mot · FV02114 · 1972-01-18 00:00:00 — om studiemedel till juridik- och religionskunskapsstuderande i . De juridik- och religionskunskapsstuderande som är inskrivna vid men har sin undervisning förlagd till bör ges möjlighet att i fortsättningen erhålla statliga studiemedel. Stiftelsen vid tog kontakt med representanter för juridiska fakulteten vid för att i samarbete med arrangera kurser i juridiska ämnen rättshistoria, nationalekonomi m. m. Dessa kurser kom också till stånd fr. o. m. . deltog ca 150 elever i den propedeutiska kursen, och antalet juris studerande var ifrågavarande termin vid olika kurser sammanlagt inte mindre än 407. Utom den propedeutiska kursen är det bl. a. Civilrätt I, III samt Offentlig rätt. Generellt har gällt och gäller fortfarande att undervisningen förmedlas av lärare från fakulteten i , och den motsvarar den undervisning som studenterna i åtnjuter. Examinationen i äger rum vid samma tillfälle som i och med identiska tentamensuppgifter. Alltsedan juristutbildningen i tog sin början har studiemedelsnämnden i beviljat studiemedel för de deltagande studenterna. Flera studenter har angivit i sin ansökan vilken utbildning de bevistat. Det är sålunda inte av förbiseende som studiemedlen utgått. avslog centrala studiemedelsnämnden en ansökan från en student som överklagat en tidigare avslagen ansökan. Studenten angav i sitt överklagande att han deltog i den utbildning som ges i . Detta togs av centrala studiemedelsnämnden upp som första skäl för avslag på studentens ansökan. Avslaget motiveras med att bildningsförbundens akademiska kurser inte finns upptagna i studiemedelsförordningens förteckning över studiemedelsberättigande utbildning. Frågan har därmed kommit att gälla definitionen på universitetsstuderande, något som de juridikstuderande i anser sig vara genom sin starka anknytning till i . I protokollsutdrag av preciserar centrala studiemedelsnämnden på följande sätt sina krav för att man skall anses som studerande vid exempelvis universitet: 1. den studerande skall vara inskriven vid läroanstalten, 2. den studerande skall deltaga i den obligatoriska undervisningen, 3. den studerande skall deltaga i den examination som anordnas vid läroanstalten enligt för utbildningen gällande regler. I linje med centrala studiemedelsnämndens avslag har sedan studiemedelsnämnden i handlat, vilket innebär att de juridikstuderande i kan tvingas till för att mera symboliskt bevista obligatorisk undervisning som redan har givits av samme lärare i samt att resa till för att tentera. Det finns såvitt mig är bekant inga planer på att upphöra med utbildningen. Det föreligger också risk för social snedrekrytering, då endast ekonomiskt oberoende elever utan allvarliga komplikationer i fortsättningen kan genomgå utbildningen i . Liknande är förhållandet med de teologi- och religionskunskapsstuderande i . 40-poängskursen i religionskunskap startade 1968, och eleverna skrevs in vid i med bostadsort i . De som ansökte om studiemedel erhöll detta utan större besvär. Lärarna har rekryterats från med några undantag. Samtliga har godkänts av resp. ämnesrepresentant vid teologiska fakulteten. Kurserna anordnas som universitetscirklar med i som huvudman. Undervisningen är exakt densamma som vid . Skrivningarna är likadana, och skrivningstillfällena sker som regel som vid . Samtliga kurser har sanktionerats av teologiska fakulteten. De som studerar teologiska kurser ovanför 40-poängskursen i religionskunskap är inskrivna vid i . I slutet av utgick besked från studiemedelsnämnden i till de studerande vid i att de, enligt direktiv från centrala studiemedelsnämnden, inte har rätt att få studiemedel enligt gällande studiemedelsförordning. Grundmotivet till nämndens beslut var att studierna inte bedrevs på universitetsorten, . För de flesta av de studerande innebar detta problem av ekonomisk och social natur. En eventuell förflyttning till var för flertalet omöjlig. Här föreligger ett missförhållande som borde kunna rättas till. Enligt beslut av teologiska fakulteten i (protokoll av , § 94) har denna godkänt att teologiska studier fram till teol. kand.examen får bedrivas vid , men detta omöjliggörs nu för många. De som studerar 40-poängskursen i religionskunskap har kommit i liknande svårigheter genom att de inte kan få statliga studiemedel för sina studier, vilka bedrivs med hjälp av Erare från . De övergångsbestämmelser som statsrådet hänvisat till i ett interpellationssvar till undertecknad som ett sätt att klara situationen för dem som studerar i gäller juris studerande som under tidigare termin genomgått undervisning i och studerande som fortsätter under föregående termin bevistad utbildning i . Möjligen skulle liknande övergångsbestämmelse också kunna gälla dem som studerar teologi och religionskunskap. Men det är endast fråga om någon enda termin, och lösningen är därför otillfredsställande. Jag är väl medveten om att Stiftelsen i liksom och inte är upptagna i förteckningen över studiemedelsberättigande läroanstalter. Dessa institutioner är emellertid endast administrerande organ. I alla fallen gäller att det är lärare från eller av fakulteterna godkända lärare, som ansvarar för kurserna och utbildningen enligt studieplaner vid . Dessa extramurala studier borde därför vara studiemedelsberättigande och borde kunna betraktas som studier vid . Det torde inte vara något som hindrar att de ställs under universitetskanslersämbetets tillsyn. Till detta kommer att vuxenutbildningens möjligheter ökas genom detta arrangemang. Med anledning av vad som här anförts hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådan komplettering av studiemedelsförordningen att de juridik- och religionskunskapsstuderande som är inskrivna vid men har sin undervisning förlagd till vid kurser administrerade av Stiftelsen vid , samt ges möjlighet att i fortsättningen erhålla statliga studiemedel. 1*1972.