ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021130 · 1972-01-25 00:00:00 — om inrättande av tjänster vid vissa kurser för utländska studerande. Från anslaget till vissa kurser för utländska studerande (35, prop. 1972: 1, bil. 10, s. 361) utgår bidrag för anordnande av kurser i svenska för icke svensktalande studerande m. fl. Undervisningen står under universitetskanslersämbetets överinseende och meddelas vid universiteten i , , , och samt högskoleenheten i . Lärarna vid denna undervisning kan endast timanställas. Dessa lärare har i regel mycket goda akademiska meriter, och i ett stort antal fall har de erfarenhet av denna typ av undervisning. Det är vanligt att de engageras eller 4 kurser per läsår, vilket visar att det i allmänhet är fråga om en heltidsverksamhet och ej om en bisyssla. För dessa lärare är det således omöjligt att åstadkomma något så när tryggade anställningsförhållanden. har i sina senaste anslagsäskanden föreslagit att Kungl. Maj:t måtte föreskriva att tjänster som extra universitetsadjunkt skall kunna inrättas inom ramen för under »Lönekostnader för lärarpersonal» beräknade medel på detta anslag. Med anledning härav hemställes att bemyndigar Kungl. Maj:t att från anslaget för Vissa kurser för utländska studerande besluta om inrättande av tjänster som extra universitetsadjunkt.
mot · FV021133 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av extra doktorandstipendier. Ett huvudmotiv bakom forskarutbildningsreform var att utbildningens organisation skulle göras effektivare och att studietiderna skulle nedbringas. Detta skulle dels ske genom en förstärkt forskarhandledning, dels genom förbättrade förhållanden för de enskilda doktoranderna, bl. a. genom en ökning av antalet doktorandstipendier. Tyvärr har det icke visat sig vara möjligt att helt förverkliga dessa intentioner. Ett stort antal av doktoranderna innehar tjänster avsedda för undervisning på lågstadiet extra universitetslektorat, universitetsadjunkter samt assistent- och amanuenstjänster. Om det inträffar en minskning av tillströmningen av studerande till lågstadiet, så fungerar den s. k. universitetsautomatiken på så sätt att ett antal av dessa lärartjänster på korttidsförordnande bortfaller. Därigenom skulle ett antal doktorander stå utan möjlighet att fortsätta sin forskarutbildning. I vissa fall rör det sig om personer som är relativt långt komna i sina studier för doktorsexamen, men som på grund av det nuvarande tjänstesystemet icke kunnat erhålla någon fast anställning. För att undvika att på detta sätt helt avbryta möjligheterna för fortsatta studier för dessa ofta kvalificerade personer borde ett antal extra doktorandstipendier inrättas. Lämpligast kan detta ske genom att lärosätena får tillstånd att inrätta extra doktorandstipendier i de fall då en minskning av studerandeantalet i förhållande till medelsberäkningen i statsverkspropositionen på denna punkt leder till ett bortfall av undervisningstimmar som minst motsvarar ett extra universitetslektorat (lektorstimmar) respektive en assistenttjänst (assistenttimmar). Ett sådant bemyndigande leder givetvis icke till några ökade kostnader för statsverket jämfört med vad som föreslagits i propositionen, eftersom det endast är fråga om att använda på grund av det lägre studentantalet eljest inbesparade lönemedel för extra doktorandstipendier . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att måtte bemyndiga Kungl. Maj:t att i de fall då en minskad studenttillströmning leder till besparingar på anslagen för avlöningar till lärarpersonal använda medel från detta anslag för inrättande av extra doktorandstipendier. () ()
mot · FV021134 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar i Agnäs och om översyn av bestämmelserna om granskning av läromedel i den obligatoriska skolan. Enligt uppgift skall förhandsgranskningen av läromedel upphöra. Hur någon kontroll av läroböcker och andra medel sedan skall kunna vara möjlig meddelas icke. Den granskning som hitintills skett har varit förbluffande lättvindig i vissa fall och visat sig tillåta att klart olämpliga läromedel gått till skolorna. I en debatt vid vårriksdagen 1970 om vissa bestämda läromedel som använts och som innehöll icke objektiva uppgifter i ämnet religionskunskap yttrade utbildningsministern att skolmyndigheterna ute i kommunerna hade möjlighet att granska läromedlen. har SÖ framfört sin åsikt att tre filmer som varit ämnade att visas i sexualkunskap inte är lämpliga utan kan vålla barnen skador, men säger att man ute i kommunerna kan få visa dessa filmer. Vi förutsätter att SÖ har den kompetens som behövs för att pröva dessa filmer och liknande läromedel, men om kompetenta granskare på SÖ finner ett läromedel olämpligt, varför får icke SÖ:s auktoritet som praktisk och logisk följd att t. ex. de tre filmerna förs undan? Det är inte rimligt att de lokala skolstyrelserna skall ha tid och råd att var för sig granska filmerna och fatta beslut och att de skulle ha den kompetens som behövs för att avgöra om barnens psyken skadas, om komplex kan uppstå hos vissa elever eller om filmerna inger fruktan. Därtill kommer föräldrarnas situation. Det finns i vårt land en stor mängd målsmän som redan är mycket oroade över att föräldrarnas rätt till fostran trädes för nära genom att skolan visar deras barn filmer av detta slag och över huvud taget lämnar en undervisning som delvis strider mot hemmens anda. SÖ borde i detta fall låta sin kompetens slå igenom hela fältet och därmed förhindra bekymmer i kommunerna, i hemmen och i fallet med de tre filmerna undvika de tragiska följder som de kan medföra. I detta läge finner vi det motiverat att hela frågan om granskning av läromedlen i den obligatoriska skolan prövas. En översyn bör ske. Skall föräldrarnas förtroende för vårt undervisningsväsen behållas och stärkas måste garantier lämnas för att de böcker som sätts i elevernas händer och de läromedel som används är objektiva och lämpliga ur alla synpunkter. Prövningen bör även gälla om granskningen skall ske centralt eller kommunalt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn av be stämmelserna om granskning av läromedlen i den obligatoriska skolan. () ()
mot · FV021141 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående dispositionen av medel vid de högre läroanstalterna. I sin anslagsframställning för /73 pekar universitetskanslersämbetet på att olika tekniska hjälpmedel numera kommit att spela en allt viktigare roll i den högre utbildningen. Enligt UKÄ:s mening är det angeläget att läroanstalterna får möjlighet att i väsentligt ökad omfattning anskaffa läromedel av detta slag, bl. a. i lärarkraftsbesparande syfte. UKÄ hemställer av denna anledning om att läroanstalterna skall få möjligheter att byta ut medel för undervisningstimmar mot resurser för inköp av olika typer av tekniska läromedel. I årets statsverksproposition föreslår chefen för undervisningsdepartementet att Kungl. Maj:t medges rätten att besluta om användande av avlöningsanslagen till lärarpersonal till inköp av lärarbesparande läromedel. Departementschefen anser vidare att dessa inköp skall begränsas till att omfatta material som produceras som ett led i försöksverksamheten med radio och TV i utbildningen. De senaste årens utveckling i vad gäller olika typer av tekniska hjälpmedel i undervisningen har öppnat nya möjligheter på en rad olika områden. Det finns emellertid anledning att varna för en alltför stor tro på de förändringar och rationaliseringar som dessa tekniska hjälpmedel kan åstadkomma. Den personliga, lärarledda undervisningen kommer även säkerligen att vara den överlägsna formen för att förmedla kunskaper och färdigheter. De olika tekniska hjälpmedel som finns och som håller på att tas fram måste ses mer som ett komplement till än en ersättning för lärarledd undervisning. Detta till trots kan det finnas skäl att i överensstämmelse med UKÄ:s hemställan ge läroanstalterna rätt att när de så finner lämpligt använda medel för undervisningstimmar för att inköpa olika typer av tekniska undervisningshjälpmedel. Det är enligt vår mening viktigt att besluten i dessa frågor fattas direkt av de ansvariga på respektive läroanstalt, då dessa torde ha betydligt större möjligheter att bedöma åtgärdens effekt på undervisningen än vad olika centrala myndigheter rimligen kan ha. Enligt vår mening finns det inte några bärande skäl för att medel som på detta sätt överförs till inköp av tekniska hjälpmedel endast skulle få användas till att inköpa materiel som tagits fram i samband med den pågående försöksverksamheten med radio och television i utbildningen. Läroanstalterna bör ges rätt att utnyttja tilldelade medel för inköp av de tekniska hjälpmedel som de finner bäst svarar mot de krav som utbildningens behov ställer. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att hemställer att läroanstalterna inom den högre utbildningen ges möjlighet att byta ut medel för undervisningstimmar mot resurser för inköp av tekniska undervisningshjälpmedel av den typ som läroanstalten finner bäst svarar mot utbildningens behov. H. () () () () i Agnäs
mot · FV021143 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående statsbidraget till enskilda yrkesskolor. I årets statsverksproposition erinrar chefen för om att Kungl. Maj:t uppdragit åt att före inkomma med en plan rörande fortsatt avveckling av statsbidrag till enskild yrkesutbildning. Som riktpunkt för överstyrelsens arbete skall enligt departementschefen gälla att statsbidrag vid fall av avveckling skall upphöra att utgå senast fr. o. m. /74. I avvaktan på överstyrelsens plan för avveckling av statsbidragen har departementschefen ingenting att erinra mot överstyrelsens medelsberäkning. Denna grundas på det faktum att det inte varit möjligt att avveckla statsbidraget i den takt som överstyrelsen räknat med i en tidigare översyn och i anslagsframställningen för /72. Trots att finner det omöjligt att avveckla statsbidragen i tidigare avsedd takt driver departementschefen på en fortsatt avveckling. Departementschefen anför att arbete skall ske med beaktande av att statsbidrag vid fall av avveckling skall upphöra att utgå senast fr. o. m. /74. En bedömning av riktigheten och rimligheten i planen för avveckling av statsbidrag till vissa enskilda yrkesskolor det måste trots departementschefens iver förutsättas att det icke rör sig om avveckling av samtliga skolor får givetvis anstå tills lagt fram sin plan och departementschefen i kommande års statsverksproposition redovisat vilka skolor som enligt hans uppfattning skall avvecklas. Redan nu kan det emellertid inte godtas att statsbidrag vid fall av avveckling skall upphöra att utgå senast fr. o. m. /73. Alla enskilda yrkesskolor planerar självklart på än eller mindre. Hänsyn måste tas till lärare och elever liksom till kommunen och bygden där skolan finns. Omställning och avveckling tar tid och får icke ske under otillbörlig press. Det måste vara fråga om en förhållandevis utdragen process. Någon trygghet måste en skola för att kunna fungera känna inför sin framtid. Statsbidragets avveckling bör ske i samförstånd med respektive skolors styrelser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att statsbidrag till enskilda yrkesskolor, som i samför stånd med respektive styrelser skall avvecklas, skall upphöra att utgå senast efter avvecklingsöverenskommelsen. () i Agnäs H. () () () () ()
mot · FV021144 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående urvalssystemet vid intagning på spärrade utbildningslinjer. I motion nr 382 till riksdag pekade vi på vissa icke önskvärda effekter av de principer som tillämpas för intagningen av elever till vissa spärrade utbildningslinjer. Motionen krävde att inträdessökande till sådana linjer ges möjlighet att bli bedömda efter sina mest konkurrenskraftiga betyg. ansåg att behandlingen av kompetensutredningens förslag måste avvaktas innan ställning togs till dessa mycket komplicerade frågor. I avvaktan på detta ansåg utskottet att verkningarna av nu gällande kvoteringsbestämmelser måste följas med största uppmärksamhet. Utskottet förutsätter att allvarliga ansträngningar göres att rätta till icke önskvärda effekter utan att gör någon särskild anhållan därom. (UbU 1971: 3, s. Såvitt vi har erfarit har några ansträngningar för att rätta till icke önskvärda effekter vid urvalet av elever till spärrade utbildningslinjer ej gjorts. Vi finner det därför påkallat att hos Kungl. Maj:t hemställer om de åtgärder som utbildningsutskottet förutsatte skulle vidtagas utan någon särskild hemställan från sida. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder vid tages för att komma till rätta med icke önskvärda effekter av nuvarande system för urval av elever till spärrade utbildnings H. () () () () i Agnäs
mot · FV021145 · 1972-01-26 00:00:00 — om ett m. m. angående . Skärgården är främsta miljötillgång och rekreationsområde. I skissen till fysisk riksplan anges den som ett område av riksintresse, och vidgade restriktioner kan därför väntas för skärgårdens framtida disposition. Internationellt sett är nästan unik. Mot den här bakgrunden framstår vårt kunnande om som anmärkningsvärt begränsat. Varken historiska redovisningar eller nulägesbeskrivningar ger tillräcklig inblick i alla väsentliga förhållanden och utvecklingstendenser. Visserligen finns många kärleksfulla lekmannabeskrivningar och litterära alster om skärgården, visserligen är skärgården och dess förhållanden uppskattade ämnen för uppsatser och examensarbeten vid universitet och högskolor och olika inventeringar och studier görs av skärgårdskommunerna, och som underlag för aktuella beslut, men inget samlat program finns för dokumentation, forskning, planeringsunderlag osv. Ingen institution har ansvar för samordning och sammanställning av det material som finns. Ett sådant program skulle vara av stort samhälleligt och vetenskapligt intresse och måste spänna över många områden: kulturhistoria, näringsgeografi, befolkningsutveckling, samhällsplanering, arkitektur, transport, teknik, naturvård, miljöteknik; uppräkningen kan göras mycket längre. Programmet kunde upprättas av ett särskilt institut som också kan ges uppgiften att samordna, initiera och genomföra forskning, dokumentation och utvecklingsplanering med inriktning på . Det måste givetvis ges en utpräglad tvärvetenskaplig inriktning och kan lämpligen knytas till . Bland huvudintressenterna bör bl. a. finnas och i , skärgårdsbefolkningens intresseorganisationer, fritidsintressena och turistoch servicenäringar. Utöver det rent vetenskapliga värdet av institutets arbete kan anges att det är av stort samhällsekonomiskt värde eftersom det ger underlag för bästa ianspråktagande av den rika naturtillgång som utgör. Det hårda exploateringstrycket, avfolkningen, som måste hejdas om området skall kunna fungera för bl. a. rekreation, och den fortgående miljöförstöringen i skärgården gör att institutets arbetsuppgifter är i sak och tidsmässigt mycket angelägna. betsresultatet mötas av mycket stort intresse från breda befolkningsgrupper. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att anhåller hos Kungl. Maj:t om förslag om inrättande av ett , dokumentation och utvecklingsplanering med inriktning på .
mot · FV021146 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om skoladministrativ utbildning och forskning vid . Skolledare på olika nivåer skall enligt skolstadgans bestämmelser utöva den omedelbara pedagogiska ledningen och tillsynen över skolanläggningar men även på skolstyrelsens uppdrag besluta i frågor som rör inköp och förvaltning liksom i planeringsfrågor. Många av dessa frågeställningar är intimt förknippade med företagsekonomiska frågor som rör rationellt resursutnyttjande och ekonomi. Frågor rörande kostnaderna för skolornas förvaltning och drift torde öka med samhällets kostnader för skolväsendet. Vid en ytterligare decentralisering av beslutsprocessen rörande skolväsendets planering och förvaltning som förutsatts skall ske synes det angeläget att skolledarna och annan skoladministrativ personal erhåller en adekvat grundutbildning och fortbildning. Frågan om utbildning och forskning i skoladministration har därför tid efter annan aktualiserats både av ett flertal statliga utredningar, t. ex. skolberedningen (SOU 1961:3 s. 473) och gymnasieutredningen (SOU 1963: 42 s. 673), och genom hänvändelser från personalorganisationerna. Därvid har i första hand fortbildningsfrågan tagits upp. Något mer samlat grepp över hela problematiken rörande utbildnings- och forskningsaspekten, som rör erfarenhetssystematisering, tillämpningsövning och information samt överförande av forskningsresultat till praktisk verksamhet, har saknats. Det bör betonas att konsekvent utbildnings-, forsknings- och utredningsarbete på mer teoretisk, akademisk nivå rörande skoladministrativa frågor saknas i vårt land. Beträffande forskningen rörande skoladministrativa frågor liksom statlig utredningsverksamhet har denna i främsta rummet beaktat organisatoriska och pedagogiska frågor medan organisationens effekter, förvaltningsmässiga och kostnadsmässiga aspekter icke i tillräcklig omfattning belysts. Kostnadsutvecklingen för skolväsendet, särskilt för kommunerna, har därför ofta kommit som en smärtsam överraskning. Det är nödvändigt att ordentligt belysa de teoretiska grundvalarna för en skolrationalisering för att möjliggöra ett resursutnyttjande som syftar till att ge större utrymme för elev- och personalvårdande uppgifter från den administrativa personalens sida. Dessa frågeställningar kan sällan renodlas. Det krävs en samverkan mellan pedagoger, ekonomer, tekniker, sociologer och administratörer. Forsknings- och utvecklingsarbete som är relevant med avseende på dessa frågor bedrivs inom olika discipliner, men en samlad integrering till en , förslagsvis med en professor i ledningen, är nödvändig. Goda förutsättningar för utveckling av skoladministrativ utbildning och forskning föreligger vid . Genom de redan befintliga forsknings- och utbildningsresurserna i pedagogik och företagsekonomi och andra discipliner samt lärarhögskola, försöks- och demonstrationsskola samt välutvecklat skolväsende kan det nämnda forsknings- och utbildningssamarbetet lätt etableras. Med hänvisning till anförda synpunkter samt regionalpolitiska aspekter hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär initiativ som syftar till att en skoladministrativ utbildning och forskning lokaliseras till . () ()
mot · FV021147 · 1972-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om undervisning angående arbetsmarknaden på högstadium och i gymnasieskolan. Löntagarnas organisationer har i växande omfattning engagerats för att medverka i skolans information om den svenska arbetsmarknaden, dess parter och dess sätt att fungera. Det är i första hand en följd av att organisationerna själva målmedvetet engagerat sig för att få bättre kontakt med skolan, eleverna och lärarna. Insatserna gäller såväl högstadium som gymnasieskolan. förfogar LO och TCO över cirka 300 utbildade lokalt och regionalt verksamma informatörer. Denna utveckling överensstämmer väl med de intentioner som statsmakterna redovisat. Utbildningsministern har exempelvis understrukit betydelsen av att skolans kontakter med samhällslivet, däribland organisationerna, byggs ut och att den fria opinionsbildningen inom skolan främjas. Dessa intentioner och principiella ställningstaganden innefattar inte minst löntagarorganisationerna och deras strävan att ge barn och ungdom en verklighetsnära bild av arbetsmarknaden och arbetslivet. Även om betydande framsteg gjorts är bristerna i fråga om kontakter och initiativ alltjämt påtagliga. Delvis synes det vara följden av att skolan för egen del inte tillräckligt starkt framhävt vikten av den utåtriktade kontakten med sammanslutningarna på arbetsmarknaden. Till de särskilda problem som möter i sammanhanget hör att regler och praxis i fråga om ersättning till medverkande, som tas utanför lärarkretsen, varierar från kommun till kommun, ibland även från ett rektorsområde till ett annat. Enligt vår mening bör kostnaderna i sådana fall bestridas av samhället vilket inte alltid sker. Den uppfattningen möter inte sällan att organisationerna ges tillfälle att göra propaganda för sig själva och att de därför även bör bära kostnaderna för detta. Det synsättet saknar enligt vår mening varje förankring i den uppfattning och Kungl. Maj:t givit till känna i olika sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att undervisningen på högstadium och i gymnasiet om arbetsmarknaden och dess parter ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsatta läroplansrevisionen, samt att hos Kungl. Maj:t begär att frågan om ekonomisk ersättning till medverkande som hämtas utanför skolan ses över med syfte att få fastare och mera enhetliga regler. () () () ()
mot · FV021149 · 1972-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om inrättande av reumatologiska undervisningskliniker vid undervisningssjukhusen. Kampen mot reumatiska sjukdomar har lett till aktningsvärda resultat. Antalet arbetsoförmögna och handikappade på grund av reumatism har minskat. Det finns emellertid fortfarande många som lider av de olika reumatiska sjukdomarna. Liksom i fråga om andra sjukdomar gäller att det är viktigt att stoppa sjukdomen . En del reumatiska sjukdomar är av den karaktären att om de ej stoppas på ett tidigt stadium leder sjukdomsprocessen till mångårig invaliditet, ofta med patienten bunden till sjuksängen. En omfattande reumatologisk forskning pågår i . Vårdresurserna har byggts ut. Vi vill här aktualisera utbildningssidan. Reumatologisk expertis anser att det är mycket viktigt att undervisningssjukhusen får reumatologiska undervisningskliniker. Dessa undervisningskliniker bör ha ett så allsidigt klientel av olika sjukdomstyper och stadier av sjukdomar tillhörande reumatologin att undervisningen blir fullödig när det gäller såväl grundutbildning av läkare som specialistutbildning. Särskild vikt bör läggas på tidigvård och profylax mot handikapp. Dessa kliniker kan medverka i sjukgymnast- och arbetsterapeututbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder och förslag om inrättande av reumatologiska undervisningskliniker vid undervisningssjukhusen. () ()
mot · FV02115 · 1972-01-13 00:00:00 — av i m. fl. om översyn av reglerna för änkepension. Enligt pensionsreglema utgår full änkepension under förutsättning att kvinnan fyllt före makens bortgång och att hon varit gift med honom samt vidare att dödsfallet inträffat efter . Har makens bortgång inträffat är änkepensionen behovsprövad. En relativt stor grupp änkor drabbas hårt av dessa regler, vilket vid olika tillfällen påtalats i . fanns det ca 45 000 ensamstående kvinnor i åldern enbart i som inte kunnat erhålla de enligt vår mening berättigade trygghetsförmånerna efter makes frånfälle. En fjärdedel av dessa kvinnor hade en bruttoinkomst . För dessa kvinnor är det ytterst svårt att konkurrera om arbetstillfällena ute på arbetsmarknaden för att dryga ut sina knappa tillgångar. I flesta fall gäller det dessutom hemarbetande kvinnor som saknar yrkesutbildning och den grundutbildning som är nödvändig även inom mindre kvalificerade arbetsområden. För dem återstår att anlita den sociala hjälp som står till buds. Från samhällsekonomisk och humanitär synpunkt men framför allt av rättviseskäl bör dessa s. k. övergångsänkors pensionsförhållanden rättas till. har tidigare avvisat krav på ändringar i pensionsreglema i detta syfte med hänvisning till pågående utredning. Någon lösning av frågan har emellertid ännu inte kommit till stånd. Vi finner detta synnerligen beklagligt och vill upprepa vårt krav på att frågan löses, oavsett när pensionsförsäkringskommittén kan bli klar med sitt arbete med den framtida familjepensioneringen. Frågan om de s. k. övergångsänkornas pensionsförhållanden bör enligt vår mening ges förtur i utredningsarbetet. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en snabb översyn av gällande regler för erhållande av änkepension i syfte att eliminera de orättvisor som gällande bestämmelser innebär i de fall då makens död inträffat före . () i Arrie