mot · FV021778 · 1972-11-15 00:00:00 — av herrar i och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr lil angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten. I Länsprogram 1970 för län föreslog dåvarande / planeringsrådet, att Kalmar-Nybro-Emmabodaregionen, omfattande , , och kommuner, skulle klassificeras som storstadsalternativ. Området har en befolkning på närmare 100 000 personer och utgör en enhetlig region från näringsgeografisk och arbetsmarknadsmässig synpunkt. Arbetskraftspendlingen mellan de olika tätorterna är omfattande och bestyrker områdets homogena sammansättning. Inom regionen pågår med läns regionplaneförbund som huvudman ett regionplanearbete som avser att ännu mer än samordna och utveckla områdets gemensamma resurser. I regeringens förslag till plan för utveckling av den regionala strukturen (Kungl. 1972: lil Bilaga 1 Inrikesdep.) har den ändringen gjorts i förhållande till /planeringsrådets förslag till ortsklassificering, att förordats till primärt centrum medan och föreslås få status av kommuncentra. Regeringen anför att inom den föreslagna bör och kommuner betraktas som självständiga planeringsenheter och deras huvudorter hänföras till kommuncentra medan /blir primärt centrum. Även om det finns anledning hysa förståelse för det föreslagna primära centrumets utformning och arrondering talar emellertid flera skäl för att vid ett frångående av /planeringsrådets förslag i varje fall kommun bör inordnas i det förordade primära centrumet som därvid skulle omfatta kommunerna , , . Folkmängden i detta område uppgår f. n. till ca 87 000 personer. Skälen till detta är bl. a. följande: kommun har en med det föreslagna primära centrumet gemensam arbets- och handelsmarknad med starka och omfattande pendlingsrörelser såväl bland arbetskraften som för kommersiella och kulturella kontakter. är relativt sett länets industristarkaste kommun med enligt folkräkning av kommunens yrkesverksamma befolkning sysselsatt i tillverkningsindustrin. Motsvarande siffror är för kommun , för kommun och för län . Kommunen har en väl utbyggd metall- och verkstadsindustri, en omfattande glasindustri med förutom flera ledande företag inom den glasindustrin också landets enda tillverkare av planglas med f. n. ca 650 anställda och ett i övrigt väl utbyggt näringsliv med undantag för viss service där man replierar på och kommuners serviceutbud. ingår i den regionplanering som utförs för södra län och som förutom kommun omfattar , och kommuner. Kommunikationerna inom området är väl samordnade, och normalspåriga järnvägslinjen EmmabodaKalmar sammanför områdets olika centralorter som också binds samman genom direkta vägförbindelser. Flygkommunikationerna till området är väl utvecklade, och förutom det primära flygfältet i finns inom regionen affärsflygplatsen , anlagd mellan och och med de båda kommunerna som partsintressenter. På undervisningsområdet finns ett väl utvecklat samarbete inom området såväl mellan och som mellan och . Samarbete i kombinationen Emmaboda-Nybro-Kalmar förekommer också i flera betydelsefulla avsnitt av undervisningsområdet. Genom sitt läge i skärningspunkten mellan , och har stor centralortsbetydelse framför allt som sysselsättningscentrum inte bara för den egna kommunen utan också i områden utanför denna som är starkt förbundet med Kalmar-Nybroområdet framför allt vid försörjningen av viss såväl samhällelig som annan service. Folkmängdsutvecklingen i kommunen har väl följt mönstret för såväl som kommuner. Folkökningen var för , för , för och för län . Tätortsfolkmängden har ökat i , i och i kommun medan ökningen av tätortsfolkmängden i länet uppgår till . Medianinkomsten per inkomsttagare var i kommun , i kommun 15 312, i kommun 16 682, i län 15 115 och i riket . Medelinkomsten per inkomsttagare var i 17 621, i 17 181, i 18 974, i län 17 308 och i riket . Antalet skattekronor per innevånare enligt taxering var i 85,78, i 84,66, i 95,17, i län 82,29 och i riket 102,88. Redovisade uppgifter styrker att har en med det föreslagna primära centrumet jämförbar struktur i ekonomiskt och socialt hänseende och med starka bindningar i betydelsefulla regionala och regionalpolitiska frågor. Sakliga skäl talar därför att jämväl kommun bör ingå i det primära centrumet . Med stöd av det anförda hemställer vi att vid behandlingen av Kungl. 1972:1 1 1 i vad avser ortsklassificering måtte besluta att föreslaget primärt centrum jämväl måtte omfatta kommun.