mot · FV021435 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om statistisk belysning av olika välfärdskomponenter i samhället. har välfärdsbegreppet blivit föremål för en intensiv debatt. I motioner till har krav framställts på att bättre mätmetoder och ökad statistisk belysning av olika välfärdskomponenter skall komma till stånd. Bruttonationalprodukten och nationalinkomstbegreppet, som framför allt är storheter som mäter samhällets ekonomiska situation och produktiviteten, har blivit föremål för kritik. Denna kritik utifrån välfärd smässiga utgångspunkter är dock obefogad då dessa begrepp aldrig avsetts att vara några värdemätare på den totala välfärden i vårt samhälle. Det torde för övrigt vara en omöjlig uppgift att konstruera ett mått som i en siffra mäter och belyser välfärden i ett samhälle. Accepterar man tanken att människan är välfärdens mått och att välfärden är samhällets mål, borde slutsatsen bli att samhället måste skaffa sig information om människornas levnadsvillkor och deras värdering av dessa villkor. Samhällsvetenskaplig forskning borde ha som en viktig uppgift att belysa människornas relativa välfärd och sprida information om detta till beslutsfattarna. Tyvärr har samhällsvetenskaperna dock i ringa omfattning kommit att syssla med dessa frågor. Orsaken härtill torde bl. a. vara att inflytelserika ekonomer hävdat att de fria marknadskrafterna tillgodoser informationsförmedlingen, och opinionsbildande statsvetare har menat att demokratiska beslutsprocesser förmedlar folkets önskemål automatiskt. Dessa nationalekonomiska och statsvetenskapliga modeller har dock i allt högre utsträckning börjat ifrågasättas. De traditionella indikatorerna i form av bruttonationalprodukt och styrelseskick har kommit att te sig som tvivelaktiga indikatorer. Intresset har väckts för att mera systematiskt söka finna indikatorer på välfärd och välfärd sfördelning genom något slag av samhällelig bokföring. Det ökade intresset för internationella jämförelser har också stimulerat strävanden att finna sociala välfärdsmått. Kravet på bättre information om välfärdsfördelningen i samhället har stimulerats inte minst genom jämlikhetsdebatten. Som en följd härav har åtskilliga samhällskritiska grupper ställt krav på bättre information på detta område. Flera betydelsefulla ansatser har gjorts att sammanställa information om samhället. Den mest systematiska ansatsen i vårt land att med en stickprovsmässig frågeundersökning belysa hur levnadsvillkoren ter sig för människor i välfärdsavseende har åstadkommits av låginkomstutredningen i dess levnadsnivåundersökning. Denna utredning har haft i uppdrag att statistiskt kartlägga den reella inkomstspridningen med särskild inriktning på avvikelserna nedåt från genomsnittet. har inte bara studerat fördelningen av nettoinkomster och köpkraft utan också sökt kartlägga ett vidare fält av välfärd. Undersökningen har urskilt följande sidor hos levnadsnivån (välfärdskomponenter): ekonomiska resurser, hälsotillstånd, kostvanor, bostadsförhållanden, uppväxt- och familjeförhållanden, utbildning, sysselsättning och arbetsplatsförhållanden, politiska resurser samt fritid och rekreation. Inom vart och ett av dessa områden har gjorts en inventering i anslutning till tidigare utredningar samt debatterats krav och normer rörande vad som är acceptabelt eller icke acceptabelt i fråga om tillgång och resurser. I intervjuundersökningen har man vänt sig till ett urval av människor för att ta reda på hur de har det i dessa avseenden. Det är således en väldig uppgift som utredningen har gett sig i kast med. Med hänsyn till uppgiftens enorma omfattning och svårighet måste man imponeras av vad utredningen åstadkommit. Det största värdet med undersökningen är kanske att den ställer hela välfärdsbegreppet under debatt, vad som skall vara eftersträvansvärt eller icke eftersträvansvärt i fråga om levnadsvillkor och livsresurser. Strävan efter bättre information om hur det är ställt med människornas välfärd tvingar oss att bättre tänka igenom vad vi skall mena med välfärd. I sina petita till årets budget har föreslagit att ett större inom verket utarbetat projekt, kallat Levnadsförhållandena i samhället, skulle komma till utförande under /73. Som framgår av namnet har det föreslagna utredningsprojektet en nära anknytning till de undersökningar som genomfördes för låginkomstutredningens räkning. är mycket komplext och innefattar en mängd problem av metodologisk och annan art. Departementschefen har, med hänvisning till att chefen för tillkallat en sakkunnig med uppdrag att biträda med att undersöka hur fördelningsstudier av det slag som låginkomstutredningen utfört skall läggas upp , icke ansett sig kunna bevilja medel för detta projekt. Den sakkunnige har således till uppdrag att inventera tillgänglig statistik och annan löpande information som belyser fördelningen och utvecklingen av centrala välfärdskomponenter samt att utarbeta förslag till kompletteringar eller förbättringar av informationen i detta avseende. Detta arbete bör enligt departementschefen efter hand ge bättre underlag för de prioriteringar av statistiken på området som är nödvändiga. Det torde vara klart att först med hjälp av återkommande undersökningar och jämförelser med liknande information från andra länder kan man närma sig den stora frågan som låginkomstutredningen fått sig förelagd välfärdsfördelningens orsaker med sikte på ett handlingsprogram. En sådan kontinuerlig uppskattning och uppföljning av olika välfärdskomponenter bör komma till stånd. Det är därför angeläget att den sakkunnige som fått i uppdrag att utreda dessa frågor arbetar skyndsamt, så att det till kommande års budget kan anvisas medel för den typ av utredningar som genomförts av låginkomstutredningen och som föreslagit bli utförda. Under hänvisning till vad som ovan anförts får vi hemställa att beslutar att ge Kungl. till känna vad i motionen anförts beträffande vikten av statistisk belysning av olika välfärdskomponenter i samhället. () ()