mot · FV02949 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående forskarutbytet med och . Vid riksdag framhöll undertecknade i en motion (1971: 684) vikten av att bygga upp ekonomiskt, tekniskt och vetenskapligt samarbete med länder och grupperingar oavsett deras ekonomiska och politiska system, och fäste uppmärksamhet på behovet av att forskarutbytet med och övriga östländer utvidgades. I motionen föreslogs att de statliga anslagen till denna verksamhet skulle ökas och i sin helhet utgå från anslagen övrig information om i utlandet under tredje huvudtiteln. I motionen anfördes bl. I mångt och mycket kan detta samarbete bedrivas utan några särskilda ingripanden från statsmakters och organisationers sida. I fråga om vissa länder, speciellt de östeuropeiska, krävs dock åtgärder för att främja och upprätthålla forskningskontakter. Det politiska systemet i dessa länder medför att deras forskare deltar i internationellt eller bilateralt samarbete endast i institutionaliserade former. Ansvariga organisationer i dessa länder, främst vetenskapsakademier och statliga organ för vetenskap och teknik, har därför slutit överenskommelser med motsvarande organisationer i exempelvis de västeuropeiska länderna om forskar- och informationsutbyte. För vidkommande har och var för sig eller tillsammans ingått överenskommelser om forskarutbyte med bland annat organisationer i , , och . Dessa överenskommelser har hälsats med stor tillfredsställelse av både och de politiska instanserna i resp. länder. Dessa överenskommelser är träffade med tillämpning av gängse praxis för öst-väst-utbyte, dvs. att det utsändande landet svarar för resekostnaderna, medan mottagarlandet lämnar stipendium för uppehälle, bostadskostnader, omkostnader etc. Kostnaderna för de utländska forskarnas uppehälle i inom ramen för nuvarande överenskommelse täcks delvis genom att i enlighet med beslut en del av anslag för informationsverksamhet om får tas i anspråk. Enligt uppgifter som vi inhämtat har ca . ställts till akademiernas förfogande ur detta anslag. Övriga kostnader har täckts genom kompletterande bidrag som akademierna sökt och erhållit från statens naturvetenskapliga och medicinska forskningsråd respektive från Styrelsen för teknisk utveckling eller ur akademiernas egna fonder. Forskarutbytet i de former det nu bedrivs synes ha flera positiva effekter. Det är ofta komplicerat för en enskild svensk forskare att få tillfälle besöka kolleger och vetenskapliga institutioner i t. ex. . Det institutionaliserade samarbetet erbjuder en god ram som möjliggör upptagande och vidmakthållande av kontakter. De förbindelser som etablerats har i flera fall lett fram till direkta överenskommelser om samarbetet mellan svenska och sovjetiska institutioner t. ex. i fråga om plasmafysik och astronomi. Vidare och detta gäller särskilt de mindre östeuropeiska länderna synes utbytet ha gett och även kunna ge en icke obetydlig politisk goodwill för . Detta kan på lång sikt aktivt medverka till ett närmande mellan och . Akademierna har begärt att . måtte ställas till förfogande för forskarutbyte under /73.1 framställningen har liksom tidigare anförts att kostnaderna bör täckas genom medel som i särskild ordning ställs till förfogande, så att akademierna icke i konkurrens med projekt som direkt avser vårt eget lands vetenskapliga och tekniska utveckling behöver ansöka hos forskningsråd och fonder härom. Detta gäller särskilt de mindre östeuropeiska länderna. Formerna för forskarutbyte är betingade av de rådande politiska förhållandena, och det synes skäligt att detta tar sig uttryck också i finansieringen av organisationernas verksamhet. I framställningen framhålles önskvärdheten av att etablera ett forskarutbyte med på samma villkor som gäller för utbytet med de östeuropeiska länderna. Ett samarbete med på detta sätt skulle medföra samma positiva effekter som det pågående utbytet med . Under /73 önskar man göra förberedelser till ett forskarutbyte med , vilket skulle kunna leda till att ett dylikt också kan påbörjas . Man har starkt betonat önskvärdheten av att forskarutbytet ges en enhetlig finansieringsform. Erfarenheterna har nämligen än en gång visat, att det nuvarande systemet innebär att besked om storleken av det totala statliga stödet som står till förfogande för forskarutbyte erhålles alltför sent. Först gavs exempelvis slutgiltigt besked från forskningsråd om bidrag för forskarutbyte under /72. Utlysning av stipendier och urval av stipendiater måste emellertid ske före verksamhetsårets början. Inte heller ger det någon goodwill, när tidigare avtal om forskarutbyte med måste sägas upp, därför att nödvändiga medel inte kunnat ställas till förfogande. Detta har skett under innevarande budgetår för utbyte med . Med hänsyn härtill synes det oss rimligt att hela medelsbehovet för ett forskarutbyte med nationella vetenskapsakademier i och utgår från anslag för informationsverksamhet. Härmed skulle en utvidgning av det nuvarande utbytet kunna säkras, som akademierna finge ett fast underlag för sin planering av Vi vill därför föreslå att begär att förslag härom framlägges till nästkommande års riksdag. Hänsyn bör därvid även tagas till behovet av ett utbyggt forskarsamarbete med . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförs beträffande anslagen till forskarutbyte med och . . ÅSLING (c)