mot · FV02859 · 1972-01-26 00:00:00 — om en översyn av bestämmelserna i kommunalskattelagen om fast driftställe och beskattningsort för aktiebolag m. fl. Skattekraften företer väsentliga skillnader mellan länen och mellan kommuner/kommunblock. Så var t. ex. skattekraften i 135 skkr./inv., i 104 skkr./inv. och i 101 skkr./inv. medan den i var endast 68 skkr./inv., i 74 skkr./inv. och i 78 skkr./inv. Tas exemplen från kommunema/kommunblocken återfinns variationer från 170 till 49 skkr./inv.1 Anledningarna till de stora variationerna är flera. Den främsta orsaken är den starka koncentrationen till vissa regioner av näringsliv och förvaltning. Dessa regioner har lägre genomsnittsålder på sin befolkning och därmed som regel högre förvärvsintensitet och de högsta lönerna. En annan orsak är att näringslivet bidrar med mera skatt i de här angivna regionerna, dels på grund av den nämnda koncentrationen av företag, dels på grund av beskattningsreglerna i §§ 56 och 61 kommunalskattelagen angående fast driftställe och beskattningsort. Vad skattskyldiggruppen svenska aktiebolag m. fl. betyder för skatteunderlaget framgår av nedanstående siffror. Bolagens andel av skatteunderlaget länsvis för 9 län betyder bolagens andel för 10 län betyder bolagens andel mellan för 3 län betyder bolagens andel mellan för 2 län betyder bolagens andel Bolagens andel av det kommunala skatteunderlaget inom kommuner/ kommunblock för 21 kommuner/kommunblock för 16 kommuner/kommunblock mellan för 67 kommuner/kommunblock mellan för 171 kommuner/kommunblock (Av de 171 kommunblock för vilka bolagens andel utgjorde betydde det för 98 .) Hur mycket bolagens m. fl. skatt betyder för den kommunala utdebiteringen i de olika kommunerna/kommunblocken framgår av nedanstående exempel från : 1 Samtliga uppgifter hämtade från Statistisk 1970 gällande taxering. Mest betydde det för , nämligen 3: 95 per skkr. Minst betydde det i , nämligen T räkvista/T appström Inom de olika länen varierar betydelsen av bolags med fleras skatt i de olika kommunerna på följande sätt: högst 1: 98 lägst 0: 69 högst 4: 14 lägst 0: 45 (Jämförelserna gjorda utan hänsyn till fastighetsskattens andel av bo lags med fleras skatt.) Kommunalskattelagens bestämmelser om i vilken kommun ett bolag skall taxeras borde vara mogna för radikala ändringar. Produktion från ett fast driftställe försäljs kanske över hela landet. Ett företag som taxeras i en kommun efter reglerna om huvudkontors belägenhet kanske avsätter hela sin produktion av varor eller tjänster på export osv. kan det därför inte vara rätt att se så snävt på beskattningen av resultatet i gruppen svenska aktiebolag m. fl. som bestämmelserna i nu gör utan i stället betrakta resultatet som en för hela befolkningen gemensam sak. Därav följer att skatteinkomsten också bör fördelas per invånare. För att uppnå detta erfordras att den kommunala taxeringen och beskattningen av aktiebolag m. fl. upphör, med undantag för beskattningen av fastighetstaxeringsvärdet. Bolag m. fl. skulle således till kommunen endast erlägga fastighetsskatt, medan beskattningen av rörelsevinsten skulle bli helt statlig. Den del av den sålunda helt statliga bolagsskatten som anses motsvara kommunernas bortfall av skatteinkomst fördelas på kommunerna efter invånare och skall genom detta förfarande inte påverka beräkningen av tillskjutet skatteunderlag. (Andra fördelningsregler mellan staten och kommunerna kan tänkas. Detta senare måste i så fall prövas i samband med utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun.) Övergången till en enda skatteform för rörelsevinsten ger också möjligheter att t. ex. i regionalpolitisk! syfte variera beskattningen utan menlig effekt för kommunerna. Skatteuttaget från staten, landstingen och kommunerna, de genom katternas olika konstruktion skapade följderna i t. ex. marginalskattefekter på grund av andra beslut om fördelning av bidrag o. d. och ngelägenheten av en rättvisare fördelning mellan olika regioner m. m. gör det nödvändigt att skattesystemet och förhållandet mellan beslutsfattandet och dess ekonomiska konsekvenser (förhållandet statligkommunal skatt) blir föremål för radikala reformer. Orättvisan i fördelningen av beskattningen av bolags med fleras rörelsevinst är dock så iögonfallande att den bör rättas till genom snara ändringar av skattesystemet i denna del, och de mera tidskrävande utredningar som erfordras för det övriga skattesystemets reformering bör inte avvaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om utredning angående ändring av taxering och beskattning av svenska aktiebolag m. fl. i enlighet med vad som i motionen anförts. . () i