mot · FV021539 · 1972-04-04 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående . omvandlades till ett institut försocial forskning. Institutets forskningsverksamhet skall dels ske inom arbetsmarknadsområdet, dels inom det socialpolitiska området, dock inte forskning rörande hälso- och sjukvård. Avsikten med institutet är att samordna de olika forskningsinsatserna inom berörda områden och ge dessa en större målinriktning. Dessutom skall en viss kompletterande forskning ske. 1 proposition nr 29 föreslås riktlinjer för verksamheten. Där sägs att forskningen skall inriktas på praktiska tillämpningar. Övriga avvägningar föreslås styrelsen, bestående av representanter för avnämare inom de socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska områdena, få göra. Någon direkt prioritering mellan olika forskningsfält görs alltså inte i propositionen. Det finns i och för sig ingen anledning att ifrågasätta kompetensen hos institutets styrelse när det gäller att bedöma olika forskningsinsatser. Det måste dock ytterst bli en politisk avvägningsfråga att styra forskningsinriktningen. representerar en bred sakkunskap på det område som institutet skall arbeta. Kontakterna med den socialpolitiska forskningen skall ske genom att innehavaren av professuren i socialpolitik skall vara ledamot av samhällsvetenskapliga fakulteten vid och av . Vi finner att det skulle vara värdefullt om kontakterna mellan representanter för socionomutbildning och vore ömsesidiga. I institutets styrelse bör ingå företrädare för socialhögskolorna. Kostnaderna för samhällets socialpolitiska insatser är till mycket stor del det pris som får betalas för samhällsutvecklingen. Det är därför orationellt att de olika politiska beslut som fattas på lokal, regional och central nivå så sällan relateras till deras sociala konsekvenser. Beslutsunderlaget är ofullständigt med felaktiga samhällsinsatser som följd. Forskningen inom den sociala sektorn är starkt eftersatt. har därför ett mycket brett fält att arbeta på för att få grepp om de sociala konsekvenserna av olika utvecklingstendenser i samhället. En prioritering till de mest akuta problemområdena måste därför komma till stånd. saknas relevanta möjligheter att exakt mäta väsentliga komponenter i vår sociala välfärd. Det är nödvändigt att utarbeta metoder att mäta levandsstandard och de däri ingående komponenterna bostadsstandard, service, rekreation, social kontakt, yttre miljö, stress m. m. Metodutvecklingen på dessa områden måste vara inriktad på sådant sätt att man kan mäta effekten av olika socialpolitiska insatser. Utvecklingen av metoderna är av central betydelse för att nå resultat i det socialpolitiska arbetet. Minst lika viktigt är att formulera en målsättning för reformpolitiken på det socialpolitiska området. Att utveckla en samhällssituation där ett minimum av sociala missförhållanden uppstår kan endast åstadkommas om man kan anvisa de grundläggande orsakerna till problemen. Jämlikhetsmålsättningen och en fördjupning av demokratibegreppet är därvidlag centrala moment. Dessa begrepp bör studeras utifrån deras förmåga att omformas i enlighet med de krav samhällsutvecklingen ställer. Vi är väl medvetna om att en mängd frågeställningar skulle behöva bli belysta och utesluter inte att så också kommer att ske. Vi finner det emellertid vara välmotiverat att redan nu ger till känna en uppfattning om till vilka forskningsområden bör koncentrera sin verksamhet under ett inledningsskede. Vi vill ta fram tre problemområden. Strukturomvandlingen och den därav följande befolkningskoncentrationen är en av de största orsakerna till sociala missförhållanden. Det beror på att det förändrade sociala kontaktmönstret i sig innebär en påfrestning men också på att man i de nya bostadsområdena inte har kunnat erbjuda acceptabla miljöer anpassade efter människans behov. Detta problemområde är starkt eftersatt i den sociala forskningen. Det bör därför klarläggas dels huruvida människor över huvud taget klarar en drastiskt förändrad social situation, dels vilka åtgärder som måste komma till stånd för att sociala vårdkostnader inte skall uppstå när människor tvingas flytta eller på annat sätt byta miljö. Relationerna mellan människor är av central betydelse när det gäller möjligheterna att anpassa sig till olika situationer. Det är nödvändigt att man på arbetsplatserna och annorstädes skapar förhållanden som möjliggör naturliga mänskliga kontakter. a. löpande-band-principen och bullrande arbetsplatser utgör hinder härför liksom en pressad arbetssituation. Det är viktigt att arbetsplatsernas utformning ägnas stor uppmärksamhet när det gäller de sociala forskningsinsatserna. Skolan har ett stort inflytande på individens utveckling och förmåga att fungera i en social gemenskap. Våra kunskaper är mycket begränsade när det gäller problemen i skolan och dess korrelation till olika sociala problem i och . En bristande anpassning i skolan kan medföra problem när det gäller att klara sig på arbetsplatserna. Skolan måste utformas så att eleverna inte får sociala Kostnaderna för en sådan omformning i måste ställas i relation till de sociala vårdkostnaderna som kan uppstå om åtgärder inte vidtas. Detta problem är mycket viktigt att få klarlagt inte minst av den anledningen att det i stor utsträckning gäller de sociala förhållandena i morgondagens samhälle. Det gäller för att dels belysa problemområdet som sådant, dels att visa vilka kostnader samhället åsamkas vid olika beslutsalternativ. Forskningen skall alltså vara inriktad på att ge beslutsfattarna möjlighet att handla utifrån ett relevant beslutsunderlag. I likhet med anser vi det vara värdefullt om socialforskningsinstitutet presenterar avvägningar för en fortsatt prioritering av verksamheten. Detta är inte minst viktigt för att man skall få den behövliga bredden i den sociala forskningen utan att fördenskull förlora i kvalitet på de mest angelägna forskningsområdena. Det bör ankomma på att ange den huvudsakliga forskningsinriktningen. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att företrädare för socialhögskolorna blir representerad i styrelsen för , att hos Kungl. Maj:t begär att beslut om forskningsinriktningen vid skall underställas , att som sin mening uttalar att primära forskningsområden för socialforskningsinstitutet bör vara de sociala konsekvenserna av strukturomvandlingen och den därav följande folkomflyttningen, arbetsplatsernas utformning samt förhållanden inom utbildningsväsendet, allt i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () i Lane-Herrestad