mot · FV021049 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om översyn av folkbibliotekens ställning, m. m. har folkbiblioteken fått allt större betydelse. Förutom de traditionella uppgifterna med boklån har låneverksamheten utvidgats till bl. a. konst och musik. har utvecklats till ett mediatek. Den utåtriktade verksamheten har ökats genom förmedling av olika kulturaktiviteter, informations- och diskussionsaftnar i samverkan med organisationslivet samt allehanda aktiviteter för barn. Metoderna att komma i kontakt med allmänheten har förändrats genom okonventionell uppsökande verksamhet, t. ex. med bokbussar och boken kommerverksamhet. Mellan utbildning och bibliotek har det alltid funnits nära samband. Ungdomsskolans expansion och nya pedagogik har inneburit att folkbiblioteken ställts inför nya krav. Universitets- och högskoleundervisningens decentralisering med de studerande boende utanför de gamla lärdomsstäderna medför att de flesta folkbibliotek till viss del får fungera som universitetsbibliotek. har folkbiblioteken haft stor betydelse för folkbildningen. I samband med vuxenutbildningens utbyggnad har det betraktats som något självklart att det finns ett väl fungerande bibliotek inom varje kommun. Huvudansvaret för biblioteksverksamheten ligger hos kommunerna. I och med beslut om skatteutjämningsbidrag till kommunerna upphörde det tidigare statsbidraget till kommunala folkbibliotek. I stället utgår ett statligt bidrag till utvecklingsarbete för folkbiblioteken (3,föreslaget 1972/73). Tillsammantaget tycks kommunerna ha satsat på en snabb utbyggnad och upprustning av biblioteken, men biblioteksstandarden varierar kraftigt mellan olika kommuner. finns kommuner som inte alls har något allmänt folkbibliotek eller som har bibliotek med mycket begränsat öppethållande och utan fast personal. 1 inkomstsvaga kommuner får den frivilliga biblioteksverksamheten stå tillbaka för andra åtaganden. I biblioteksdebatten efterlyses ofta ett statligt inflytande över folkbiblioteken. För att ge biblioteken en bättre ställning, en viss status, bland de kommunala uppgifterna framförs krav på obligatorium. I och med kommunsammanslagningsreformen torde dock ett bibliotek finnas i alla kommuner, men fortfarande kommer bibliotekens standard att vara mycket ojämn. a. , och finns bibliotekslagar. Deras uppgift är att garantera att bibliotek skall finnas i varje kommun samt att biblioteksstandarden inte skall understiga viss miniminivå. 1 lagarna anges vidare vissa statsbidragsbestämmelser. genomfördes i och omprövning av de gamla bibliotekslagarna. Erfarenheterna av lagstiftningen tycks vara goda. Principen om statligt inflytande och ansvarstagande i förhållande till de kommunala biblioteken fullföljdes vid revisionerna. Som ovan nämnts är biblioteken inte enbart betydelsefulla på kulturens område som mediatek, informations- och dokumentationscentral samt mötesplats för kulturaktivitet i vid bemärkelse. Även på utbildningens område är samspelet med biblioteken av stor vikt. Kravet på regional jämlikhet på kulturens och utbildningens område leder till att en viss grundstandard på biblioteksverksamheten borde garanteras alla medborgare. Någon form av bibliotekslagstiftning kunde innehålla minimibestämmelser och riktlinjer angående t. ex. öppethållande, lokalens beskaffenhet, antal tjänster, kompetenskrav för personalen, bokbestånd och andra resurser samt allmän biblioteksservice. Statsbidragen till folkbiblioteken borttogs 1965 och ersattes till viss del av utvecklingsbidraget. har 25 kommuner kommit i åtnjutande av bidraget, som högst kan utgå och utgöra högst av kostnaderna för utvecklingsarbetet. Genom denna konstruktion har de mindre välbeställda eller mindre biblioteksintresserade kommunerna inte kunnat utnyttja statsbidraget. Utvecklingsbidraget kommer att få allt mindre betydelse genom att bidraget inte tillåts öka utan minskas. Flera kommuner kommer inte att få del av utvecklingsbidraget. Tillgång till god biblioteksservice är en del i jämlikheten på kulturens och utbildningens område. Möjligheten att garantera tillgång till biblioteksverksamhet av viss grundstandard kan endast nås genom vidgat statligt inflytande över biblioteksområdet kombinerat med ett ökat statligt ekonomiskt ansvarstagande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär översyn av folkbibliotekens ställning i vad avser obligatoriskt biblioteksväsen av viss minimistandard samt kostnadsansvaret mellan stat och kommun för folkbiblioteksverksamheten. () ()