mot · FV021175 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i samiska språket och kulturen. Vi är samer och vill vara samer, utan att därför vara varken mer eller mindre än andra folk i världen. Vi har fått uppleva hur vår kultur och våra traditioner har förringats, hur våra seder, vårt tanke- och samhällsliv har tagits ifrån oss och ersatts med nya och främmande. Inom samhällens offentliga ram har det givits liten plats för vår kultur och vårt samhällsliv. Vi måste få plats i samhället för våra värderingar, vår kultur och våra livsmönster och få dem accepterade såsom betydelsefulla, värda att utvecklas. Konkreta samhälleliga åtgärder som innebär en uppvärdering av vår kultur bidrar till att ge oss en äkta och levande känsla av egenvärde, som leder till att vi på ett naturligt sätt överför element i vårt kulturarv och traditioner till nya och tidsmässiga former. Det är nödvändigt att vi odlar och får odla vårt språk, utveckla det och använda det som kommunikationsmedel i tal och skrift, hemma och i samhället. (Nordiska .) Det finns, som framgår av ovanstående citat, en stark och växande strävan bland samerna i liksom i och att bevara och vidareutveckla den samiska kulturen. Denna strävan är starkt inriktad på nordiskt samarbete och kom till klart uttryck vid Nordiska samekonferensen i , som i här berörda ärende gjorde följande uttalande: anser det ytterst nödvendig at det allerede utlovte samiske professoratet i snarest opprettes og at det blir et professorat i samisk språk og kultur. Utifrån sett har samerna betraktats som intressanta forskningsobjekt. Ett bevis på det är den rikhaltiga etnologiska litteraturen om samerna och uppsamlade bruksföremål som samerna använt sig av tidigare. Ur samernas synvinkel bör forskningen kring samerna även få ett annat syfte: att finna värderingar och faktorer som är av betydelse för samernas framtid. Möjligheterna för samerna att använda sitt språk har begränsats till talspråk i hemmet och knappt ens det. Det förekommer såväl i och som i att samebarn efter att ha gått i skola kan eller vill tala på sitt modersmål med sina föräldrar. Det bidrar naturligtvis till försämrad kontakt mellan föräldrar och barn. Redan från första skolåret får samebarnen lära sig att det språk som de lärt sig i hemmet inte är deras modersmål. På grund av osaklig upplysning om samerna i läroböckerna får de uppfattningen att samerna inte har någon egen kultur. Detta har lett till den negativa effekten att självtilliten och tilltron till det samiska har undergrävts. enspråkig svenskundervisning för samebarnen på ett för dem främmande språk och med läroböckernas nuvarande utformning är inte förenligt med den nya läroplanens mål och riktlinjer, där det heter: 1 centrum för skolans verksamhet står den enskilde eleven. De som verkar inom skolan skall visa aktning för elevens människovärde och söka skaffa sig kännedom om hans individuella egenart och förutsättningar samt söka främja hans personliga mognad till en fri, självständig och harmonisk människa. I jämförelse med en del andra länder ligger efter beträffande service och undervisning i minoritetsspråk och kulturer. Som exempel kan nämnas att i början av var antalet studenter som läste finsk-urgiska språk vid i inte mer än sex. Antalet lärare och övrig institutionspersonal är högre än antalet studenter: en professor och en docent i finsk-urgiska språk, en finsk och en ungersk lektor och en vetenskaplig assistent, vidare en heltidsanställd administratör samt ett kontorsbiträde. I finns ännu ingen akademisk tjänst som ansvarar för vårdnaden om det samiska språket och kulturen. För att förbättra situationen för den samiska kulturen och språket måste samhället ställa resurser till förfogande. En kärnpunkt i det samiska kulturarbetet är strävan efter att vidga det samiska språkets användning som ett modernt kulturspråk. Det är härvidlag i första hand det för och gemensamma skriftspråket som står i blickpunkten. Det är således viktigt med en grundlig forskning omfattande hela samefrågan samt gedigen undervisning häri på olika nivåer inom utbildningsväsendet. För att detta skall bli genomförbart bör en professur i samiska språket och kulturen, vilket samerna begärt, inrättas vid i . har i sina petita begärt en professur i samiska, och en sådan har även föreslagits av universitetskanslersämbetet. De flesta universitetsstuderande samerna finns i , och en professur i samiska skulle på ett naturligt sätt höra hemma där i närheten av det samiska bosättningsområdet. Vi hemställer därför om att en professur i samiska språket och kulturen inrättas vid i fr. o. m. . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att måtte besluta att vid fr. o. m. inrätta en professur i samiska språket och kulturen. () i Agnäs () () (vpk)