mot · FV0254 · 1972-01-11 00:00:00 — av m. fl. om slopande av mervärdeskatten pä livsmedel. Slopande av mervärdeskatten på livsmedel yrkades av kommunisterna i motion 1971:53 i anslutning till statsverksproposition liksom i motion 1971.1484 i anslutning till kompletteringspropositionen. Med stöd av § 55 riksdagsordningen upprepades samma krav i motion 1971:1493 vid höstsessionen. Särskilda förslag rörande skatteskärpning på andra områden framlades för att täcka det genom slopandet av mervärdeskatten på livsmedel uppkomna inkomstbortfallet, som då beräknades till ca . Sålunda föreslogs förändringar i fråga om arvs- och gåvoskatten, bolagsskatten, avskrivningsreglerna för rörelse- och hyresfastigheter, avdragsrätten för skuldräntor, gränsen för folkpensionsavgiften och avdrag för reklam vid taxering. När vi ånyo begär slopande av mervärdeskatten på livsmedel vill vi framhålla att även nu förutsättes täckning för inkomstbortfallet genom skatteskärpningar på andra områden, som vi motionsledes kommer att föreslå. avstyrkte motionskravet med motiveringen att skattebortfall och administrativa svårigheter skulle uppstå liksom att skattelättnader skulle komma också alla dem till del som inte kan anses vara i behov därav. I yttrande till finansutskottet över motion 1971:1493 hävdade skatteutskottet dessutom att en skattelättnad för livsmedel troligen till viss del skulle komma att ätas upp av ökade hanteringskostnader för handeln. Såväl skatteutskottet som finansutskottet anförde att motionskravet främst skulle få inkomstfördelande och mindre konjunkturstimulerande effekt. Genom att andra inkomstkällor anvisats kan inte hävdas att ett slopande av mervärdeskatten på livsmedel medför inkomstbortfall för statskassan. Att andra än de behövande skulle gynnas genom slopande av mervärdeskatten på livsmedel kan inte godtas som argument, enär då varje åtgärd för att sänka levnadskostnaderna eller begränsa deras ökning skulle leda till samma effekt. I själva verket är det låginkomsttagarna som drabbas hårdast av stigande livsmedelspriser och som i följd härav har det största intresset av lägre priser. Ej heller kan påståenden om tekniska svårigheter eller uteblivna prissänkningar godtas som argument mot förslaget. Betydligt mera komplicerade förfaringssätt har säkerligen tillämpats vid olika former av skatteuppbörd. Den inkomstfördelande effekten genom slopande av mervärdeskatten på livsmedel är betydelsefull, enär livsmedelskostnaderna är av särskild vikt för låginkomsttagare men också med hänsyn till att förslaget förutsätter hårdare beskattning av mera bärkraftiga grupper i samhället. En omfördelning av mer än från beskattning av livsförnödenheter till beskattning av grupper med större skattekraft skulle innebära ett betydelsefullt steg mot en rättvisare beskattning och utgöra ett påtagbart inslag i en ofta uttalad jämlikhetspolitik. Kravet om slopad moms på livsmedel har fått stor anslutning; bl. a. undertecknade ca 160 000 personer en petition i frågan. Fackliga organisationer har också i uttalanden ställt kravet. Konsekvenserna av en beskattning av livsförnödenheterna framgår särskilt tydligt i den nu pågående prisstegringsvågen. På varje krona i prishöjning lägges mervärdeskatten som en extra börda. Förra årets jordbruksuppgörelse har beräknats medföra att konsumenterna utöver de direkta prishöjningarna fått betala ca 50 miljoner i mervärdeskatt. Som följd av bl. a. prisstoppets upphävande har en kraftig prisstegring redan inträtt , och på livsmedelsområdet har de flesta varor stigit i pris, i vissa fall . I stället för att förhindra denna prisutveckling innebär nuvarande beskattningsform att staten ytterligare belastar konsumenterna genom att mervärdeskatt också uttas på prisstegringarna. När kommunisterna ånyo upprepar kravet om slopande av mervärdeskatt på livsmedel, gör vi detta därför att vi ej kan godta de skäl som anfördes för avslag på våra motioner . Men vi finner också att prisutvecklingen ytterligare starkt markerat nödvändigheten av att lätta bördorna för låginkomsttagarna genom en omfördelning av skatten. Att befria livsförnödenheterna från beskattning och hårdare beskatta andra områden är därvid enligt vår mening en betydelsefull och framkomlig väg. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att måtte besluta om ändring i förordningen om mervärdeskatt av genom att till 8 § Från skatteplikt undantages såsom punkt 1) tillföres följande samt att övriga punkter erhåller därav följande omnumreringar: 1) livsmedel, Ändringen i förordningen träder i kraft från . (vpk) i (vpk) i