mot · FV021048 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökning av anslaget till ungdomsledarutbildning, m. m. En yttrest central fråga för ungdomsorganisationerna är utbildningen av ungdomsledare. Det är därför glädjande att det statliga bidraget till ungdomsledarutbildning i årets statsverksproposition uppräknas med till . utreddes samhällsstödet till ungdomsorganisationernas ledarutbildning av en arbetsgrupp inom . Förslag lämnades om högre statsbidrag samt om ändrade fördelningsnörmer av stödet. Förslaget remissbehandlades mycket positivt av ungdomsorganisationerna. lade fram förslag till förändringar av ungdomsledarutbildningsstödet. I statsverkspropositionen har föredragande statsråd tagit upp två väsentliga synpunkter på ledarstödet dels en mycket välkommen resursförstärkning, dels det framförda kravet på att man vid fördelningen av stödet även skall ta hänsyn till medlemmar i åldersgruppen . Detta innebär att medlemmar som ligger till grund för statsbidraget (7 ) ökas från 900 000 till 1 200 000, vilket särskilt gynnar barnorganisationerna. Enligt föredraganden skall de övriga statsbidragsreglerna följas. Dessa bestämmelser är dock inte helt invändningsfria. Systemet är uppbyggt på att ungdomsorganisationerna tilldelas vägningstal i förhållande till antalet medlemmar och geografisk spridning (SFS 1971:388). Medlemsantalet uppdelas trappstegsvis och kan för en organisation maximalt ge 16 vägningstal. Högsta vägningstal för geografisk spridning är 5. Genom sin konstruktion kan förhållandevis små förändringar i organisationernas medlemstal få stor betydelse för det ekonomiska utfallet för såväl den enskilda organisationen som övriga organisationer. Varje vägningstal var 1970/71 värt . Genom årets föreslagna anslagsförstärkning ökar värdet av varje vägningstal. Ökningens omfattning beror dock på hur den totala summan vägningstal förändras genom förskjutning i organisationernas medlemsantal eller i dess geografiska spridning. Fördelningssystemet upplevs av ungdomsorganisationerna som mycket osäkert, eftersom den ena organisationens framgång kan innebära minskning för den andra. Särskilda vägningstal för den procentuella 1 -1972. spridningen inom landets kommuner tycks i mycket stor utsträckning ha spelat ut sin roll genom kommunsammanläggningarna. understött av en nära nog enhällig remissopinion bland ungdomsorganisationerna har därför lämnat förslag på nya fördelningsnormer. I korthet går förslaget ut på att bidragsberättigad organisation erhåller bidrag i förhållande till antalet ledare i verksamheten, varvid schablonmässigt en ledare skall beräknas för varje 10-tal medlemmar i åldergrupperna i organisationen. I stället för att väga in den geografiska spridningen i bidragstilldelningen föreslås spridningen ingå som en del i definitionen på som är berättigad till ungdomsledarutbildningsstöd. För att få bidrag skall en organisation redovisa minst 3 000 medlemmar i åldern samt vara representerad i minst tio län. Denna definition av de organisationer som åtnjuter utbildningsstöd. På grund av att de nya beräkningsgrunderna avviker från de nuvarande och leder till stora skillnader i organisationernas relativa bidragsökning föreslås att ingen organisation för sin ledarutbildning /73 skall få större ökning av sitt bidrag än sorn' motsvarar av det belopp organisationen var berättigad /71. Motsvarande anslagsuppräkning för /74 maximeras till . Vid bedömning av storleken av den bidragssumma som på angivna grunder bör fördelas mellan organisationerna, har ungdomsrådet utgått ifrån en beräkning av den totala kostnaden per utbildningsdygn. Med beaktande av kostnaderna för anordnande av kurser samt för resor och traktamenten har ungdomsrådet beräknat ett totalbelopp av . För handikapporganisation bör dock beloppet utgöra . Till en början bör bidrag beräknas för 3/och ledare. Det långsiktiga målet bör vara att det totala samhällsstödet, inklusive bidrag från kommun och landsting, uppgår till en utbildningsvecka och ledare. Det statliga stödet bör enligt förslaget inte överstiga av redovisade och godkända kostnader. 1 fråga om ledarutbildningsstödets utformning för , vissa samarbetsorgan och elevorganisationer lägger ungdomsrådet fram särskilda förslag. års ungdomsutredning påtalade den särställning bland ungdomsorganisationerna, som () intar. En av anledningarna är bl. a. att den lokala verksamheten i stor utsträckning finansieras med kyrkoskattemedel. Centralt har emellertid organisationen samma sätt som övriga bidragsberättigade ungdomsorganisationer. Med förslaget att beräkna ledarantalet (1 ledare/10 medlemmar) skulle RKUs ledarantal uppgå till ca 13 000. RKU uppger emellertid antalet fritidsverksamma ledare till 5 500. rådet anser dels mot bakgrund av den förhållandevis privilegierade ställning RKU intar genom att med kyrkoskattemedel lokalt kunna anställa och/eller arvodera ledare, dels att ökningen från uppgivna 5 500 fritidsverksamma ledare till 13 000 ledare knappast kan åstadkommas som den föreslagna bidragskonstruktionen kommer att gälla, att RKU s ledarutbildningsbidrag tills vidare baseras på ett antal av 5 500 fritidsverksamma ledare inom organisationen. Beträffande elevorganisationerna kan anföras att samhällsstödet till dessa delvis har andra motiv än stödet till övriga ungdomsorganisationer. Mot bakgrund härav har också bidraget till elevorganisationernas allmänna verksamhet utgått via annan huvudtitel i statsverkspropositionen. har inte sett några motiv för att bidraget till elevorganisationernas ledarutbildning skall utgå via annan anslagspost än den som gäller för elevorganisationernas allmänna verksamhet och föreslår mot bakgrund härav att anslagsposten Bidrag till vissa elevorganisationer uppräknas med ett belopp motsvarande det respektive elevorganisation erhåller via anslagsposten Bidrag till ungdomsledarutbildning för budgetåret 1 971/72 (). Bidrag till samarbetsorganisationers utbildningsverksamhet omfattas av ungdomsorganisationers landsråd (SUL), kristna ungdomsråd (SKU), och ungdomsrepresentantskap (FNU). Med hänsyn till att nämnda samarbetsorgan till övervägande delen utgöres av ungdomsorganisationer, som erhåller bidrag till sin egen interna ledarutbildning, måste det anses principiellt felaktigt att samarbetsorganen skall erhålla generellt stöd till sin ledarutbildning. En sådan ordning innebär nämligen en premiering av de organisationer som tillhör eller kan tillhöra samarbetsorgan. Samarbetsorgan bör emellertid icke berövas möjligheten att få bidrag till sin utbildningsverksamhet. Bidraget bör dock ej vara av samma karaktär, som det vilket föreslagits för de enskilda organisationerna, utan prövas i särskild ordning. föreslår att de bidragsberättigade samarbetsorganen en gång får inlämna en utbildningsplan till tillsynsmyndigheten vilken för ändamålet tilldelas särskilda medel. har under haft speciella medel till kursoch konferensverksamhet med ungdomsorganisationerna samt till kvalificerad ledarutbildning. Behovet av dylik verksamhet är obestridligt, men det kan ifrågasättas om detta skall inrymmas under anslaget till ungdomsorganisationernas ledarutbildning. Riktigare vore att tillsynsmyndigheten anvisades speciella medel att användas till kontakt- och informationsöverläggningar med företrädare för ungdomsorganisationerna. Vidare torde SÖs medel till kvalificerad ungdomsledarutbildning helt l*-1972. kunna utgå om förslaget till ny bidragskonstruktion för ungdomsledarutbildning antas. Motivet är att den nya bidragskonstruktionen ökar möjligheten för organisationerna att vidga sin ledarutbildning. För utbildning anordnad av samarbetsorgan samt för kurs- och konferensverksamhet anordnad av tillsynsmyndigheten föreslår att avsätts under ny anslagsrubrik Särskilt ungdomsledarstöd. Statens ungdomsråds beräkning av det direkta anslaget till ungdomsorganisationerna för ledarutbildning enligt ovan redovisade fördelningsnormer slutar på för /73. Till detta kommer anslagsposten Bidrag till vissa elevorganisationer som uppförs med samt anslagsposten Särskilt ungdomsledarstöd om . Medelsbehovet enligt ungdomsrådet utgör således . Enligt föredragande statsråd föreslås tillsammans utgå i bidrag till ungdomsledarutbildning. För att nå upp till denna summa kan de av föreslagna fördelningsbestämmelserna för det direkta bidraget till organisationernas ledarutbildning justeras antingen genom att minska kravet på självfinansiering med några procentenheter eller genom att öka den maximerade 75-procentiga anslagsökningen under /73. Med hänvisning till det anförda hemställs att dels bifaller Kungl. Maj:ts förslag i prop. 1972:1, bil. B 48, om att som bidrag till ungdomsledarutbildning för /73 anvisa , dels hos Kungl. begär att fördelningen av nämnda anslag skall ske enligt de normer som redovisats i motionen och som närmare preciserats i statens ungdomsråds förslag angående stöd till ungdomsorganisationernas ledarutbildning.