mot · FV021310 · 1972-01-26 00:00:00 — om ett industriellt utvecklingscentrum i . i har i samarbete med genomfört utredningar om förutsättningarna för etablering av industricentra i och . Med begreppet industricentrum avses här ett för ett antal mindre och medelstora företag gemensamt serviceorgan, drivet i bolagsform, med uppgift att befrämja marknadsoch administrativ utveckling inom delägarföretagen. Industricentrum i inledde sin verksamhet , medan bolagsbildning i ännu inte kommit till stånd. Det senare projektet bereds inom en av intressentföretagen utsedd arbetsgrupp. Utredningarna om industricentra i har klart påvisat de mindre och medelstora företagens behov av service inom produktutvecklings- och marknadsföringsområdena. Ett mycket stort antal av dessa företag saknar resurser, finansiella och tekniska, att upprätthålla en tillfredsställande beredskap mot förändringar i marknadssituationen. Till följd härav är företagen mycket känsliga för de skiftningar i konkurrenstryck och de ständiga produktinnovationer som utmärker en dynamisk marknadsekonomi. De större företagen har som regel resurser i form av rörelsekapital och teknisk utrustning för att bedriva ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete och kan härigenom, så snart marknaden för en produkt viker, snabbt förnya sitt sortiment. De mindre och medelstora företagen förlitar sig däremot alltför ofta på »traditionell» tillverkning, trots att produkternas livslängd minskar kontinuerligt. Utredningarna om industricentra för och har vidare konstaterat att de mindre och medelstora företagens behov av stödjande insatser i produktutvecklingsarbetet grundar sig på två omständigheter. Bristen på utvecklingsbara idéer till nya produkter är stor. Därtill kommer emellertid att företagen mycket ofta visserligen har lovande produktidéer men saknar möjligheter att utveckla dessa. Orsakerna härtill kan vara brist på kapital, avsaknad av laboratorieresurser, mätteknisk utrustning m. m. eller, vilket är synnerligen vanligt, brist på tid till följd av bundenhet i det dagliga rutinarbetet. Vidden av de mindre och medelstora företagens problem på produktutvecklingsområdet bekräftas av den undersökning som Styrelsen för teknisk utveckling utfört i norra och västra . Det finns därför all anledning för statsmakterna att med kraft gripa in med stöd De direkt synliga följderna av företagens bristande produktberedskap företagsnedläggelser och driftinskränkningar kan vara skäl nog för sådana insatser. Härtill kommer emellertid att bristerna har andra och mindre påtagliga konsekvenser i form av lågt kapacitetsutnyttjande, resursanvändning med dålig lönsamhet samt utebliven expansion. Många företag kan ju nämligen i och för sig överleva trots att tillgängliga resurser dels inte utnyttjas helt, dels förbrukas på produkter med otillfredsställande räntabilitet. Industriella utvecklingscentra (IUC) av det slag som förlagts till kan med stor sannolikhet göra betydande insatser för att lösa de problem som beskrivits ovan. Genom att de mindre och medelstora företagen kan dels tillföras innovationer, dels också ges hjälp att utveckla egna produktnyheter kan förutsättningar skapas för betydande samhällsekonomiska vinster i form av bättre resursanvändning och ökad industriell tillväxt. Dessa företag svarar som bekant för en hög andel av vår industriella produktion. Enbart småföretagen med mindre än 50 anställda ger arbete åt av de industrisysselsatta. Det är viktigt att understryka att ett IUC kan erbjuda de mindre och medelstora företagen utvecklingsresurser, som eljest är förbehållna storindustrin, som dessa kan bibehålla sina »smådriftsfördelar» i form av bland annat rörliga administrativa system. De mindre och medelstora företagens behov av extern service i produktutvecklingsfrågor är som påvisats ovan självfallet inte ett problem som är specifikt för . Starka skäl talar för att försöksverksamhet med ett IUC inleds även i . Industricentra av det slag som bildats i är värdefulla som punktinsatser på orter med sysselsättningsproblem. De mindre och medelstora företagens svårigheter att upprätthålla en tillfredsställande beredskap mot produktdöd bör dock angripas på regional basis genom etablering av ytterligare ett IUC. Näringslivet i är småföretagsdominerat. Den genomsnittliga företagsstorleken, 40 anställda , ligger betydligt under riksgenomsnittet. Denna omständighet i förening med det starka inslaget av företag inom branscher med strukturproblem, särskilt TEKOoch träindustrin, motiverar försöksverksamhet med ett IUC lokaliserat i . För en sådan lokalisering kan även åberopas skäl av regionalpolitisk art. har låg per capita-inkomst och tillhör i skattekraftshänseende de sämst ställda länen i riket. läns goda lokaliseringsbetingelser belyses av att i sin skiss till ortsklassificering utpekat som ett av de primära, icke storstadsnära centra bland vilka storstadsaltemativen förutsätts bli valda. I konsekvens härmed kommer utbildningsutredningen, U 68, som framgått av uppgifter i massmedia, att föreslå förläggning av en lokal högskola i . ligger centralt till för att betjäna företag t. ex. i Smålandslänen samt och . Närheten till underlättar samarbetet med Styrelsens för teknisk utveckling kontaktsekretariat vid . Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller att Kungl. Maj:t, genom utredningsuppdrag till den av industriministern tillkallade delegationen för de mindre och medelstora företagen, närmare prövar förutsättningarna för lokalisering av ett industriellt utvecklingscentrum i . () ()