mot · FV021632 · 1972-04-18 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 79 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Enligt arméorder Ast/Press 15/4 1966 skall avvecklingen av arméns övertaliga ridhästar ske i samråd med berörda civila organisationer. Krigsmakten har förklarat sig beredd medverka genom en successiv överlåtelse och t. v. (omkring 1977) kostnadsfri administrering av ackordhästorganisationen. Enligt statens jordbruksnämnd gjord utredning bör arméns ackordhästorganisation, överförd på annan myndighet eller organisation, bestå även sedan hästen (drag) utgått ur krigsorganisationen (omkring ). Inom utredningen räknade man med att huvuddelen av arméns kostnader för fredsbehovet av hästar, inköp och utbildning (ca /år) skulle betalas genom tillförda budgetmedel över 4 huvudtiteln, Armén: Remontering. Som framgår av prop. 1971:1 bilaga 6 Försvarsdepartementet B 22 Armén: Remontering fanns en reservation därstädes på . Av samma proposition framgår att för /72 yrkade ett anslag av för att täcka skillnader mellan utgifter och inkomster. Departementschefen avslog äskandet som också blev beslut. I anledning av jordbruksnämndens förslag efter yrkande från jordbrukets förhandlingsdelegation och framställning från hästen beslöt riksdag att av regleringsmedel utanför fördelningsplanen skulle få disponeras ett belopp av (1971 1974) som bidrag till kostnaderna för arméns ackordhästorganisation. Åtgärden motiverades av att man härigenom kunde stödja den inhemska aveln och bibehålla en viss dragkraftreserv. Då några budgetmedel icke kommer att tillföras arméns remonteringsanslag, varifrån kostnaderna för ackordhästorganisationen bestrides, måste andra vägar sökas för bevarandet av ett system som visat sig haft en avgörande betydelse inte bara för landets hästavel utan även utgjort en liten men dock värdefull dragkraftreserv vid drivmedelsbrist. En ökad- disponering av regleringsmedel med är på grund härav motiverad. Skulle organisationen raseras äventyras våra ridskolors, främst , och våra ryttarföreningars förseende med lämpliga lektionshästar, kommer importen av mindervärdiga sådana att ytterligare utökas samt försvinner vidare den kvalitetsbefrämjande export av elit och avelsdjur som pågår. En fostrande idrottsverksamhet, som utövas av mer än 80 000 ridande ungdomar, skulle avsevärt försvåras. Bidragsökningen motiveras även av att införselavgifterna på hästar ökats i den utsträckningen att dessa med mer än dubbelt överstiger den begärda anslagsposten i dess helhet. Härtill kommer att ett bibehållande och utökande av de avelsgrenar inom hästaveln där tillgången icke motsvaras av efterfrågan icke oväsentligt skulle minska den exportförlust på fodersäd som skapar betydande regleringsekonomiska problem. På grund av vad här ovan anförts och för möjliggörandet av ackordhästorganisationens bevarande i enlighet med av statens jordbruksnämnd gjord utredning hemställes att jordbruksnämnden bemyndigas att utöver förut beviljade ytterligare få disponera av regleringsmedel utanför fördelningsplanen för att bibehålla och i sinom tid överföra arméns ackordhästorganisation på annan myndighet eller organisation. någon besparing tvärtom blir resultatet ökade investerings- och driftkostnader. En fortsatt basering av målflygdivisionen till innebär att flygplanen i stor utsträckning kommer att kunna flyga ut på rätt sida om den nya luftleden Röd 1. För såväl målflyget som trafikflyget innebär detta avsevärt ökad flygsäkerhet. Antalet flygplanrörelser från målflygets sida genom Röd 1 kan däremot uppskattas till 14 000 18 000 vid en omlokalisering till . Ur trafikflygets synpunkt torde det bli svårt att acceptera den ökade risk för incidenter som måste bli ett resultat av denna höga aktivitet genom civila flygleder. Ett av motiven för en flyttning av nuvarande flygled Röd 1 västerut är dessutom att man undviker praktiskt taget alla passager av militärflyg mellan och . Genom flyttning av målflyget till förtas denna effekt. Luftrummet över och Karlsborgsområdet är dessutom redan hårt belastat inte bara genom hög flygaktivitet utan också genom ofta återkommande skjutövningar från bl. a. Kråks skjutfält och skjutplatserna vid och Hammarnäset. Vi har ovan något berört de ekonomiska aspektema, och även om merkostnaden för en förflyttning till blir ganska ringa så måste även små besparingar beaktas. Detta gäller inte bara på investeringssidan utan även beträffande driftkostnaderna. Målflygets anflygningstider liksom flygtiden för återgång till basen blir längre vid en basering på än på . Därigenom uppstår en avsevärd ökning av målflygdivisionens flygtimmar, vilket medför en årlig betydande kostnadsökning. De personalpolitiska frågorna måste alltid starkt beaktas vid all omlokalisering. Den personal, som är knuten till målflygdivisionen, är av olika skäl hårt bunden till och . Möjligheten att erhålla likvärdiga anställningar för familjemedlemmarna i är synnerligen små, och utbildningsmöjligheterna är på intet sätt jämförbara på de båda orterna. I finns rika möjligheter till utbildning inte bara på gymnasial nivå utan även genom olika former av högskoleutbildning m. m. Detta är synpunkter, som bör beaktas vid beslut om målflygdivisionens framtida förläggning. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att målflygdivisionen även i fortsättningen skall vara baserad på . av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 45 angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret. I motion 1613 i anledning av proposition 1972:75 har vi tagit upp bl. a. frågan om omfördelning av försvaret och civilt motstånd. I proposition 1972:45 redogörs nu för ett planerat sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret och en beredning för långsiktig totalförsvarsplanering. Vi hänvisar till vad vi anfört i motion 1613. råder en påtaglig obalans mellan de olika grenarna i vårt totalförsvar. Försvarspolitik i traditionell mening är endast ett av säkerhetspolitikens medel. Strävanden att minska spänningen i världen bör ses i ett vidare perspektiv. En internationell rättsordning kan inte bygga på nöd och fattigdom för flertalet människor i världen utan endast på rättvisa och välstånd för alla. Ett väsentligt ökat utvecklingsbistånd från de rika nationernas sida är på en grundläggande säkerhetspolitisk åtgärd. satsas i 1971/budget för försvarsändamål, dvs. sex gånger mer än det belopp som anvisats för , inklusive alla utbetalningar till och till utvecklingshjälp. Ekonomisk och psykologisk krigföring och politisk krigföring i form av sanktioner och påtryckningar blir än mer tänkbara. På freds-, konflikts- och säkerhetspolitikens forskning, som bör kunna finna metoder för att minska spänningen i världen, satsas i förhållande till det militära försvaret ytterligt små summor. Försvarsministern har i proposition 1972:75 uttalat att med hänsyn till kravet på balans i våra totala försvarsinsatser är det betydelsefullt med fortsatta studier inom övrigt totalförsvar för att erhålla ett säkrare underlag för den långsiktiga planeringen. Enligt vår bedömning bör i de studierna, som presenteras i proposition 1972:45, ingå uppgiften att undersöka hur en omfördelning kan ske från traditionellt militärt försvar till de övriga grenarna i totalförsvaret som ekonomiskt och psykologiskt försvar, freds-, konflikts- och säkerhetspolitisk forskning, freds- och nedrustningsarbete och internationellt biståndsarbete. Frågan om civilt motstånd har diskuterats i . I motionen 1971:699 krävde 11 socialdemokrater att tilläggsdirektiv måtte ges till försvarsutredningen att formulera och analysera olika former av icke-militära försvarsmetoder som en del i det långsiktiga planarbetet inom utredningen. Vid behandlingen av motionen anförde utskottet att utredningen skulle tillföras särskilt underlag genom försvarsdepartementets försorg. Utredningen har utan redovisning av underlags 72 1306 S 1972