mot · FV02591 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om fördjupad företagsdemokrati. Vid flera tidigare riksdagar har motioner väckts av representanter för med krav på en förutsättningslös och allsidig utredning om utbyggd företagsdemokrati inom såväl den statliga som den privata sektorn. Motionerna har inte föranlett någon åtgärd från sida, då dessa frågor betraktas som fackliga och av praxis handläggs av arbetsmarknadens parter utan lagstiftning eller direktiv från statsmakternas sida. har mot den bakgrunden inte funnit det vara ändamålsenligt att tillsätta en utredning. Även från vårt håll har det understrukits att kraven på insyn och inflytande för de anställda i första hand måste komma från dem själva och utformas genom förhandlingar mellan dessa och arbetsgivarna. Vi har funnit att man på den vägen nått vissa resultat. Av betydelse i det sammanhanget är revisionen av företagsnämndsavtal och det omfattande utredningsarbete som bedrivs inom arbetsmarknadsorganisationerna. Inom det s. k. för samarbetsfrågor, vilket är ett samarbetsorgan mellan LO, TCO och SAF, har riktlinjer fastställts för försöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati i företag på den del av arbetsmarknaden som omfattas av nämnda organisationer. Försöksverksamheten skall bl. a. vara inriktad på att finna former för de anställdas medverkan när det gäller att genomföra förändringar i arbetsmetoder, arbetsmiljö och arbetsorganisation samt i utformningen av personalpolitiken. Olika nya samarbetsformer mellan anställda och företagsledning skall prövas. Inom ramen för verksamhet pågår också viss försöksverksamhet med s. k. självstyrande grupper. Motsvarigheter till finns inom andra sektorer av arbetsmarknaden. Även den försöksverksamhet med företagsdemokrati som påbörjats i statliga aktiebolag och förvaltningar bör kunna bidra till att många problem som hindrat en snabbare utveckling blir bättre belysta. Erfarenheten har visat att problemen är desamma oavsett vem som äger företagen, vilket gör att denna försöksverksamhet bör kunna ge erfaren heter som kan ligga till grund för en utbyggd företagsdemokrati i hela näringslivet. Den grundläggande motiveringen för demokrati i företagen är densamma som för demokrati i samhället i övrigt. I vårt land torde det också råda enighet om att ett demokratiskt system ger det i längden effektivaste resultatet av den verksamhet som bedrivs. Värdet med en utbyggd företagsdemokrati ligger alltså inte bara i att den enskilde individens tillfredsställelse med arbetet och därmed hans välfärd ökar utan också i att samhällets produktiva resurser blir bättre utnyttjade. Sådana egenskaper hos individen som initiativkraft, vilja till ansvarstagande och strävan efter kunskap, vilka har avgörande betydelse för framstegen i samhället, kan tas till vara på ett bättre sätt. Skilda uppgifter i arbetet, t. ex. på ett större företag anställda på verkstadsgolven, arbetsledare, kontorister och tjänstemän gör att krav ställs från olika utgångspunkter och erfarenheter i det dagliga arbetet. Det är viktigt att denna erfarenhet tillvaratas i företagsledningens bedömningar. Kraven på ett större inflytande från de anställda kommer också från själva samhällsutvecklingen. Den utveckling som lett fram till det genomindustrialiserade samhället och dess ständigt fortsatta förändringar har haft genomgripande verkningar på människornas villkor i arbetslivet. Grundläggande förändringar som t. ex. de tekniska framstegen och specialiseringen, det växande antalet mycket stora företagsenheter samt den ökade rörligheten i olika avseenden i det moderna näringslivet har inte bara fört med sig att själva arbetsuppgifterna har förändrats utan också att hela den industriella miljön och de sociala relationerna på arbetsplatserna i många avseenden har ändrat karaktär. Det finns tendenser till att den enskilde råkar i en mer isolerad situation än tidigare, då det i allmänhet fanns möjlighet till överblick över de förhållanden som inverkade på den egna situationen. Utvecklingen på skolans område har skapat nya förutsättningar för och behov av en förändrad beslutsstruktur på arbetsplatserna. Den unga generationen har i skolan lärt sig ett självständigt och kritiskt tänkande. Kraven på medinflytande kommer i och med detta att stegras. Den höjda utbildningsnivån ger dessutom nya förutsättningar för en decentraliserad beslutsprocess i företagen. Det finns i de företagsdemokratiska sammanhangen anledning att fästa uppmärksamheten på det ömsesidiga beroendet mellan behovstillfredsställelsen i arbetet och den allmänna livsanpassningen. Valet av ett visst arbete har konsekvenser för individens bostadsort, tillgång till service, kontakt med släkt och vänner osv. självfallet i sin tur på individens anpassning i arbetet på samma sätt som inkomst- och arbetsförhållanden har konsekvenser för individens anpassning utanför arbetsplatsen. Det är enligt vår mening nödvändigt att betydligt mer ingående än kartlägga vad bl. a. den ökade rörligheten på arbetsmarknaden har för konsekvenser i dessa avseenden. Strävan måste vara att bryta den sociala isoleringen på alla plan. En utbyggd företagsdemokrati måste därför i princip ta sikte på medverkan och medbestämmande av de anställda på alla beslutsnivåer i företaget. Det finns anledning att förmoda att intresset från de anställda själva är störst när det gäller frågor som har direkta återverkningar på deras egna förhållanden på arbetsplatsen. Sådana frågor är t. ex. arbetsorganisation och uppläggning och arbetsmiljö i vid bemärkelse. Det torde emellertid också finnas ett starkt intresse hos de anställda att kunna följa den allmänna företagspolitiken, särskilt företagets bedömningar i fråga om t. ex. konjunkturkänslighet, konkurrensläge och produktutveckling. Erfarenheter har gett vid handen att det inte finns något enkelt och enhetligt sätt för hur man skall skapa ett mer demokratiskt fungerande produktionsliv. Arbetet med att förstärka det demokratiska inslaget i företagen måste därför försiggå efter flera linjer . Den naturliga utgångspunkten för det fortsatta praktiska arbetet är självfallet det arbete som bedrivs i företagsnämnderna. Därutöver bör i första hand ytterligare försök med löntagarrepresentation i företagsstyrelserna, en öppnare redovisning av företagens ekonomiska förhållanden samt utbyggd forskning av den sociala och psykiska anpassningen på arbetsplatsen komma i fråga. Även i det senare fallet skulle det vara värdefullt med en särskild försöksverksamhet med tonvikt på att utröna arbetstillfredsställelsen i olika arbetssituationer. Det är viktigt att utvecklingen på det företagsdemokratiska området sker i nära samarbete med människorna på arbetsplatserna. Först när löntagarna har direkta möjligheter att påverka de olika företagsdemokratiska modellerna kan en mer reel) demokrati fungera. Åtskilliga av de problem som här har nämnts ägnas stor uppmärksamhet på olika håll. Som antytts bedrivs en omfattande forsknings- och försöksverksamhet i både arbetsmarknadsparternas och statsmakternas regi. Forskning om arbetsförhållanden, företagshälsovård, arbetspsykologi osv. ingår ofta som led i allmänna forskningsprojekt vid universitet och högskolor. Även inom enskilda företag bedrivs en livlig experimentverksamhet. Oaktat den verksamhet som bedrivs finns det enligt vår mening utrymme för initiativ och samordning från samhällets sida för att stimulera reformarbetet på detta område. Samhället har en skyldighet att noga följa utvecklingen på området för att utifrån detta kunna anpassa sin verksamhet efter de förändrade förutsättningar som en utvecklad företagsdemokrati innebär. Utvecklingen på det företagsdemokratiska området kommer att på ett genomgripande sätt förändra samhället. Det är därför enligt vår uppfattning en mycket väsentlig uppgift för samhället att följa den försöksverksamhet som bedrivs. Denna uppföljning bör gälla dels sociala och produktivitetsmässiga konsekvenser av olika demokratimodeller, dels vilka nya krav som ställs på samhället i fråga om ny lagstiftning, ändring i socialförsäkringssystemet, utveckling av skolan osv. Det är angeläget att den företagsdemokratiska utvecklingen inte hindras på grund av dålig beredskap från samhället. Utvärderingen bör enligt vår mening anförtros en utredning där representanter för arbetsmarknadens parter och de politiska partierna ingår. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att en utredning till sätts med representanter för de politiska partierna och arbetsmarknadens parter i syfte att följa den företagsdemokratiska försöksverksamheten och komma med förslag för att skapa förutsättningar för en fördjupad företagsdemokrati. () () . () i Skegrie () i () i Bäckmora () i (c) i () () i Luttra () i Glömminge