mot · FV02705 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av skolledarutbildningen. I den svenska skoldebatten har utbildningen av skolans lärare intagit en central ställning medan diskussionen kring utbildningen av bl. a. skolledare skett mera i förbigående. Detta förhållande kan ur flera aspekter synas förvånande. För det första intar skolledarna en så central ställning i den svenska skolan att deras sätt att sköta sin befattning får bedömas ha mycket stor inverkan på undervisningens utfall ur olika aspekter. De arbetsuppgifter skolledaren möter i sin befattning är dessutom i allmänhet så väsensskilda från de arbetsuppgifter han eller hon getts utbildning för i sin lärarutbildning att denna ej kan anses vare sig tillräcklig eller adekvat. Vidare kan konstateras att andra befattningshavare med speciella arbetsuppgifter inom skolsektorn, exempelvis yrkesvalslärare och speciallärare, förutom lärarutbildning ges en tilläggsutbildning av minst en termin. Det kan i detta sammanhang också poängteras att det knappast rör sig om en numerärt exklusiv befattningsgrupp, eftersom antalet skolledare, rektorer och studierektorer, enbart inom grundskola och gymnasium utgör ungefät 3 000. Väsentligt i detta sammanhang är också att personalomsättningen inom befattningen får anses vara ganska stor. Organiserad utbildning av svenska skolledare har i huvudsak bedrivits i form av frivilliga en- till treveckorskurser. Utbildningskapaciteten har emellertid varit så låg att endast av skolledargruppen kunnat beredas möjligheter att deltaga i någon form av organiserad utbildning (bortsett från obligatoriska skolledarkurser vid införandet av Lgr 69). Skolledarna har i stor utsträckn ng varit hänvisade till att »utbilda sig själva» vid inträdet i befattningen. Detta medför risker för att man kan begå misstag med följder som på kan vara allvarliga. Angående skolledarutbildning () Mot denna bakgrund har vid vid i försök gjorts att skapa underlag för en mera genomgripande planering av skolledarutbildningen. Det forsknings- och utvecklingsprojekt som arbetar med denna problematik på uppdrag av SÖ har dels till uppgift att skapa metoder för pia nering och genomförande av befattningsutbildning i allmänhet, dels att tillämpa dessa metoder på skolledare inom samt på metodiklektorer och handledare vid lärarhögskolorna. Projektets arbete har i första hand inriktats på att konstruera befattningsbeskrivningar och utbildningsmål för ovan nämnda befattningshavare samt i begränsad omfattning utbildningsmetoder för skolledargruppcn. Vidare har försök gjorts att kartlägga skolledargruppen i vad avser utbildning, erfarenheter av betydelse för skolledararbetet och liknande. Befattningsbeskrivningen bygger på intervjuer (1-4 tim.) gjorda med ungefär 80 skolledare, representativt utvalda i , och samt i och län. Vidare har skolinspektörer och skoldirektörer, personal på SÖ och inom intervjuats. Speciellt stor vikt har lagts vid att genom intervjuerna kunna få en uppfattning om skolledarbefattningens framtida utveckling. Av denna anledning har dessutom speciella intervjuer gjorts med skolledare vid s. k. »framtidsskolor» i , och , som ansetts kunna spegla förändringar i skolledarens arbete på grund av en tänkbar utveckling inom . Försök har dessutom gjorts att få en uppfattning om skolstyrelseordförandens, föräldrars, lärares och elevers uppfattning om skolledarens arbete. Detta har dock varit svårt att genomföra. På grundval av ovanstående datainsamling håller en befattningsbeskrivning för skolledare på att utarbetas. Denna beräknas föreligga . På grundval av intervjumaterialet har en värderingsenkät utformats för att bilda underlag för konstruktion av utbildningsmål för skolledarna inom . I värderingsenkäten har ungefär 900 skolinspektörer, skoldirektörer och skolledare deltagit. Varje deltagare har bedömt mellan 120-160 (tid 1-4 tim.) arbetssituationer med avseende på om stationen förekommer, bör förekomma, situationens betydelse för skolans målsättning nu och , hur problemfylld situationen är, hur tidskrävande och vilket utbildningsbehov situationen ger upphov till. Detta material databearbetas och kommer att rapporteras i form av utbildningsmål för skolledarna . Parallellt med studierna ovan har datainsamling med dagboksmetod gjorts för skolledarna. Projektet har planerats pågå till 1974 men på grund av nedskärning av anslagen med , kommer en förlängning till 1975 antagligen att bli önskvärd. (Projektets budget 1971/72 150 000, vilket dock ej täcker lönen för 3 forskare och två skrivbiträden. Två av forskarna tvingas arbeta på haltvid vilket fördröjer projektet.) planeras följande arbeten: Konstruktion av utbildningsinnehåll för skolledarutbddningen. Utveckling och tillämpning av metoder för bestämning av utbildningsmål som grundas på prognoser gällande en befattnings utveckling. Beskrivning av skolledargruppen (total undersökning berör ungefär 2 100 skolledare, data redan insamlade). Utveckling och tillämpning av metod för differentiering mellan utbildningsmål för grundutbildning och fortbildning. Studier av skolledarrekrytering. Studium av skolledarbsfattningens planering i och med Lgr 69:s fullständiga genomförande. Metoder för fortlöpande revision av skolledarutbildn ngen bl. a. grundad på planerade förändringar av skolstrukturer. Ev. studier av kostnads- och lönsamhetsfråga i samband med skolledarutbildningen. Metoder för utvärdering av skolledarutbildningen. Studier av utbildningsmetoder, lämpliga för skolledarutbildningen. Beträffande punkt 10 kan följande nämnas: Försöksutbildning i forskningsprojektets regi inleddes i form av en enveckaskurs. Under 1972-1973 kommer vidare försöksutbildning att bedrivas. Det är emellertid ytterst angeläget att möjligheter ges att i anslutning och som en fortsättning av projektets arbete, en längre försöksutbildning kan genomföras. Den borde lämpligen ske i form av två eller tre enterminskurser för att kunna bilda underlag för en obligator sk skolledarutbildning. Det vore olyckligt om dessa försök ej kunde komma till stånd i anslutning till alla de erfarenheter som finns samlade som resultat av forsknings- och utvecklingsarbetet på detta område. Med hänvisning till ovanstående får vi därför hemställa att beslutar att hos Kungl. anhålla att en plan för utbyggnad av skolledarutbildningen upprättas med sikte på en obligatorisk enterminsutbildn ng för i första hand samtliga nyutnämnda skolledare. () () () () () ()