mot · FV02947 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en internationell konvention angående ekocid. Ett nytt folkrättsligt begrepp, ekocid (miljömord), har förekommit allt vanligare i den internationella debatten om krigföring i . , professor i biologi vid , sade i egenskap av sakkunnigt vittne inför ett underutskott av representanthusets utrikesutskott att en skadegörelse, som »förvandlar ett bördigt slättland till en ofruktbar öken borde betraktas som en förbrytelse mot alla människor» (Chemicalbiological svarfare: U.S. policies and international effects, s. 127, U.S. Government Printing Office 1970). B. Neilands utvecklade detta tema utförligt i sitt kapitel »Ecocide in » i boken we still in ? (Vintage Books 1970). I motion 1971: 336 föreslog vi att hos regeringen måtte hemställa om initiativ med stöd av art. 13 i stadga eller på annat sätt för att få till stånd en internationell konvention som förbjuder ekocid. begränsade av någon anledning sitt betänkande (1971: 17) till att gälla enbart de kemiska stridsmedlen och hänvisade till Genéveprotokoll och den tolkning av detta som fastslog i en resolution . »Det kan nu med stöd av generalförsamlingens resolution hävdas», förklarade utrikesutskottet, »att det existerar ett förbud mot användning i krig av alla former av biologiska och kemiska stridsmedel.» Ett initiativ som syftade till ytterligare en konvention mot kemisk krigföring skulle minska tilltron till det kategoriska folkrättsliga förbud som redan existerar och därmed motverka sitt syfte. Vi har ingen invändning mot detta resonemang, och vi syftade inte heller till något nytt initiativ på detta område. Vi är väl medvetna om vilken aktiv roll som representanter, i främsta rummet , har spelat när det gällde att fastställa användningsförbudet mot biologiska och kemiska stridsmedel. Och vi stödjer de ansträngningar som görs från svensk sida att nu också få till stånd ett förbud mot utveckling, tillverkning och lagring av biologiska och kemiska stridsmedel. Vad vi syftade till och vad vi syftar till nu är en folkrättslig definition och en folkrättslig kriminalisering av en förbrytelse, som inte täcks av folkrätten av det enkla skälet att krigföring i saknar tidigare historisk motsvarighet. Ekologin är läran om samspelet mellan de levande organismerna och deras miljö. Samspelet har utvecklats till mer eller mindre avgränsade system, s. k. ekosystem. Med ekocid (miljömord) menar vi en förstörelse i stor omfattning av ekosystem och därmed en förstörelse eller allvarlig rubbning av de framtida betingelserna för växtliv, djurliv och mänskligt liv. Miljömordet kan delvis vara ett resultat av kemisk krigföring, som i , och Cambodja, men totalt är det summan av den förödelse som kan åstadkommas med modern militär teknologi. I vår motion 1971: 336 gav vi en utförlig, dokumenterad redogörelse för kemiska krig i , särskilt det program för »växtbekämpning» som flygvapen genomför i och i eller tidigare och som ödelagt miljoner hektar av risfält, trädgårdar och skogar. En vetenskaplig tillsatt av största vetenskapliga organisation, The , beräknade att skogar och djungelområden fram till slutet av 1970 hade besprutas med 2,4-D, 2,4,5-T och picloram. Det sistnämnda är ett gift som uppges vara utomordentligt beständigt med förmåga att hålla sig kvar i marken och förbli aktivt . De förstnämnda uppges ha relativt kort livslängd (om man bortser från dioxin, en mycket giftig förorening, som är stabil och fettlöslig och därför koncentreras i näringskedjorna ända in i människornas föda), men de kan ha en katastrofal ekologisk effekt, t. ex. genom förintandet av mangrovevegetationen utefter kusten och kring de mångå flod- och kanalstränderna i . En av de amerikanska forskare som mest ingående studerat de ekologiska konsekvenserna av krig i är . Westing, professor i biologi vid . I ett föredrag inför den internationella konferensen om medicinen och och i behandlade han vad han rubrikmässigt kallade »de högexplosiva konventionella sprängämnena vad kratrarna kommer att innebära utöver att de är många». I ett tilllägg, inte heller detta publicerat ännu, uppskattar han antalet bombkratrar till mer än 20 miljoner med en genomsnittlig diameter av 9,14 m, ett genomsnittligt djup av 4,57 m och därmed en volym av . Den sammanlagda ytan av dessa kratrar skulle bli . Volymen av den jord som förflyttats vid explosionerna skulle bli . Vidare antar Westing att de kringflygande metallskärvorna vid varje explosion förekommer över en zon som är i genomsnitt . Sammanlagt skulle dessa skärvzoner omfatta en areal av . Westing har i brist på exakta uppgifter från Pentagon tvingats göra ett antal antaganden, bl. a. att hälften av den ammunition som använts av artilleriet och andra markstridskrafter åstadkommer kratrar och att dessa »bombekvivalenter» och bomberna från luften i genomsnitt har en sprängstyrka motsvarande 500-pundsbomber eller . Han räknar med att han därmed har underskattat antalet kratrar. Särskilt förödande är den strategiska bombningen med plan av typ , som stod för fällningen av en tredjedel av det tonnage som flygbombningarna i hela utgjorde och omkring hälften av tonnaget över . Varje medför upp till bomber, vanligen 108 227-kilosbomber eller 77 340kilosbomber, som fälls . Ett typiskt B-52-förband omfattar sju plan, som »mättnadsbombar» ett område på 0,8 X , dvs. Bland alla andra ekologiska rubbningar nämner Westing det förhållandet att kratrarna blir kläckningsdammar för myggor och kraftigt förvärrar de redan förut stora riskerna för folkhälsan. Så till exempel är anophelesmyggan bärare av smittämnet för malaria, och aedesmyggan sprider det virus som orsakar den farliga hemorragiska denguefebern. Dessa strategiska bombningar dygnet om från mycket hög höjd är områdesbombningar, inte målbombningar, och syftar liksom en stor del av de »taktiska» bombningarna till att tillintetgöra mänskligt liv i och försvåra eller omöjliggöra mänskligt liv i dessa områden i fortsättningen. Flera amerikanska forskare har redogjort för ett bulldozerprogram som började i liten skala 1965 och fått allt större omfattning. Under en omvänt biblisk rubrik, »Hur man smider plogbillar till svärd», rapporterar och . Westing om detta program i tidskriften (30/10 1971): Det elementära redskapet är den tungt bepansrade caterpillartraktorn av typ D-7E, försedd med »ett romerskt plogblad». har man börjat övergå till större traktorer av typ D-9, som väger , därför att som en citerad kompanichef uttryckte det »stora träd, och mer i diameter, tog musten ur D-7:an, och några träd måste man låta stå». Det finns fem traktorkompanier med 30 traktorer i varje. Där de gått fram finns det inte ett spår kvar av byarna eller det traditionella landskapet i övrigt. »Det kommer att bli ekonomiska och ekologiska skador », skriver Haseltine och Westing. »Skogar som mejats ner kommer inte att växa på nytt. Land som renskrapades från träd täcks nu av elefantgräs. Gräset är ekonomiskt värdelöst. Det kan inte ens användas som kreatursbete. Det är mycket svårt att återvinna mark som täckts av gräset för åkerbruk. av prima tropisk hårdvedstimmerskog och med gummiträd har förstörts . Genom att man eliminerat skogarnas enorma vattenbindande förmåga, åstadkommer monsunregnen över svämningar med svåra skador. Så t. ex. resulterade skyfall i svår förödelse i ett romerskplogat område i provinsen .» Bland de nya vapnen finns en superbomb, som enligt (26/4 1971) väger , dvs. omkring , och som användes . Professor beskrev denna bomb i den förut refererade rapporten inför den internationella läkarkonferensen i . Den går under namnet »» (»tusensköneklipparen»), är och 1,3 m i diameter och innehåller omkring av ett så fruktansvärt sprängämne att det betecknas som det effektivaste näst kärnvapen. Bomben dödar enligt Westing allting inom en radie av och åstadkommer svåra skador inom en radie av ytterligare . Han beräknade att 150 av dessa helvetesbomber hade fällts i , och Cambodja fram . Sannolikt syftar man nu till att använda dessa superbomber i stor skala för att helt ödelägga de fem nordligaste provinserna av . I en deklaration från Republiken provisoriska revolutionära regering och en deklaration från Demokratiska republiken protesteras mot tvångsevakueringar av många hundratusen personer från de fem nordligaste provinserna i . Stora områden har tidigare ödelagts fullständigt i dessa provinser. Massakrer, artillerield och bombningar har decimerat befolkningen i övriga områden. »genomför USA-imperialisterna och deras lakejer en tvångsförflyttningsplan i stor skala, som syftar till att göra provinserna söder om den demilitariserade zonen till ett ingenmansland och en zon för fri eldgivning i förhoppningen att kunna rädda vietnamiserings-politiken, som svårt misslyckats, och att slå mot det sydvietnamesiska folkets sjudande rörelse mot USA-imperialisterna och den krigstörstiga diktatoriska .» Inte i något tidigare krig har förödelsen haft samma konsekvenser från ekologisk synpunkt som i kriget i . I vida vetenskapliga kretsar och även utanför dessa kretsar växer fram en allt starkare opinion för en folkrättslig särbehandling av denna systematiska förstörelse av ekosystemen. Med de anförda motiveringarna föreslår vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om initiativ med stöd av art. 13 i stadga eller på annat sätt för att få till stånd en internationell konvention som förbjuder ekocid (miljömord). (vpk) i PER (vpk) (vpk) (vpk) i