mot · FV02789 · 1972-01-25 00:00:00 — angående statschefens ställning i den nya författningen. Grundlagberedningen har ännu inte framlagt sina slutgiltiga förslag. Till pressen har emellertid meddelats vilka principer man kommer att följa bl. a. beträffande statschefens ställning och befogenheter. Beredningen har fastslagit att Konungen skall vara statschef, och därmed är frågan om alternativet republik avförd från beredningens sida. Statschefens uppgifter har emellertid tänkts bli av uteslutande representativ natur och innebära vissa möjligheter för monarken att följa regeringens arbete bl. a. genom konselj varje kvartal. Utredningen har sålunda rensat bort en rad uppgifter som enligt den nuvarande konstitutionen åvilar statschefen. Sålunda kommer talmannen att efter överläggningar med vice talmän och partiledare utpeka regeringsbildaren utan att rådgöra med Konungen. Befälet över krigsmakten kommer att utövas av regeringen och konseljen ersättas i regel av regeringssammanträden utan Konungens närvaro. Grundlagberedningen tycks anse att man med dessa förslag, som framlagts i en presskommuniké, har genomfört det uppdrag som följde av beslut . Då beslöt nämligen om en utredning rörande statschefens ställning i en parlamentarisk demokrati. Detta beslut var ett svar på en motion, väckt i båda kamrarna, som krävde en utredning om statschefens ställning i en parlamentarisk kommitté, varvid även frågan om en i demokratisk ordning vald statschef i ett republikanskt statsskick skulle prövas. Att grundlagberedningens uppdrag även innefattade frågan om republik bekräftades bl. a. av statsminister i ett svar på en enkel fråga i andra kammaren. Svaret löd i ett avsnitt: Grundlagberedningens uppdrag innesluter alltså en prövning av och ett ställningstagande till frågan, om vårt statsskick bör vara monarkistiskt eller republikanskt. Grundlagberedningen tycks för sin del tagit ställning till frågan monarki eller republik men inte presterat något utredningsmaterial som visar på vilka grunder man gjort detta ställningstagande, ej heller vilket slag av republik man tagit ställning emot. Den representativa roll som grundlagberedningen skisserat för statschefen kan i och för sig fyllas av en monark eller en president. I så motto har grundlagberedningen i sitt ställningstagande för monarkin icke bundit statschefen vid funktioner som icke skulle kunna passa även en vald statschef. Något verkligt alternativ till monarki har emellertid inte En rad frågor är av intresse om ett ställningstagande skall göras mellan en ärftlig monarki och republik. Det är önskvärt att en analys göres av republikfrågan i vårt land. De ekonomiska relationerna mellan kungahuset och staten borde klarläggas ytterligare. Konsekvenserna av en avlösning i demokratisk och laglig ordning av monarki mot en republik borde utredas och vidare vilken typ av republik som skulle kunna komma i fråga; vem skall välja, vilket valsätt, vilken valperiod, vilka befogenheter, skulle frågan kunna aktualiseras etc. Grundlagberedningens författningsförslag, som enligt dess egen uppfattning icke skulle aktualiseras förrän vid det tronskifte som följer efter det att författningen antagits, vilket kan ta mycket , bör kompletteras. Om detta lämpligen bör ske genom grundlagberedningen eller genom en arbetsgrupp inom departementet eller i en parlamentariskt vald kommitté är en fråga som regeringen kan ta ställning till utan beslut. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredning i syfte att fullfölja grundlagberedningens arbete angående statschefens ställning med en genomlysning av frågan om republik som ett alternativ till monarki i vårt land.