mot · FV021720 · 1972-10-18 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj ås skrivelse nr 102 med överlämnande av årsredovisning för . Maj:ts skrivelse nr 1972 innehåller en redogörelse för Statsföretag AB:s årsredovisning för . I skrivelsen ges på s. 3 en sammanfattande översikt över dotterbolagens verksamhet och resultat. Enligt vår mening hade denna uppställning kunnat göras mer överskådlig. Resultatet före dispositioner och skatter, som uppgick till en vinst på , innebar en kraftig försvagning gentemot föregående år då motsvarande belopp uppgick till . Denna nettosiffra har uppkommit genom kvittning av resultatet hos företag som gått med vinst mot förlusterna hos företag som redovisat förlust. Den helt dominerande andelen av koncernens vinstmedel kommer från två företag med speciella villkor, nämligen och Tobaksbolaget. En mer överskådlig analys av det framkomna resultatet hade kunnat göras på följande sätt: Resultat före dispositioner och skatter Övriga företag med vinst (7 st)1 14t5 Summa vinster i 9 företag + 381,7 Förluster i resterande 17 företag 200,2 Netto för koncernen 181,5 1 ALLF, , Ceaverken, Kabi, , , Sv. 2 ABAB, Devac, verkstad, Linson instrument, NJA, Nyckelhus, Rationell planering, SMT, Sonab, Statsgruvor, SID, SRA, Sv utvecklings AB, Restaurangbolaget, , Uddcomb, Uddevallavarvet. Utan att här gå in i detalj beträffande de enskilda bolagen bör påpekas att förlusterna i verkstads AB och Uddcomb varit så stora att företagen formellt varit förpliktade att upprätta likvidationsbalansräkning. Svårigheterna för många företag, däribland Uddcomb, och kan befaras bli långvariga. Det kommer säkerligen att finnas anledning att i andra sammanhang behandla många företag inom statsföretagsgruppen, och vi skall i det följande därför endast nu ta upp vissa frågor beträffande Allmänna förlagets verksamhet. Allmänna förlaget påbörjade sin verksamhet efter det att den statliga förlagsverksamheten behandlats av 1968 genom beslut i enlighet med två propositioner. Den ena propositionen (1968:62) avsåg organisationen av den statliga publiceringsverksamheten i allmänhet och innebar tillskapandet av ett helstatligt aktiebolag för allmän förlagsverksamhet, ett allmänt förlag. Syftet med detta förlag var enligt propositionen tvåfaldigt. Dels skulle förlaget ge statliga myndigheter och institutioner bättre service för utgivning av publikationer och upphandling av tryckeriarbeten, dels skulle förlaget medge en bättre distribution och marknadsföring av statligt tryck. I förlagets egna formulering av sin uppgift säges bl. a.: Företaget skall drivas med krav på lönsamhet. Uppkommande rationaliseringsvinster skall komma beställarna till del. Majä om statliga myndigheters och andra statliga organs skyldighet att vid framställning och utgivning av publikation, blankett eller annat tryckalster anlita Allmänna förlaget. Under förlagets hittillsvarande verksamhet har mycken kritik framkommit från bolagets kunder. blev en rad myndigheter tvingade att begära ökade anslag för kompensation med anledning av den merkostnad som vållades av Allmänna förlaget. tillfrågades ett antal myndigheter av hur publikationsverksamheten påverkats av Allmänna förlaget. 22 av 34 myndigheter ansåg att den fördyrats, ingen att den blivit billigare. offentliggjordes en enkätundersökning som utförts på uppdrag av . Rapporten utmynnade i slutsatsen att myndigheternas erfarenheter (av Allmänna förlaget) är övervägande negativa och att inrättandet av förlaget inte berett myndigheterna någon lättnad i deras publikationsverksamhet. offentliggjorde en analys av Allmänna förlaget. RRV hävdade bl. a. att statens intentioner med Allmänna förlaget inte uppnåtts, att samordningen mellan förlaget och de statliga myndigheterna brister och att någon rationell arbetsfördelning mellan förlaget och beställarna inte kommit till stånd. utredning är formulerad med sedvanlig varsamhet, men kritiken är i sak synnerligen skarp. Monopol är i och för sig vanligen vanskliga. Att myndigheterna ålagts att obligatoriskt anlita Allmänna förlaget har lett till fördyringar och irritation. Denna bild motsäges ej av det yttrande som Allmänna förlaget avgivit över RRV:s undersökning till . Företagets ledning vidgår att förlaget haft problem, vilka man emellertid vill se som inkörningssvårigheter. Det är uppenbart att vad förre industriministern karakteriserade som ett temporärt obligatorium med anledning av förlagets svårigheter att uppfylla målsättningen för sitt arbete alltmer övergår till att bli något bestående. Genom en undersökning av RRV har visats att myndigheterna är så missnöjda att Allmänna förlaget sannolikt skulle förlora tre fjärdedelar av sina stora och hälften av sina små och medelstora kunder om dessa hade fritt val. Med ett fortsatt obligatorium följer avsevärda fördyringar för myndigheterna, vilket givetvis i sista hand drabbar skattebetalarna. I den rådande allmänna ekonomiska situationen i landet bör det vara viktigare än någonsin att alla upptänkliga rationaliseringar inom den statliga administrationen bör tillgripas. Således bör Allmänna förlaget ges samma villkor som övriga förlag och därmed fråntas rätten till det s. k. obligatoriet. En fördel av detta vore, att arbetsställen på annat håll än i i större utsträckning skulle kunna få beställningsarbeten för statligt tryck. I den form av obligatorium som förlaget nu arbetar med kan det konstateras att verksamheten efter 3 1/stabiliserats, vilket innebär att deklaration i en interpellationsdebatt bör aktualiseras: Jag har sagt att detta monopol är ett tillfälligt arrangemang som i och för sig baserar sig på ett beslut av och inte alls på något beslut av industriministern men att det är angeläget att detta monopol så snart företaget har stabiliserats vilket inte bör ta alltför kommer att avvecklas. Det är vår uppfattning att det är angeläget att Kungl. Maj:t undersöker hur obligatoriet, som är den grundläggande förutsättningen för Allmänna förlagets verksamhet, skall kunna hävas. Givetvis måste denna utredning ta stor hänsyn till företagets fortsatta drift och därmed de anställdas trygghet. Det är vidare vår övertygelse att behovet av ett företag med de uppgifter som givits Allmänna förlaget behövs, men att verksamheten skall ta hänsyn till kostnader och servicebehov på ett sådant sätt som övriga företag i branschen är hänvisade till. För att detta skall vara möjligt kan ingen monopolställning accepteras. Med åberopande av vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. hemställer att Kungl. skyndsamt måtte framlägga förslag om upphävande av statliga organs skyldighet att i vissa fall anlita Allmänna förlaget. G. REGNÉLL (m) HANS ()