mot · FV02711 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en utredning angående allmänflygets vidare utveckling. Allmänflyget, till vilket räknas allt civilt flyg med en maximal startvikt understigande , har utvecklats till ett transportmedel och ett användbart hjälpmedel för specialuppgifter. Flygtiden inom allmänflyget var 1969 ungefär den dubbla mot flygtiden inom den reguljära luftfarten och den tyngre chartertrafiken (ca 243 000 tim. respektive 129 000 tim.). Allmänflyget kan indelas i olika verksamheter, och man skiljer definitionsmässigt på s. k. bruksflyg (den yrkesmässigt bedrivna delen, taxiflyg etc.) och skol- och privatflyg. Dessa tre delar av allmänflyget svarar ungefär för lika stor del av den totala allmänflygverksamheten. Ett flertal orsaker har bidragit till allmänflygets utveckling. Den tekniska utvecklingen har medfört att flygplanen blivit lättare att flyga, och de kan utrustas med avancerad elektronik som gör det möjligt att åstadkomma en hög regularitet genom möjlighet till allvädersflygning (s. k. IFR-flygning). I har också den relativa belägenheten i utkant i kombination med den låga befolkningstätheten ytterligare bidragit till att förbättra förutsättningarna för allmänflyget. Det finns stora outnyttjade möjligheter inom allmänflyget för att göra detta till en viktig del av transportsystemet, ett komplement till andra trafikmedel. Allmänflyget kan göras till en del av ett övergripande system, vars olika delar utnyttjas så optimalt som möjligt av trafikanterna. Transportproblemen i sönderfaller i delkomplex. Lokaliseringspolitiken är ett sådant komplex. I det sammanhanget spelar allmänflyget en avgörande roll eftersom det bidrar till transportförsörjningen inom områden där underlag saknas för både reguljärt flyg och järnvägar. Allmänflyget kan bidra till att förhindra en alltför snabb och problematisk storstadstillväxt. Både fritidsaktiviteter och näringsliv kan spridas på ett helt annat sätt om allmänflyget används för att underlätta kommunikationerna. När det gäller relationer till sina närmaste grannländer och andra länder inom , kan allmänflyget få en avgörande transportpolitisk betydelse oavsett hur vi löser våra relationer till i övrigt. Inget tvivel torde råda om att kommunikationerna med det övriga blir utomordentligt betydelsefulla. De företag som vill ha transportmöjligheter direkt mellan en mindre ort i och en mindre ort någon annanstans i löser sitt transportproblem med allmänflygets hjälp. Detta förekommer redan i ganska stor utsträckning. Trots att allmänflygets flygplan både är långsammare och bullrar mindre än det reguljära flygets jetflygplan är det faktiskt det snabbaste kommunikationsmedlet mellan de flesta platser i . Endast mellan ett fåtal storstadsområden kan man förflytta sig snabbare med reguljärt flyg - om de avgångstider som där används passar med ens egna tider. Allmänflygets flexibilitet är inte bara en rums- utan även en tidsfråga. Man väljer själv sin destination och sin avgångstid. luftfartsutredning togs ingen hänsyn till att allmänflyget hade möjligheter att utvecklas till en betydelsefull del av transportsystemet. Delvis sammanhänger detta med historiska förhållanden som i korthet skall beröras här. Det reguljära trafikflygets uppbyggnad i skedde med tillskott av allmänna medel. Detta skedde huvudsakligen genom att luftfartsverkets driftunderskott finansierades av staten. I samband med trafikpolitiska beslut upphörde denna subventionering av flygtrafiken, och luftfartsverket ålades att i enlighet med en framlagd plan minska sitt driftunderskott så att det skulle bli helt självbärande. Allmänflyget som i samband med ikraftträdandet av detta beslut befann sig i ett känsligt investeringsskede av sin utveckling, motsvarande det läge som rådde inom trafikflyget ungefär 15 å , drabbades hårt av kraftiga avgiftshöjningar. Inom den internationella luftfartens organisation för civilflyget, , pågår ett omfattande arbete för att underlätta internationell samfärdsel med flyg. Man har inom genom en resolution uppmanat medlemsstaterna (bl. a. ) att se över sina bestämmelser rörande tillgängligheten av de internationella civilflygplatsema så att inga trafikantgrupper utsätts för onödiga restriktioner. Det torde vara ett samhällsekonomiskt intresse att befintlig kapacitet utnyttjas i största möjliga grad. Detta gäller i synnerhet de internationella storflygplatsema som genom sina höga anläggningskostnader hårt belastar samhällets resurser. Att allmänflyget inte har efterfrågat dessa storflygplatser betyder inte att allmänflyget saknar intresse av att använda dem. Det finns därför ingen anledning att förhindra allmänflygets tillträde eftersom det dels bidrar till ett bättre kapacitetsutnyttjande, dels bidrar till att man kan flyga med allmänflyg till en internationell storflygplats för vidare befordran med internationell reguljär luftfart till något mer avlägset mål. Detta innebär att de olika trafikmedlen används på ett optimalt sätt genom att trafikanterna har fri möjlighet att för varje etapp av sin resa välja det lämpligaste transportmedlet. Enligt vår mening inryms även denna transportpolitiska synpunkt beslut, och den bör ges större tyngd i fortsättningen då transportsystemet i sin helhet blir mer och mer betydelsefullt. Att utreda ett nytt transportmedels utvecklingsmöjligheter mot bakgrund av de samhällsekonomiska aspekterna måste vara en angelägen uppgift. Allmänflyget är inte nytt på så sätt att det är något som kanske kommer om - förutsättningarna för insatser och för att dessa insatser skall ge snabba resultat finns . Frågan om allmänflygets framtida utveckling har blivit allt angelägnare. Allmänflyget måste inordnas på rätt sätt i den totala trafik- och samhällsplaneringen. Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående allmänflygets vidare utveckling. () () ()