mot · FV021422 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar i och i angående de sociala konsekvenserna av omflyttningsprocessen i samhället. Varje människa har ett behov av kontakt med andra människor. Detta är ett i det närmaste självfallet påstående. Ändå finns det anledning att åter aktualisera detta konstaterande, då det samhälle som planeras inte alltid tar hänsyn till elementära biologiska och psykologiska behov hos människan. De stora bostadsområden som snabbt växer upp i storstädernas ytterområden har mycket klart visat vilka problem som uppkommer i ett hårt exploaterat område. 1 dessa områden har man upplevt behovet av samlingslokaler, lokaler för fritidsaktiviteter m. m. som mycket akut. Detta är ett uttryck för individens berättigade krav på en bostadsmiljö som fyller de mest elementära behoven. I vårt kulturmönster ingår som en naturlig del det förhållandet att vi umgås med våra grannar och våra släktingar. Utöver dessa kategorier bygger de flesta människor upp en krets av vänner som ingår i det naturliga kontaktmönstret. Även om detta ingår som ett naturligt led i vårt kulturmönster har många människor svårt att bygga upp dessa mänskliga relationer. Konsekvenserna för de människor som rycks ur den invanda umgängeskretsen är svåra att bedöma. Vi har under haft en omfattande omflyttning av människor i vårt land. Den har i stort sett varit riktad från skogslänen och mot storstadsregionerna, men också inom regionerna har en omfattande omflyttning skett. Att flytta kan givetvis för den enskilde individen, vilken ställs utan arbete på sin hemort, uppfattas som en ekonomisk nödvändighet. Samhället har i sin verksamhet uppfattat det vara en samhällelig angelägenhet att så sker. rörlighetsstimulerande åtgärder har under bara i det närmaste tredubblats. Den lågkonjunktur som präglade 1971 har inneburit att takten i strukturförändringarna inom näringslivet ökat. Inrikesministern förutskickar i statsverkspropositionen att detta kommer att innebära att ökade krav ställs på de medel inom arbetsmarknadspolitiken som är avsedda att främja en yrkesmässig och geografisk rörlighet. När nu samhället så medvetet stimulerar omflyttningen av människor så är det angeläget att veta vilka konsekvenserna blir för de enskilda Vi måste ha kännedom om vad som händer med den individ som plötsligt hamnar i en helt främmande miljö utan några naturliga möjligheter till kontakt i sin närmaste omgivning. Vi måste också ha kännedom om olika tätortskoncentrationers möjlighet att erbjuda funktionella sociala livsmiljöer. Utmärkande för storstadsområdena är att såväl den fysiska som psykiska miljön är påfrestande för många individer. Detta leder till att människor lättare slås ut från den samhälleliga gemenskapen. Omfattningen av denna utstötningsmekanism kan mätas i kostnaderna för socialvård och socialpolitik. Den service som samhället erbjuder människorna är av olika omfattning i olika delar av landet. Olikheterna är som vi ser det inte nödvändigtvis ett utslag av olika ambitionsnivå. De visar snarare det ökade behov av service som finns i storstadsregionerna för att människorna skall ha drägliga livsbetingelser. En stor del av det serviceutbud som finns i storstäderna utgör en ersättning för naturliga aktiviteter, vilka inte har kunnat komma till stånd i ett snabbt och hårt exploaterat område. Aktiviteter som väsentligt förbättrar individernas livssituation utgör den reella service, vilken det finns anledning att ta hänsyn till när det gäller att bedöma serviceaktiviteter inom olika regioner. Till sådana aktiviteter måste exempelvis räknas utbildning, kultur och liknande. Det totala serviceutbudet utgör ett argument för koncentration av människor till storstadsområdena. Detta sätt att argumentera grundar sig inte på en analys av människans sociala livsmiljö. Den service som erbjuds är ofta inget annat än ett orationellt utnyttjande av våra totala resurser. Det är angeläget att man har en klar uppfattning om vilka sociala konsekvenser de olika åtgärderna som vidtas har och vilken kompensation människorna behöver i olika situationer. Det är angeläget att en kraftigt ökad uppmärksamhet ägnas de frågor som vi här har berört. Det är komplicerade problemkomplex som behandlats. Det synes oss lämpligt att en intensiv forskning om de sociala konsekvenserna av flyttningsprocesserna i samhället och om hur man i olika tätortskoncentrationer skall kunna erbjuda människorna en acceptabel social livsmiljö kommer till stånd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär forskning för att klarlägga de sociala konsekvenserna av omflyttningsprocessen i samhället och olika tätortskoncentrationers möjligheter att erbjuda individerna en acceptabel social livsmiljö.