angående utformningen av utländska medborgares studiemöjligheter i . Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 965 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredning med uppgift att framlägga förslag rörande den framtida utformningen av utländska medborgares studiemöjligheter i . () () ()
mot · FV021461 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till miljöforskning. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 1254 föreslås att som nytt forskningsanslag till Statens naturvetenskapliga forskningsråd för ekologiska storprojekt för /73 anvisas ett reservationsanslag av . (vpk) i (vpk) i PER (vpk) (vpk) i (vpk) i
mot · FV021462 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående utbildningen inom dataområdet. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 1321 föreslås att uttalar sig för att universitet, högskolor och lägre skolformer väsentligt ökar sin utbildning inom dataområdet och att utbildningens inriktning bör vara att ej stå i kapitalets tjänst utan i folkets. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FV021463 · 1972-01-26 00:00:00 — om ett branschforskningsinstitut inom områdena finmekanik och träteknik i . Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 1100 hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj.t uttalar behovet av att ett bransch forskningsinstitut inom områdena finmekanik och träteknik inrättas i anslutning till IUC.
mot · FV021464 · 1972-01-26 00:00:00 — om utlokalisering av statliga verk och institutioner till . Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 1100 hemställs att i skrivelse till Kungl. begär att vid kommande förslag om utlokalisering av statliga verk och institutioner måtte ihågkommas.
mot · FV021472 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj :ts proposition nr 4 med förslag till rättshjälpslag m. m. Offentlig försvarare i brottmål förordnas av den domstol, där målet äi anhängigt, enligt regler i 23 kap. . I första hand skall valet av försvarare träffas av den misstänkte själv. Om han inte utser försvarare eller denne avvisas som olämplig, ankommer det på rätten att förordna försvarare om sådan är erforderlig till följd av sakens beskaffen Principema för utseende av offentliga försvarare har gång efter annan tagits upp till debatt och kritik. Man har därvid bl. a. hävdat att en mindre krets av advokater favoriserats i fråga om sådana uppdrag vid olika domstolar. Klagomål av denna art har prövats av JO. En annan synpunkt som framförts avser att försvarare kan känna ett beroendeförhållande till en eller annan domare i vad avser själva uppläggningen av målet eller att förhållandet i vart fall kan uppfattas så av de misstänkta. Förslag har mot denna bakgrund forts fram omsatt överföra befogenheten att förordna offentliga försvarare till annan instans, närmast , givetvis utan att inkräkta på de misstänktas rätt att i första hand själva välja försvarare. Enligt vår mening har kritiken mot gällande ordning åtskilligt berättigande. Det syns därför motiverat att en utredning kommer till stånd som får pröva möjligheterna till en mera tillfredsställande lösning. Av anförda skäl föreslås att hemställer hos Kungl. Maj:t om en utredning rörande reglerna för förordnande av offentlig försvarare i brottmål i enlighet med vad som anförts i motionen. H. () (vpk) i
mot · FV02148 · 1972-01-13 00:00:00 — av m. fl. om kontinuerlig forskning i nationalparkerna. Vårt land har sexton nationalparker , , , , Sarek, Muddus, Peljekaise, , Töfsingdalen, Hamra, , , , , och Söderskog. De omfattar totalt och räknas med all rätt till de i sitt slag värdefullaste markerna i vårt land. Huvudparten består av fjällområden av varierande art. Gemensamt för dem alla är att de avsattes . Avsikten har varit att de skulle utgöra referensområden för vetenskapen och för kommande generationer visa svensk natur opåverkad av mänsklig verksamhet. Tyvärr har några skadats genom bl. a. vattenkraftsutbyggnad, särskilt som till stor del märkts av denna exploatering. Vidare har man för sedan insett att tre av områdena, , och Söderskog, utgör kulturlandskap, som måste ägnas en kontinuerlig vård för att den landskapsbild, som man ursprungligen ville bevara, skall vidmakthållas. Forskning i dessa områden har pågått eller pågår i ytterst varierande omfattning men närmast sporadiskt. Några av parkerna är bättre kända, andra har ägnats synnerligen liten uppmärksamhet. Detta är beklagligt. De uppgifter som insamlats visar att områdena verkligen är värdefulla och att ökad kännedom om dem kan berika våra kunskaper om svensk natur. a. skulle man kunna studera vad som i ett långsiktigt perspektiv verkligen händer med natur, som undantas exploatering. Natur är ingenting statiskt utan ändras ständigt. I vissa av de aktuella områdena kan man räkna med att förändringen sker utomordentligt långsamt, i andra kan den gå förhållandevis snabbt. Genom systematiska undersökningar skulle förändringarna kunna kartläggas. Undersökningarna kompliceras men behöver därför inte bli mindre intressanta genom verkningarna av luftföroreningar som sprids över hela vårt land. Nedfall av dessa genom nederbörd m. m. kan även i otillgängliga delar påverka livsbetingelserna. Inom bör vattenkraftsutbyggnadens inverkan på landskapet m. m. kunna studeras. Enligt vår mening bör en systematisk fotografering och systematisk forskning, t. ex. inventering av flora och fauna, ske med jämna mellanrum, förslagsvis i nationalparkerna. Även de områden som utgörs av kulturlandskap bör ägnas avbildning och lämplig forskning. Därigenom skulle äntligen våra nationalparker kunna göra tjänst som vetenskapliga referensområden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att ges i uppdrag att låta verkställa kontinuerlig forskning i och avbildning av de svenska nationalparkerna. () i Åkersbergs
mot · FV02150 · 1972-01-13 00:00:00 — av m. fl. om stöd till bär- och växtodling. Det finns möjligheter att på vissa jordbruksföretag i bedriva specialiserad växtodling, som exempelvis omfattar potatis, morötter, matkålrötter, rödbetor, vinbär, jordgubbar osv. Jord- och skogsföretag med specialiserad växtodling bör kunna byggas upp till bärkraftiga företag och förbättra sysselsättningsläget främst inom inre stödområdet. pågår tillämpningsförsök med bärodlingar på många håll inom inre stödområdet. Odlingar bedrivs i anslutning till forskningsverksamhet med stöd från Norrlandsfonden. Verksamheten visar att ett icke oväsentligt antal jordbrukare kan få tillskottssysselsättning och välbehövlig inkomstförstärkning just inom bärodling. I har utvecklats intresse för odling av svarta vinbär och jordgubbar, men för denna odling utgår ej statligt stöd. Motiveringen för det begränsade investeringsstödet till jordbruket i övre synes vara så utformad att stödet till specialiserad växtodling kunde infogas på ett naturligt sätt, men medan den ändringen att kravet på att huvuddelen av försörjningen skall erhållas från fastigheten utgår. Stödet bör kunna beviljas om det finns förutsättningar för att företaget kan utvecklas, så att en betydande del av försörjningen kommer från specialodlingen. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa att förslag framlägges om stöd till utvecklingsbara företag som bedriver specialiserad bär- och växtodling inom inre stödområdet. () () () i () ()
mot · FV021512 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 47 angående åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fl. I proposition 47 angående åtgärder för möbelindustrin, snickeriindustrin m. fl. skriver industriministern på s. 42 bl. a. följande: För egen del anser jag att exportutsikterna för byggnadssnickerier måste bedömas som betydligt mindre gynnsamma än för möbler, i varje fall på kortare sikt. Framgångsrik snickeriexport har etablerats av ett förhållandevis litet antal svenska tillverkare. Även för framtiden kan antas att exportverksamheten på snickeriområdet i huvudsak kommer att vara en angelägenhet för ett begränsat antal större tillverkare. Endast de större företagen eller grupper av företag i relativt fast samverkan torde ha utsikter att övervinna de problem när det gäller transporter, bearbetning av köparsidan, anpassning till utländsk standard etc. som är förenade med försäljning av snickerier på utlandsmarknaderna. Det sagda utesluter emellertid inte att det kan komma fram exportprojekt på snickeriområdet som kan vara förtjänta av statligt stöd. Jag anser därför att de i det följande föreslagna stimulansåtgärderna bör avse även snickeriindustrin. Jag förutsätter dock att insatserna för denna delbransch totalt sett blir av väsentligt mindre omfattning än för möbelindustrin. fanns enligt den officiella statistiken 530 trämöbelindustrier med 16 068 arbetstagare. Motsvarande siffror för snickeriindustrin var 644 respektive 16 582. Ur sysselsättningssynpunkt är dessa branscher således likvärdiga. Till detta kommer emellertid att snickeribranschens betydelse ur arbetsmarknadssynpunkt är stor i Norrlandslänen. Staten har också på flera sätt intresserat sig för den norrländska snickeriindustrin, bl. a. genom att lokaliseringspolitiskt stöd i form av lån och bidrag till slutet av 1971 utgått med ca . Snickeribranschens export är obetydlig, sålunda uppgick utlandsförsäljningen till endast 40 miljoner av ett produktionsvärde om 1 ! Enbart detta förhållande borde ge snickeribranschen förtursrätt i fråga om statligt exportstöd. En minskning av bostadsbyggandets volym kan förutses. Därigenom uppkommer avsättnings- och sysselsättningsproblem inom snickeribranschen som inte kan lösas med mindre än att en avsevärd export upparbetas utan onödigt dröjsmål. Ett bättre tilltaget stimulansbidrag till snickeriindustrin kan få starka positiva återverkningar i och för upparbetande av nya exportmarknader. Med hänvisning till det anförda föreslås att anslaget till möbelsnickeriindustrin får en avvägning som mer rimmar med snickeriindustrins verkliga behov. () ()
mot · FV02152 · 1972-01-17 00:00:00 — av m. fl. om tillskapande av löntagarägda företag. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 157 hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär att tillkomsten av löntagarägda företag stimuleras. () () () () . () () () () PER () ()
mot · FV02154 · 1972-01-13 00:00:00 — av m. fl. om begränsning av rätten till inköp av vissa pyrotekniska varor. Många människor, särskilt barn och ungdom, skadas av pyrotekniska artiklar. I samband med exempelvis påsk- och nyårshelgerna, då raketer, smällare och liknande pyrotekniska artiklar är särskilt populära, sker ofta svåra olyckor där människor lemlästas, mister synen eller på andra sätt får skador som ger men för livet. Förutom denna typ av skador som är en direkt följd av handhavande av pyrotekniska artiklar uppstår också indirekta, negativa effekter. Det intensiva smällande som är vanligt i samband med vissa är mycket irriterande för den som kanske dagar och nätter i sträck tvingas åhöra det. För sjuka och gamla människor finns det även risk att smällandet kan bidraga till att förvärra sjukdomen. I vissa fall förekommer också direkt skadegörelse genom att smällare placeras i brevlådor, kastas mot människor och djur m. m. Enligt nuvarande lagstiftning får pyrotekniska varor inte säljas till den som är (för knallpulver och liknande ). Dessutom finns regler om att polistillstånd krävs för att få inhandla större kvantiteter pyrotekniska varor. För anordnande av fyrverkeri krävs polisens tillstånd. Som fyrverkeri räknas dock bara större festfyrverkerier. Om privatpersoner avfyrar raketer eller placerar smällare på sin tomt, balkong eller annorstädes anses detta inte vara fyrverkeri av den art som kräver polistillstånd. Frågan om skärpta regler för försäljning av pyrotekniska varor liksom förbud mot tillverkning och försäljning har tidigare tagits upp i . Några åtgärder för att få en förbättring till stånd har dock inte vidtagits. De skadeverkningar och den irritation som uppkommer på grund av dagens okontrollerade användande av pyrotekniska artiklar av typ fyrverkeripjäser och smällare är så allvarliga att det är befogat att starkt begränsa deras förkomst. Den nuvarande lagstiftningen är uppenbarligen inte tillräcklig för att förhindra att barn och ungdom kommer över pyrotekniska artiklar. Förbud bör därför införas för försäljning av pyrotekniska artiklar, såsom raketer och smällare, till privatpersoner. Lagen bör ändras så att försäljning av pyrotekniska artiklar får ske endast till den som av polismyndighet beviljas tillstånd till anordnande av fyrverkeri. Begreppet fyrverkeri skall då tolkas på samma sätt som , vilket kommer att innebära att privat skjutande och smällande inte skall få förekomma. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att vidta sådan lagändring att försäljning av pyrotekniska varor av typ raketer och smällare endast får ske till den som kan uppvisa polismyndighets tillstånd till anordnande av fyrverkeri. () ()
mot · FV02156 · 1972-01-18 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till inköp av bil för handikappad. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 122 hemställer vi att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag om vidgad rätt till stöd vid inköp av bil för handikappade. () () () () /ENKEL (fp)
mot · FV02159 · 1972-01-18 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Holmgården om försöksverksamhet med intensifierad sysselsättningsplanering i . Maj:ts medgivande har efter förslag av glesbygdsutredningen försöksverksamhet inletts med intensifierad sysselsättningsplanering. En inventering av arbetskraftstillgångar och möjliga arbetsuppgifter har genomförts i tre kommunblock tillhörande , och . Inventeringsarbetet har utförts av kommunerna i samarbete med glesbygd sutredningen och respektive länsarbetsnämnd. Medel för försöksverksamheten har ställts till förfogande av Kungl. Den genomförda försöksinventeringen av tillgången på arbetsobjekt i de berörda kommunerna visar att det är möjligt att finna åtskilliga arbetsobjekt. I årets statsverksproposition, bilaga 13, överväger departementschefen en utökning av försöksverksamheten till ytterligare några kommuner. Enligt vår mening är det angeläget att få i gång en försöksverksamhet även i . Vi föreslår därför att en utökning av försöksverksamheten med intensifierad sysselsättningsplanering genomföres förslagsvis i , och kommuner. I samtliga dessa tre kommuner är problemen stora att sysselsätta den lokalt bundna arbetskraften. En försöksverksamhet med intensifierad sysselsättningsplanering för den lokalt bundna arbetskraften i de tre ovan nämnda kommunerna skulle vara värdefull för att bl. a. klarlägga en bredare syn på sysselsättningsbehoven i länets glesbygdskommuner. Medel för en utökad försöksverksamhet finns anvisade i årets statsverksproposition under huvudtitel. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att försöksverksamhet med intensifierad sysselsättningsplanering bör genomföras även i kommuner i . () ()
mot · FV02162 · 1972-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om ändring av behörighetsvillkoren för inträde i statens brandskola. Som villkor för inträde i brandmannaklassen vid statens brandskola föreskrives minst tolv månaders heltidsanställning i brandtjänst vid statlig eller brandkår, för inträde i brandförmansklass avgångsbetyg från brandmannaklassen samt heltidsanställning i brandtjänst i statlig eller brandkår och för inträde i brandmästarklassen avlagd brandförmansexamen. Detta torde i normala fall vara en ändamålsenlig utbildningsgång. Emellertid uppstår det svårigheter vid kommunsammanläggningar, varvid brandförsvaret förstärkes och brandbefäl heltidsanställes. På grund av uppställda kompetenskrav kan tidigare deltidsanställda brandbefäl inte alltid förordnas som heltidsanställda. Eftersom de inte varit heltidsanställda, kan de inte heller vinna inträde vid statens brandskola. Det ter sig orimligt att inte kunna utnyttja den erfarenhet och kunnighet de förvärvat i deltidstjänst. Det borde finnas möjlighet att i särskilda fall bereda dem den teoretiska utbildning, som statens brandskola ger. Det kan ske genom att det införes möjlighet för skolans styrelse att på dispens bevilja inträde i brandmannaklassen eller brandförmansklassen för personer som icke haft heltidsanställning men i stället kan visa på en mångårig väl meriterad deltidstjänst. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller att Kungl. Maj:t genomför sådana ändringar i behörighetsvillkoren för inträde i statens brandskolas brandmannaklass och brandförmansklass att styrelsen kan bevilja dispens för inträde för deltidsanställda. () i () i
mot · FV02163 · 1972-01-14 00:00:00 — av m. fl. om lagstadgad ångervecka vid hemförsäljning mot kontant betalning. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion nr 153 hemställer vi att beslutar att lagstadgad ångervecka införs även vid hemförsäljning med kontantbetalning, om priset uppgår till . () () () () () () ()
mot · FV02167 · 1972-01-19 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av rösträttsåldern och valbarhetsåldern. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1972:181 föreslås att beslutar att röstsättsålder och valbarhetsålder sänks till samt att vederbörande utskott utarbetar förslag till erforderlig lagtext. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i PER (vpk)
mot · FV02168 · 1972-01-18 00:00:00 — av herrar i och angående interpellationsrätten i landsting. Interpellationsrätten för landstingen regleras i 33 § landstingslagen. Av intresse i detta sammanhang är regeln för besvarande av sådan interpellation, sedan medgivit dess framställande: lämnas sådant medgivande bör interpellationen besvaras vid mötet. Denna bestämmelse knyter an till den tidigare helt dominerande ordningen att ett landstingsmöte sträckte sig över och landstingen i allmänhet hade ett möte varje höst. Framställdes en interpellation av möte, vilket föreskrives som den senaste tidpunkten, var det möjligt för förvaltningsutskottets ordförande eller annan nämndordförande att besvara interpellationen under någon av de senare dagarna . sammanträder landstingen utöver höstsammanträdet ofta en eller . Det uppstår då betydande svårigheter för en ordförande att kunna besvara interpellationen, särskilt som det ibland krävs grundliga undersökningar innan ett svar kan lämnas. Som landstingsutredning påpekade kan självklart interpellation inges till ordföranden när som helst mellan landstingsmötena. Inte heller kan bestämmelsen i 33 § tolkas som en skyldighet att besvara interpellationen vid mötet. Den innebär emellertid en uppfordran att göra detta. Med hänsyn till att landstingsmötena numera i betydande utsträckning omfattar endast en eller bör bestämmelsen revideras. Det kan lämpligen ske genom ett tillägg till bestämmelsen så att slutet kommer att lyda: besvaras vid mötet eller närmast följande möte. Beroende på tidpunkten för framläggande av förslag med anledning av den allmänna översynen av landstingslagen för större samstämmighet med kommunallagen bör Kungl. antingen separat eller i samband med förslag om mer allmän revision av landstingslagen framlägga förslag för om ändring av 33 § landstingslagen i överensstämmelse med vad som anförts i motionen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att anhåller hos Kungl. Maj:t om sådan ändring av landstingslagens 33 § att interpellation bör kunna besvaras även vid nästkommande landstingsmöte.
mot · FV02169 · 1972-01-19 00:00:00 — angående det statliga och kommunala partistödet. Det statliga och kommunala partistödet har en orättvis konstruktion. Vissa kostnader är gemensamma för stora och små partier. Därför bör en väsentlig del av det samlade offentliga partistödet utgå i form av grundbidrag. Det vore rimligt om grundbidraget utgjorde av det totala partistödet i , landstingen och kommunerna. Detta belopp uppdelas sedan på de partier som är företrädda i , respektive landsting samt respektive kommunalfullmäktige. Vissa spärregler är kanske nödvändiga. I bör man för helt grundbidrag kräva att partiet fått utjämningsmandat. Motsvarande regel på det kommunala planet kan bli mer komplicerad men bör sökas. På motsatt sätt är det rimligt att partier som inte fått representation i t. ex. ändå får en del av ett grundbidrag. Sådana avtrappningsregler bör också beslutas om. I samband med en reform av partistödets konstruktion är det naturligt att en väsentlig uppräkning av det sker. Vi bör komma ihåg att ingen nämnvärd höjning av det statliga partistödet gjorts sedan det infördes trots en betydande prisstegring ute i samhället. i statligt partistöd är ett rimligt belopp för nästa budgetår. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer jag att i samband med en uppräkning av partistödet till i enlighet med vad som anförs i motionen beslutar att av beloppet utgår med grundbidrag, lika för alla i representerade partier som erhållit utjämningsmandat; att likartade regler införes för partistödet på landstings- och primärkommunplanen; samt att vederbörande utskott utarbetar förslag till närmare bestämmelser beträffande konstruktionen i enlighet med vad som anförs i motionen.