mot · FV02510 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Naturvetenskaplig forskning. Samhällets behov av ekologisk information är större . Detta sammanhänger med att vårt sätt att utnyttja naturresurserna drastiskt har ändrats . Skötseln av dessa måste grundas på kunskap om naturens (ekosystemens) byggnad och funktion hur de levande organismerna inklusive människan samspelar med den omgivande miljön. Den samhälleliga planeringen, utnyttjandet av naturresurserna måste bygga på en avvägning mellan ekologiska, tekniska, sociala och politiska värderingar. Ekologin är därför en central samhällsvetenskap, och en ekologisk planering är i många sammanhang liktydig med en långsiktig ekonomisk planering av tillgängliga resurser. Tyvärr är kunskapen om ekologiska system otillräcklig för att möta de anspråk på information som samhället ställer. Det gäller inte bara att mäta eller belägga förändringar i miljön, utan det gäller också att kunna följa och förutsäga effekten av pågående eller tänkta miljöförändringar, dvs. hur ekosystemen och dess populationer reagerar för ändringar i miljön. Ekologin skall sålunda kunna ge besked om såväl enstaka och isolerade företeelser i naturen som hur hela ekosystem reagerar. Detta innebär att inte bara enskilda ekosystem måste studeras, utan komplex av ekosystem måste bli föremål för en analys, för att klarlägga dels de grundläggande skeendena (processerna) i ekosystemen, dels samspelet mellan de olika ekosystemen. Man måste därvid ta speciellt hänsyn till konsekvenserna av olika slag av markanvändning. Det omedelbara behovet av en allsidig ekologisk information påtalas ständigt och har senast kommit till uttryck i ett av den fysiska riksplaneringens delbetänkanden: Hushållning med mark och vatten (SOU 1971:75, s. 51) och framgår av följande avsnitt: Den fysiska samhällsplaneringen bör ges en långsiktig inriktning som ligger i linje med det handlande som från ekologiska utgångspunkter ter sig rationellt i ett längre tidsperspektiv. Olika handlingsalternativ, t. ex. alternativa lokaliseringar av industri, vattendragens långsiktiga användning, olika markanvändningssätt osv. bör helst kunna prövas i ekologiska totalmodeller. Innan detta kan ske måste emellertid en omfattande information om ekosystemens uppbyggnad, regleringsmekanismer och stabilitetsgränser ställas samman, vilket tar . Det är emellertid angeläget att den fortsatta fysiska riksplaneringen, och f. ö. all samhällsplanering, kan grundas på ett mera genomarbetat ekologiskt underlag. Från denna synpunkt är en modellutveckling, i vilken delmiljöerna luft, mark, vatten och levande organismer (inkl. människan) förs samman i en översiktlig helhetsmodell, angelägen. En sådan modell kan successivt förfinas allteftersom nya data från den ekologiska forskningen växer fram. För att vi skall få en mera välgrundad uppfattning om hur de ekologiska samspelen fungerar och därmed även en möjlighet att bättre förutse konsekvenserna av olika planalternativ krävs betydande forskningsinsatser. har också de ekologiska aspekterna fått en mera framträdande plats i den naturvetenskapliga forskningen. F. n. koncentrerar naturvetenskapliga forskningsrådet genom sin ekologikommitté forskningen på två storprojekt, nämligen terrester ekosystemanalys, tidigare benämning för det nu planerade projektet ekologi respektive Energiflöde och dynamik i ekosystem. En av anledningarna till att det inte varit möjligt att få fram det önskade ekologiska faktamaterialet är att de ekologiska sambanden bildar så komplicerade mönster eller system att de varit svåra att överblicka. Utvecklingen inom den tillämpade matematiken och datortekniken har emellertid medfört att det finns goda metoder att studera hur komplexa system styres. Detta sker bl. a. inom regler- och systemtekniken. har även ekologin börjat använda dessa metoder, och utvecklingen inom den ekologiska systemanalysen eller systemekologin är explosionsartad främst i . I har sådan ekologisk systemanalys nu startats inom ett storprojekt, nämligen storprojektet , med anslag från . Mot bakgrunden av att mer än halva yta täcks av skog mest barrskog och att barrskogslandskapet är den dominerande landskapstypen får det anses vara en högst angelägen uppgift att med en problemorienterad forskningsinsats på systemanalytisk grund få fram metoder och faktaunderlag för att tillfredsställande kunna bearbeta frågor rörande barrskogslandskapet och dess utnyttjande. I begreppet barrskogslandskap innefattas här inte bara den egentliga skogen utan också de andra element som bygger upp landskapet som bebyggelse, öppna marker som åker och betesmark samt myrar, vattendrag och sjöar, Bland aktuella problem i barrskogslandskapet, som för sin lösning påkallar en fördjupad kunskap om ekosystemets byggnad och funktion, kan följande framhållas: Barrskogslandskapets mångsidiga utnyttjande för skogsbruk, jordbruk, viltproduktion, fiske, rekreation, bebyggelse och forskning. Organismers, populationers, näringskejdors och processers känslighet för påverkan, främst kemisk sådan (t. ex. det sura regnet). Skogens förmåga att absorbera när- och fjärrspridda föroreningar. Bibehållen eller ökad biologisk och ekonomisk produktion. Skogliga åtgärders inverkan på kvantitet och kvalitet av yt- och grundvatten, djurpopulationers storlek (t. ex. insektshärjningar m. genom kalhuggning, gödsling, förändring av awerkningsformerna, bränning och herbicidanvändning. Det nu planerade projektet har en klart fixerad målsättning. Detta innebär att svar kommer att lämnas på speciella frågor och projektet kommer även att kunna bidraga till att praktiska problem kan lösas lättare, exempelvis skogligt ekologiska frågor. kommer projektet sannolikt att få genom att det som det första terrestra storprojektet kommer att bli normbildande. De arbetsmetoder och betraktelsesätt som används kommer att med framgång kunna tillämpas inom andra områden av samhällsplanering. En allsidig ekosystemundersökning kräver samarbete över institutionsgränser, omfattande ämnen som botanik, zoologi, mikrobiologi, hydrologi, meteorologi, statistik och reglerteknik. Konstruktion av modeller är förutsättningen för ett framgångsrikt projekt. Med ledning av projektets modeller kan koordinering och prioritering av arbetet ske. Modellen ger anvisning på delundersökningar, nödvändiga för projektets framåtskridande och fullföljande, som den tillåter individuella forskningsinsatser inom fastställda områden och tidsramar. Denna typ av storprojekt har startats inom det Internationella Biologiska Programmet (IBP) och ett internationellt system av storprojekt håller nu på att växa fram, täckande de viktigaste miljötyperna på jorden (biom). IBP kommer att avslutas, men de mycket viktiga storprojekten avses fortsätta inom :s program Människan och Biosfären (). I sammanträdde on the Man and Biosphere, i vilket är medlem. Därvid beslöt man att till regeringarna rekommendera bl. a. följande projekt för internationellt samarbete: The ecological effects of different land uses and management practices on the temperate and landscape. Detta projekt betonar speciellt människans påverkan på miljön. Det nu föreslagna svenska barrskogsprojektet är helt i linje med detta projekts intentioner. Dessa internationella biomstudier kommer även att få stor betydelse när det gäller att få fram lämpliga metoder för att mäta globala miljöförändringar. Intresserade regeringar har i samband med förberedelsearbetet för om den mänskliga miljön haft en speciell arbetsgrupp för global miljöövervakning. Denna arbetsgrupp har speciellt understrukit biomstudiernas vikt och givit dem högsta prioritet. Statens naturvetenskapliga forskningsråd skriver i sina petita för det kommande budgetåret: De senaste årens ökade medvetande om försämringen av miljön omkring oss har bl. a. varit en följd av studier av samt forskning kring de miljöfaktorer, som har betydelse för människans hälsa och trivsel. För förståelsen av orsakssammanhangen är den integrerande grundforskningen inom ekologin, som rådet stöder via sin ekologikommitté, av stor betydelse inte minst på . Under /71 fullföljde rådet det utredningsarbete som gjorts beträffande ekologins ställning och behovet av speciella åtgärder för att stödja detta ämnesområde (rådets utredning Åtgärder för förstärkning av den terrestra ekologin). En koncentration avses nu ske till integrerande ekologiska forskningsprojekt s. k. storprojekt som ev. beräknas sätta i gång under innevarande budgetår (Terrester ekosystemanalys och Energiflöde och dynamik i ekosystem) anknyter delvis till redan nu pågående av rådet stödd forskning. projektet är delvis en utvidgning av den av rådet stödda Östersjöforskningen vid Askölaboratoriet. Målsättningen är här att klarlägga den grundläggande dynamiken i de biologiska systemen i . De dåliga syreförhållandena i bottenvatten, nedsmutsningen av dess kustområden och de höga halterna av biocider och tungmetaller i östersjöfisken gör att det inte minst ur miljövårdssynpunkt är väsentligt att denna typ av forskning påskyndas, ty en sådan basal kunskap saknas , och den är väsentlig för bedömning av åtgärder till förbättring. Trots att rådet satsat på ekologisk forskning i form av ökade anslag blir dock den reella ökningen obetydlig bl. a. beroende på att delar av det sistnämnda projektet som bekostats genom ett större engångsanslag från nu torde få följas upp med hjälp av rådets medel. IBP-programmet, som är inne i ett avslutningsskede, har helt integrerats med ekologikommitténs verksamhet. Vissa delar av dess nuvarande verksamhet t. ex. det s. k. beräknas ingå i projektet ekologi (Barrskogslandskapens ekologi). Genomförandet av dessa liksom övriga planerade storprojekt för kommande budgetår står och faller med de medel som rådet kan ställa till förfogande. Av statsverkspropositionen framgår att dessa medel icke ställs till naturvetenskapliga forskningsrådets förfogande för kommande butgetår. Detta skulle i så fall medföra att det synnerligen angelägna projektet ekologi icke skulle kunna påbörjas enligt de uppgjorda planerna. Projektet är kostnadsberäknat till /73. Vi förutsätter att vissa medel bör kunna ställas till ekologikommitténs förfogande från annat håll, exempelvis jubileumsfond och skogsbolagen. Vi föreslår därför en uppräkning av anslaget till statens naturvetenskapliga forskningsråd med utöver förslaget i statsverkspropositionen. Med hänvisning till vad ovan framförts hemställs att beslutar att till Naturvetenskaplig forskning, för /73 anvisa ett reservationsanslag av () ()