mot · FV02895 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar och om slopande av medvärdeskatt på livsmedel. En beskattning av konsumtionen anses i allmänhet ha regressiva effekter, dvs. den del av inkomsten som betalas i (indirekt) skatt är större ju lägre inkomsten är. Detta sammanhänger bl. a. med att den del av inkomsten som används för konsumtion i allmänhet sjunker när inkomsten stiger. En övergång till indirekt beskattning innebär därför, om inga speciella åtgärder vidtas, att progressiviteten i den direkta beskattningen urholkas. Såvitt är känt finns det inte något material som visar hur den nuvarande beskattningen slår i olika inkomstlägen. Den indirekta skattens modifierande effekt framgår dock av följande tabell ur allmänna skatteberedningens slutbetänkande. Den visar hur den totala skatten för en gift löntagare med två barn fördelade sig på direkt och indirekt skatt 1964: Årsinkomst, kr. Direkt skatt i procent av årsinkomsten Indirekt skatt i procent av årsinkomsten Total skatt i procent av årsinkomsten De beskrivna verkningarna av en indirekt beskattning kan också ses ur en annan synvinkel. En beskattning, som drabbar alla varor lika, ger dem, för vilka den s. k. nödvändiga konsumtionen - mat, bostad etc. lägger beslag på större delen av den disponibla inkomsten, mindre valfrihet. För dem blir ju den del av inkomsten, som återstår sedan de nödvändiga inköpen klarats av, mindre ju högre den indirekta beskattningen är. Mot resonemang av det här slaget har riktats invändningar såväl i en rad utredningar som i ett flertal propositioner. Därvid har man dock inte förnekat den indirekta beskattningens regressiva karaktär. har man pekat på att »utrymmet för konsumtion och därmed den indirekta beskattningens tyngd i förhållande till olika stora inkomster är självfallet beroende av storleken och utformningen av den gällande inkomstskatten. Det är ju endast den del av inkomsten som återstår sedan den direkta skatten erlagts som i förening med eventuella icke skattepliktiga transfereringsinkomster kan fördelas mellan konsumtion och sparande. De angivna effekterna av den indirekta beskattningen kan ej bedömas isolerade utan måste ses mot bakgrunden av vad skatteoch avgiftssystemet i sin helhet innebär.» (SOU 1964: 25 s. Likartade synpunkter har framförts av kommitté för indirekta skatter som i sitt betänkande beträffande möjligheterna att neutralisera regressiviteten i den indirekta beskattningen framhöll att »starka sociala och administrativa skäl kan anföras för en höjning av gränsen för befrielse från inkomstskatt. Enbart härigenom kan dock inte kompensation vinnas för alla grupper, som på ett socialt inte godtagbart sätt drabbas av en konsumtionsbeskattning. Därmed uppstår behovet av kompletterande åtgärder av direkt inkomstfördelande art.» (SOU 1957: 13 s. I praktiken har man också försökt balansera höjningar av den indirekta beskattningen med justeringar av den direkta skatteskalan och ökade transfereringar. Men det är tveksamt om åtgärder av detta slag är tillräckliga för att helt undvika de negativa effekterna av indirekt beskattning. Man kan därvid peka på tre faktorer: Det är inte möjligt att inom beskattningens ram kompensera dem vilkas inkomster redan före en sänkning av inkomstskatten var så små att de inte betalar någon skatt. De höjningar av barnbidragen som skett i samband med oms/ momshöjningar har i allmänhet varit otillräckliga för att kompensera både den ökade omsen/momsen och ev. tidigare prisstegringar. Justeringar av den direkta skatten tenderar att snabbt urholkas av inflationsmässiga höjningar av inkomsten. Att avpassa justeringarna av skatteskalan så att höjningen av den indirekta beskattningen balanseras erbjuder också vissa svårigheter av beräkningsmässig art. Till dessa synpunkter kan slutligen fogas den inte alldeles oväsentliga anmärkningen att om varje moms-höjning skall balanseras med ökade transfereringar och lägre direkt skatt måste en allt större del av den indirekta beskattningen tas i anspråk för dessa kompenserande åtgärder. Och därmed förlorar momsen en stor del av sitt värde som inkomstkälla. Mot bakgrund av ovanstående synpunkter är det enligt vår mening angeläget att finna vägar att åstadkomma lättnader i den indirekta beskattningen. Den naturliga vägen är därvid att slopa mervärdeskatten på nödvändighetsvaror t. ex. livsmedel. Ett ytterligare skäl för en sänkning av momsen på livsmedel är den starka prisstegringen och - trots prisstoppet - 1972. konsumentprisindex har livsmedelspriserna stigit på följande sätt: har således livsmedelspriserna stigit . har den genomsnittliga industriarbetarinkomsten stigit , dvs. något mindre än vad livsmedelspriserna stigit. Prishöjningarna drabbar i första hand grupper för vilka livsmedlen utgör en stor del av konsumtionen - låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer etc. Ett slopande av livsmedelsmomsen är därför i första hand ett stöd till dessa grupper. Nedanstående tabell visar hur livsmedelsandelen av den totala konsumtionen varierar med inkomsten (här disponibel inkomst) och förekomsten av barn (hushållsbudgetundersökningen 1969 s. 66): Gifta utan barn Gifta med barn /72 beräknas statens intäkter av lade på följande sätt: Livsmedel (inkl. restauranger o. 4 520 milj. kr. Alkohol och tobak (inkl. utskänkning) 1 650 milj. kr. 1 100 milj. kr. 1 525 milj. kr. 2 480 milj. kr. 840 milj. kr. 100 milj. kr. 12 215 milj. kr. Intäkterna av momsen på livsmedel uppgår således till ca . Av statsfinansiella skäl är det inte möjligt att slopa momsen på livsmedel. Det alternativ som enligt vår mening bör över vägas är i stället en sänkning av skattesatsen på livsmedel till . bör uttala att mervärdeskatten på livsmedel successivt avvecklas fram till . bör hos Kungl. begära att formerna och takten för detta utreds och att förslag senare föreläggs . En sänkning av momsen på livsmedel till leder till ett inkomstbortfall på ca 1 500 milj. kr. För att kompensera detta fordras att momsen på övriga varor och tjänster höjs med . Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar att momsen på livsmedel med omedelbar verkan sänkes till , att kostnadstäckning sker genom höjning av momsen på övriga varor och tjänster, samt att hos Kungl. hemställa om utredning och förslag på en successiv avveckling av momsen på livsmedel fram till /75.