mot · FV021314 · 1972-01-26 00:00:00 — om höjning av anslaget till Statens hantverks- och industrilånefond, m. m. De mindre och medelstora företagen svarar för en mycket stor del av vårt lands produktion såväl inom industrin som inom andra näringsgrenar. Denna typ av företag har därigenom en avgörande betydelse bl. a. för framstegstakten, sysselsättningen, konkurrensförhållandena och utvecklingen av nya idéer och produkter. Inte minst har den mindre företagsamheten också fått ökad betydelse för exporten. har den snabba utvecklingen med hårdare internationell konkurrens, ökad stordrift, snabbare teknisk utveckling m. m. ställt den mindre företagsamheten inför stora omställningsproblem. a. kapitalförsörjningen, marknadsföringen, den interna utbildningen och administrationen samt uppfinnar- och utvecklingsverksamheten sätts därvid på hårda prov. Samhället har redan på olika områden vidtagit åtgärder i syfte att stödja de mindre och medelstora företagen. Det har bl. a. varit fråga om rådgivning och service i tekniska och administrativa frågor och insatser på utbildningsområdet. har inrättats som är särskilt inriktade på utlåning till denna typ av företag. Stödet till företagarföreningarna har också byggts ut. Det är emellertid enligt vår uppfattning nödvändigt att samhällets insatser kan intensifieras ytterligare. Även om insatser gjorts för att stödja de mindre företagen har näringspolitiken som helhet enligt vår uppfattning missgynnat de mindre företagen. Så kan t. ex. många former av det stöd och den stimulans som samhället gett näringslivet inte utnyttjas av de mindre företagen. Det gäller t. ex. systemet med investeringsfonder, som är förbehållet aktiebolag och ekonomiska föreningar. Områden där insatser för de mindre företagen just nu är särskilt angelägna är bl. a. kapitalförsörjningen, utbildningsområdet, teknisk och merkantil rådgivning och den exportstödjande verksamheten. Till de mindre företagens speciella problem hör att det egna kapitalet i allmänhet är ringa. Kostnadsstegringama inom produktionen har dessutom varit särskilt kännbara för dessa företag, och företagssparandet är förhållandevis litet. Konkurrensen på marknaden medför fortlöpande väsentligt ökade kostnader bl. a. för marknadsföringen. näringspolitiska diskussionen har ensidigt belyst de stora företagens resurser för att tillgodogöra sig de nyheter som teknisk forskning kan frambringa. Det har emellertid klart visat sig, att de mindre företagen alltjämt genom sin flexibla produktionsapparat mycket snabbt kan ställa om till nya produkter. Företagsledarnas idérikedom är omvittnad och kan snabbt omsättas i en produkt. Småföretagen är i sig själva en gynnsam innovationsmiljö. Men det är viktigt att företagen har det kapital som är erforderligt. Det är därför angeläget, att dessa små intensiva ekonomiska enheter med seg vilja att överleva tillförsäkras en jämn tillgång på kapital. Företagarföreningarnas utlåning är i detta sammanhang av stor betydelse. Deras målsättning är att medverka med utrednings- och konsultativt arbete och försöka klargöra de tekniska, ekonomiska och marknadsmässiga möjligheterna för de lånesökande företagen. Genom denna verksamhet och genom att bevilja toppkrediter kan föreningarna bidra till att underliggande krediter med bättre säkerheter blir placerade i bankinstitut. Nyetablerade företagare har inte några långvariga bankförbindelser att falla tillbaka på, och deras svårigheter gör dem därför än mer beroende av företagarföreningarnas utlåning. Företagarföreningarna är av särskild betydelse för de mindre företagen, sorn är mer beroende av extern finansiering än de större företagen, som oftast har högre självfinansieringsgrad. För innevarande budgetår har anvisat 20 milj. kr. till statens hantverks- och industrilånefond, som utgör bas för företagarföreningarnas utlåning. Ramen för statsgaranti till hantverks- och industriföretag har satts till 80 milj. kr. Denna ram inrymmer också garantier för speciella lån till turisthotell. För nästa budgetår föreslås i statsverkspropositionen oförändrade belopp både i vad det gäller anslaget till hantverks- och industrilånefonden och garantiramen. Det är emellertid enligt vår mening angeläget att successivt öka företagarföreningarnas utlåningsmöjligheter. Även om det f. n. går ganska lätt att få lån på den vanliga kreditmarknaden, vill vi därför föreslå att anslaget till hantverks- och industrilånefonden höjs till 30 milj. kr. och att garantiramen sätts till 100 milj. kr. Det kan framhållas att ansett ett tillskott på 65 milj. kr. till hantverks- och industrilånefonden nödvändigt för att klara lånebehovet. Därvid har speciell hänsyn tagits till att lånegränsen höjts från . för lån till ett och samma företag. i ett längre perspektiv står det under alla förhållanden klart, att den nuvarande utlåningskapaciteten inte är tillräcklig. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av statsverkspropositionen, bilaga 13: , punkten IV: 11 beslutar 1. att medge att statsgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m. m. under /73 beviljas intill ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt belopp av . 2. att till Statens hantverks- och industrilånefond för /73 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt investeringsanslag av . () () N. , 1972