mot · FV02743 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående luftföroreningar från motorfordon. I de bensindrivna bilarnas avgaser finns 150200 olika ämnen. Åtskilliga av dem är giftiga eller skadliga. Ensamma eller tillsammans med andra luftföroreningar skapar de allvarliga påfrestningar på människors hälsotillstånd. Forskningens rön är tillräckliga för att motivera kraftfulla insatser för att begränsa omfattningen av dessa föroreningsutsläpp. De åtgärder som krävs måste sättas in på flera plan. Dels måste konventionella bensinmotorer förses med avgasrenare, dels krävs ett intensifierat utvecklingsarbete för att få fram andra från miljösynpunkt lämpligare motortyper. Men det krävs också insatser för att genom trafikplanering etc. minska riskerna där de nu är störst: i tätorterna. Maximiregler för utsläppen av koloxid och kolväten har i införts fr. o. m. Dessa normer är dock av marginell betydelse. En arbetsgrupp inom har framlagt ett betänkande i vilket föreslås införandet av nya skärpta regler i två etapper, fr. o. m. 1974 respektive bilmodeller. Dessa ansluter till federala normer i med eftersläpning. Med hänsyn till att godtagbar reningseffekt i så fall nås först fr. o. m. bilmodeller, att det successiva ersättandet av den äldre bilparken tar tid och att en ökning av bilparken kan förutses, kan man dock inte vänta någon avsevärd förbättring av föroreningssituationen förrän . Från sida har krävts ett snabbare införande av nya avgasreningsnormer. Vid riksdag föreslogs att nya normer skulle införas fr. o. m. Det kravet avslogs dock. Vid riksdag, då tiden för införandet av nya regler bilmodeller bedömdes för kort, föreslogs att nya regler skulle införas fr. o. m. 1975/76. Dessa normer skulle motsvara de nya amerikanska normerna . Ambitionen från vårt håll ligger alltså högre än ledningsgruppens och motiveras främst av att föroreningssituationen i svenska tätorter liknar den amerikanska och att den teknik som tvingats fram genom den amerikanska lagstiftningen borde få ett mer allmänt genomslag. Företag som vill sälja sina bilar på den amerikanska marknaden måste få fram motortyper som klarar de amerikanska kraven. Våra krav avslogs dock av . utlåtande innebär inget konkret angivande av tidpunkten för införandet av nya normer, endast ett önskemål om att vid den fortsatta handläggningen av ärendet alla möjligheter att påskynda arbetet blir tillvaratagna. Det har framhållits att andra europeiska länder motsätter sig införandet av skärpta normer. Den måste aktivt söka påverka dessa europeiska regeringar, så att ett mer allmänt införande av verkningsfulla avgasreningsnormer inte fördröjs. Men även om flertalet europeiska länder väljer en långsammare reformverksamhet bordetta inte hindra att blir föregångsland och följer den amerikanska tidsplanen. Det svenska förberedelsearbetet bör inriktas på ett införande av de hårdare amerikanska normerna som i . Normerna kan kompletteras med dispensmöjligheter för att undvika att bestämmelserna uppfattas som handelshinder. Genom att avgasrenarna fördyrar bilarna bör dock dispensbestämmelserna förenas med särskilda avgifter så att konkurrensförhållandena inte rubbas. Diskussionen om avgasnormer har främst gällt nya bilar. Men även sedan nya normer införts kommer ett stort antal äldre fordon att finnas i trafiken, fordon för vilka avgasreningskraven ligger betydligt lägre. Det tar alltså innan de totala avgasutsläppen går ner avsevärt, särskilt som antalet fordon ökar. Det är väsentligt att minska utsläppen av avgaser även från äldre fordon. Här bör en teknisk utveckling stimuleras, som kan göra det möjligt att få fram relativt billiga avgasrenare som går att montera på äldre fordon. Det bör övervägas om normer kan införas även för äldre fordon. Dessa normer måste sannolikt sättas lägre än för nya fordon. I bilavgaserna ingår även kväveoxider. Beräkningar visar att utsläppen av dessa enbart i uppgår till omkring . Amerikanska undersökningar visar att kväveoxiderna kan medverka till uppkomsten av kroniska lungskador. De är dessutom korrosiva och kan även angripa organiskt material. Skadeeffekterna är inte slutgiltigt studerade. Forskningsarbete pågår inom , och avsikten är att WHO skall framlägga förslag till gränsvärden för utsläpp av kväveoxider. Vid avgaslaboratoriet i Studsvik bedrivs även forskning på detta område. Denna forskning måste ges tillräckliga resurser. De amerikanska avgasnormerna innebär också krav på reducering av kväveoxidutsläppen. Ett annat riskmoment i detta sammanhang är blyutsläppen. Blyföreningars skadeverkningar kan anses verifierade. Det bly som tillsätts bensinen för att åstadkomma en jämnare förbränning försvinner till stor del ut med avgaserna. Omfattningen uppskattas i till ca , främst i form av oorganiska föreningar. Men även mer riskabla organiska blyföreningar förekommer i avgaserna, och en del av det oorganiska blyet kan omvandlas till organiskt bly i naturen. I finns bestämmelser om en högsta tillåten halt av tetraalkylbly i bensinen på . Från folkpartihåll har under de krävts en sänkning av blyhalten i bensinen. Vid riksdag föreslogs en sänkning av den högsta tillåtna gränsen till . Motionen behandlades av tredje lagutskottet i dess betänkande nr 39 och avslogs med bl. a. den motiveringen att utskottet inhämtad att förhandlingar då pågick mellan giftnämnden, och oljebolagen om en successiv sänkning av den högsta tillåtna halten och att bestämmelser innebärande en sänkning av gällande gränsvärde kunde förväntas under innevarande år. Då detta ej skedde upprepades kravet vid riksdag. Motionen behandlades i jordbruksutskottet och avslogs med hänvisning till att frågan utreds av giftnämnden och och att resultat av utredningsarbetet kommer att framläggas . Bestämmelser skulle alltså införas , och en utredning skulle vara klar . Denna utveckling kan inte betecknas som progressiv, i synnerhet som förslag om en viss sänkning bara är en tillfällig åtgärd i avvaktan på införandet av regler om blyfri bensin. Sådan bensin måste finnas räcklig kvantitet när nya hårdare avgasnormer införs. De nya reningsmetoderna kräver att motorerna drivs med blyfri bensin. Skaderiskerna motiverar givetvis också en snabb nedtrappning av blyhalten. En tidsplan bör nu fastställas för denna. Ett första steg bör tas . Högsta tillåtna blyhalten bör då sänkas till . Det är också väsentligt att se till att blytillsatserna inte ersätts med andra skadliga tillsatsämnen. Vidare bör konsumenterna uppmanas att använda bensin med låg blyhalt. Som regel innehåller den högoktaniga bensinen mer bly än bensin med lägre oktanhalt. Åtskilliga bilister använder nu högoktanig bensin utan att detta krävs av motorerna. Det bör även vara möjligt att genom avgiftssättning på bensin, som relateras till blyhalten, driva fram en snabbare övergång till blyfattig bensin. Ett förslag av denna innebörd föreligger i den amerikanska kongressen. Den vanliga bensinmotorn kan efter smärre ingrepp drivas med gas. Gasdrift ger väsentliga fördelar i förhållande till bensindrift. Man slipper helt blyutsläppen. Koloxid- och kväveoxid utsläppen är lägre än vid bensindrift. Drifttekniskt är gasbilarna helt jämförbara med bensinbilarna. 1 en del andra länder ökar gasdriften snabbt i omfattning. I finns ca 15 000 gasdrivna bilar, i över 300 000. Även i , och används gasbilar för att motverka luftföroreningarna. I hindras utnyttjandet av gas som drivmedel för bilar med ekonomiska medel. Installationerna kostar ca . men skulle vid större serier kunna halveras. Driftkostnaderna är f. n. något högre än för bensinbilarna. Om skatten på gasol sänktes skulle en viss övergång till gasdrift med all säkerhet komma till stånd. Speciellt angeläget är att fordon som till övervägande del används inom tätorter som taxibilar, distributionsbilar etc. kan drivas med miljövänliga bränslen. Kravet på sänkt gasolskatt står inte i motsättning till kraven på skärpta avgasnormer utan är endast ett komplement. 1* 1972. Skattebortfallet skulle inte bli mer än av marginell betydelse och kan eventuellt kompenseras genom justeringar i skattesatserna för andra bränslen. Gasolskatten bör sänkas så att gasoldrift blir ekonomiskt fördelaktig jämfört med bensindrift. Med lagstiftning eller avgifter kan man tvinga fram en teknik som inte skulle ha kommit förrän om trycket från samhällsinstanserna inte satts in. Det visar exemplen med avgasrening. Det är också sannolikt att detta leder till ett intensifierat utvecklingsarbete för att få fram nya typer av motorer för fordon, vilket kan bli ett billigare sätt att klara de buller- och avgaskrav som ställs upp. Elbilen har från dessa utgångspunkter framstått som ett attraktivt alternativ. Olika typer av hybridmotorer och stirlingmotorn kan också i utvecklat skick skapa förutsättningar för ett milj ovänligare transportsystem. Därför är det angeläget att stimulera detta utvecklingsarbete. De statliga insatserna för utveckling av nya motorer koncentreras speciellt sedan beslut fattades om att avveckla främst på stirlingmotorn och gasturbinmotorn. Insatserna görs bl. a. i form av krediter från investeringsbank AB, genom lån och bidrag från Styrelsen för teknisk utveckling samt genom Förenade fabriksverkens engagemang i United () AB & Co. Genom STU :s försorg har stöd utgått till elfordonsprojekt, gasturbinprojekt och stirlingprojektet. Förenade fabriksverken, som är delägare i United , har svarat för vissa av bolagets kostnader. FFV kommer att till industridepartementet lämna en redogörelse för de finansieringsmässiga aspekterna på engagemanget i United . Utvecklingsarbetet synes vara framgångsrikt. När det gäller elbilar torde efter Tjorvens nedläggning någon mera betydande satsning från samhällets sida inte föreligga frånsett visst forskningsstöd. Det är dock angeläget att utvecklingsarbete kan bedrivas även vad gäller elbilar. Sådant pågår i flera länder, speciellt i , och . I torde mer än 50 000 eldrivna fordon vara i drift. Fordon med relativt goda prestanda har också tagits fram. Problemen gäller här främst att få fram effektiva batterier. Det är väsentligt att ett utvecklingsarbete kan bedrivas när det gäller såväl stirlingmotorer, gasturbinmotorer som eldrivna fordon och olika typer av hybridmotorer. Det är främst i tätorter som bilavgasernas skadeverkningar gör sig gällande. Utsläppen av de skadliga gaserna är störst vid den ryckiga trafik som förekommer i tätorter. Trafiken är också intensivast i dessa. Åtskilligt finns alltså att vinna i miljöhänseende genom en bättre trafikplanering. Effektivast är givetvis att genomföra en kraftig begränsning av trafiken med privatbilar särskilt i större tätorter. också att man aldrig kan lösa trafikförsörjning i en storstad genom privattrafik med bilar. Denna trafik måste ersättas med kollektiv transport. Samhälls- och trafikplaneringen baseras dock fortfarande i alltför hög grad på trafikförsörjning genom privatbilar. Ett intressant exempel är dock där man undersöker möjligheterna att klara en stor del av transportförsörjningen genom ett spårtaxisystem. En utbyggd kollektivtrafik kombinerad med en dämpning av privatbilismen har givetvis väsentliga fördelar från miljösynpunkt. lägger även fram förslag till årets riksdag i syfte att stimulera utvecklingen av kollektivtrafiktekniken. Men avgasproblemen kan i avvaktan på en framtida bättre kollektivförsörjning minskas genom planeringsåtgärder. Givetvis bör fordonstrafik och fordonsuppställning undvikas i närheten av bostäder. Normer om högsta tillåtna halt av olika luftföroreningar från motorfordon i städerna bör användas för att begränsa tillströmningen av fordon till tätortskärnorna. Trafikseparering, stoppljus som ordnas till gröna vågor är andra generella åtgärder. Trafikleder bör läggas utanför tätortskärnorna. Vi har i denna motion tagit upp olika möjligheter att minska föroreningsutsläppen från motorfordon. Skärpta avgasreningsnormer bör införas i som i . Blyhalten i bensin måste sänkas. Vi har diskuterat användningen av ekonomiska styrmedel i syfte att begränsa utsläppen av avgaser och för att stimulera utnyttjandet av nya bränslen. Frågan om avgifter för de fordon som inte uppfyller de generella avgasreningskraven, avgifter baserade på blyhalten i bensin etc. och möjligheterna att genom sänkning av gasolskatten stimulera gasdrift av bilar bör enligt vår mening med förtur studeras av utredningen om miljövårdens ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställes I. att hos Kungl. a) att en sänkning av högsta tillåtna halten av blyföreningar i bilbränsle från /liter till /liter genomförs , b) att utredningen om miljövårdens ekonomi även måtte undersöka möjligheterna att utnyttja ekonomiska styrmedel inom bränslesektom, t. ex. sänkt gasolskatt i syfte att stimulera gasdrift av bilar, avgifter baserade på halten av bly och andra farliga tillsatsämnen i motorbränslen, avgifter på motorfordon som inte uppfyller normer för avgasrening c) att utvecklingsarbetet på nya motortyper, t. ex. elmotorer och hybridmotorer, intensifieras, d) att ytterligare åtgärder vidtas i syfte att stimulera en trafikplanering som tar större hänsyn till miljörisker i form av avgasutsläpp m. m. II att ger Kungl. till känna vad som i motionen anförts rörande regler för begränsning av avgasutsläpp från motorfordon. () () () () () () ()