mot · FV02231 · 1972-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om en analys av alkohol- och narkotikamissbrukets utveckling på . Var och en kan iaktta att samhällets åtgärder för att begränsa eller avlägsna missbruket av de s. k. folkgifterna främst alkohol och tobak och missbruket av narkotika varit föga framgångsrika. Dessa åtgärder måste därför intensifieras. Genom ökad kunskap borde det vara möjligt att hämta vägledning för utformningen av en alkohol- och narkotikapolitik, som förmår åtminstone begränsa missbruket och skadeverkningar av olika slag i dess spår. Det är därför angeläget att få till stånd en kvalificerad analys av giftmissbruksproblemet lika väl som av åtgärdsproblematiken på litet . Framtidsforskningen (futurologin) tillhandahåller här metodik och forskningsmöjligheter, som borde kunna ge nya infallsvinklar på t. ex. samhällsutvecklingen och de speciella problem denna innefattar, aktualiserar och markerar och hur giftmissbruket kan förväntas utveckla sig. Exempel på analysverksamhet av detta slag kan hämtas från utlandet. I en motion till riksdag (1971:248) fördes ett liknande resonemang som det nu antydda. Motionen bereddes av socialutskottet vars majoritet bedömde motionen välvilligt men likväl avstyrkte bifall till yrkandet i motionen om en perspektivanalys av alkohol-och narkotikaproblemen i samhället. Utskottet anförde bl. a. följande: Den i motionen framförda meningen att den mera långsiktiga politiken på alkoholområdet liksom på narkotikaområdet måste, som motionärerna uttrycker saken, baseras på välgrundade hypoteser i stället för på lösa antaganden står helt i överensstämmelse med de synpunkter som utskottet anfört ovan. Om åtgärderna på förevarande områden kunde grundas på planer som hade en mer långsiktig inriktning än vad som är fallet skulle otvivelaktigt fördelar kunna uppnås. Då man skall bedöma motionsyrkandet måste man emellertid också beakta att behovet av mera långsiktiga planer för verksamheten inte är begränsat till de här aktuella områdena utan att motsvarande önskemål med fog kan framställas inom andra samhällsområden. I den mån alkoholpolitiska utredningen eller socialutredningen finner en perspektivanalys på förevarande område möjlig och önskvärd är dessa utredningar givetvis oförhindrade att ta initiativ i frågan. Här bör nämnas att en analys av långtidsutredningarnas metodik har publicerats av långtidsutredning och att den här aktuella problematiken berörs i ett framlagt betänkande av (1971:50). Det finns även skäl erinra om att enligt vad som framgår av styrelsens petita för nästa budgetår har uppmärksamheten riktad på angelägenheten av perspektivplanering, dvs. redovisningar av tänkbara utvecklingsalternativ i visst, relativt långt, tidsperspektiv. Mot den angivna bakgrunden kan utskottet inte finna det motiverat att tar något initiativ i anledning av motionen. Utskottet avstyrker således motionen. Rörande alkoholpolitiska utredningens inställning till motionsyrkandet torde kunna konstateras, att denna utredning på grund av opinionens tryck med all sannolikhet nu är helt inställd på att slutföra sitt arbete och därför knappast är benägen att uppta någon direkt ny frågeställning eller åtgärd till prövning. Vad socialpolitiska utredningen beträffar ingick det i förutsättningarna för dess tillsättande, att denna inte skulle genomföra eller aktualisera nya stora utredningar utan söka göra sina bedömningar på redan befintligt utredningsmaterial. Bästa sättet att få klart besked om dessa utredningars uppfattning om motiveringen och yrkandet i förra årets motion, till vilken här hänvisas, och i denna motion är väl att vederbörande utskott låter inhämta dessa utredningars yttrande över denna motion. I sitt betänkande åberopar socialutskottet som skäl för sitt avstyrkande av motionen att behov och önskemål om långsiktsplanering gör sig gällande även på andra samhällsområden. Skulle denna motivering för en negativ inställning till framtidsforskning på här förevarande problemområde allmänt åberopas, skulle sådan forskning egentligen aldrig anses möjlig att initiera. givetvis innefatta även de samhällsekonomiska effekterna av alkohol- och narkotikamissbruket. Först när problemen översatts från mänskliga till krasst ekonomiska termer torde deras innebörd bli helt uppenbar. Dessa effekter är framför allt vårdkostnader i vidsträckt bemärkelse, kostnader för produktionsbortfall samt skadekostnader framför allt i trafiken, vid brott och vid olycksfall i arbetet. Storleken av dessa kostnader kan vara . Har vi råd med en sådan permanent ekonomisk belastning på samhället? Om, som en hypotes, en årlig insats av skulle reducera kostnaderna , måste den samhällsekonomiska lönsamheten hos denna insats anses mycket hög. Detta helt rimliga räkneexempel visar vilka effekter missbruket och riktiga åtgärder mot missbruket kan ha. Vi vill föreslå, att det uppdrages åt lämpligt organ att verkställa en långtidsutredning eller -analys avseende alkohol- och narkotikaproblemen. Analysens värde skulle inte minst ligga i att denna torde kunna arbetas fram tämligen snabbt med inriktning på de praktiska problemen. Som framhölls i förra årets motion kunde härigenom den mera långsiktiga politiken på detta område baseras på välgrundade hypoteser i stället för som nästan enbart på lösa antaganden. Som exempel vill vi som även gjordes erinra om att mellanölet infördes på marknaden utan närmare utredning om de risker för missbruk som vi nu erfarenhet vet är en allvarlig realitet. Sannolikt hade det varit möjligt att före mellanölsreformens genomförande prognostisera riskerna genom en systematisk problemanalys. Med stöd av vad sålunda anförts hemställer vi att hos regeringen begär att en analys genomföres rörande de närmaste 20 årens alkohol- och narkotikaproblem i samhället, de motåtgärder som bedömes nödvändiga och effektiva för att bekämpa alkohol- och narkotikaskadorna samt de kostnader, som dessa åtgärder kan föranleda. () i Ulfsbyn () i Agnäs