mot · FV021075 · 1972-01-26 00:00:00 — av och fröken om höjning av anslaget till Bidrag till folkbibliotek. statsverksproposition föreslår chefen för att anslaget under B 51. Bidrag till folkbibliotek skall minskas med . Huvuddelen av minskningen, , sammanhänger med att medelsbehovet för bibliotekarieutbildning bortfaller med inrättandet av den nya i . Därutöver föreslås att anslaget till utvecklingsverksamhet m. m. minskas med . från 3,95 till 3,7 milj. kr. Systemet med utvecklingsbidrag till folkbiblioteken infördes i samband med skatteutjämningsreform. Bidraget har avsetts utgå av högst till vissa kommuner/kommunblock för upprustning av biblioteksväsendet. En förutsättning för att erhålla utvecklingsbidrag har varit att mottagaren i samråd med upprättat en flerårsplan för biblioteksverksamheten. Statsbidrag har utgått med högst av kostnadsökningen samt med högst det femte och . Systemet med utvecklingsbidrag har givit mycket goda resultat i de kommuner som erhållit stöd, vilket också framhölls i förra årets statsverksproposition. Departementschefen förklarade emellertid att de fortsatta statliga åtgärderna i högre grad måste inriktas på punktinsatser. I årets statsverksproposition tar man steget fullt ut och uttalar att beslut icke bör fattas om nya utvecklingsbidrag. Sammanlagt har 25 kommuner/kommunblock beviljats utvecklingsbidrag. Fram har 11 kommuner avslutat femårsperioden, och i ytterligare 14 kommuner är femårsperioden ännu inte avslutad. Nya utvecklingsbidrag har inte beviljats . Den knappa medelstilldelningen och den nu föreslagna reduceringen har medfört och kommer ytterligare att medföra svårigheter för de berörda kommunerna. Detta sammanhänger med följande omständighet. De upprättade utvecklingsplanerna innebär regelmässigt att kommunernas/kommunblockens biblioteksutgifter stegras . SÖ hade tidigare möjligheter att i motsvarande mån höja bidragssumman och hålla bidrags nivån på 50 resp. . Detta är inte möjligt. Statsbidragen har fr. o. m. begränsats till det s. k. garantibeloppet dvs. det belopp som utgått till kommunen för första utvecklingsåret. Som en följd härav har flera kommuner/kommunblock inte kunnat fullfölja sina ursprungliga planer. I åtminstone ett fall har man tvingats till en drastisk nedskärning av biblioteksutvecklingen. Endast i fråga om och kommunblock har SÖ ansett sig kunna följa kostnadsutvecklingen med statsbidrag på bibehållen procentnivå. Det bör påpekas att utöver nämnda 25 kommuner eller kommunblock, som beviljats bidrag, har 31 ansökningar med noggrant utredda utvecklingsplaner ingivits till SÖ. Huvudmännen har underrättats om att deras ansökningar icke kommer att beviljas på grund av medelsbrist. Därutöver har 54 andra kommuner eller kommunblock påbörjat en omfattande planering men avbrutit denna när det stått klart att de inte kunnat påräkna statsbidrag. Med beklagande måste här konstateras att en lanserad idé om ett effektivt och betydelsefullt statligt stöd till folkbiblioteksverksamheten redan nu avvecklas av finansiella skäl trots att den sammanlagda bidragssumman aldrig varit större än några få . Anslaget till utvecklingsverksamhet m. m. inrymmer också bidrag för särskilda lokala initiativ, dvs. punktbidrag som inte medför förpliktelser från statens sida för framtiden. Anslaget skall enligt propositionen minskas med . Enligt departementschefen bör, sedan utvecklingsbidragen frånräknats, cirka 1 milj. kr. vara tillgängliga för olika punktinsatser. Beräkningen framstår som något optimistisk. krävs kommande budgetår för centrala åtgärder. beräknar SÖ disponera för sin konferensverksamhet, vilken är av nära nog avgörande betydelse för en fortsatt integration av biblioteksverksamheten i samhället. Konsultverksamheten beräknas kosta . Utlovade garantibelopp till nu aktuella utvecklingsbibliotek inklusive höjda bidrag till och kommer att fram till utgången av kosta . Summan av dessa utgiftsposter är . Efter denna beräkning kommer inte ca 1 milj. kr. att återstå för punktinsatser. Vi vill här göra ett betydelsefullt påpekande. För bara ett fåtal år sedan kunde man finna stor skillnad mellan biblioteksverksamheten i tätortskommuner och i glesbygdskommuner. Biblioteksservicen var väl utbyggd i de förstnämnda men av olika skäl mindre tillfredsställande i de sistnämnda. Man kunde t. ex. påvisa att ett tjugotal glesbygdskommuner helt saknade folkbibliotek. har alla utom sex kommuner bibliotek, och kommer praktiskt taget alla kommuner att ha bibliotek. Detta beror inte på att en utbyggnad av folkbiblioteken skett men väl på att glesbygdskommuner fogats in i större kommunenheter. Den gamla standardskillnaden mellan tätortskommuner och glesbygdskommuner flyttas in i de nya storkommunema och kvarstår som en skillnad mellan centralort och utkanter. För glesbygdsborna blir situationen oförändrad. a. detta skäl är det synnerligen angeläget att kommunerna får ökade möjligheter att biblioteksmässigt betjäna de nya glesbygdsområdena. Detta kan bäst ske med hjälp av bokbussar, vilket också framhålls av departementschefen i statsverkspropositionen. En modern bokbuss för 2 500 böcker kostar . Det ovan nämnda återstående beloppet för punktinsatser, , skulle alltså motsvara inköp av högst åtta bokbussar. Här bör nämnas att f. n. mindre än 50 kommuner i har bokbussar mot mer än 70 i . Också i , ett land med tät bebyggelse och korta avstånd, är tillgången på bokbussar större än i . Behovet av böcker för invandrare är mycket stort i vissa kommuner. kunde SÖ anvisa blott . i statsbidrag för förvärv av litteratur på finska, serbokroatiska, grekiska osv. En arbetsgrupp sysslar med invandrarfrågorna för att nå fram till en rationell lösning. Uppenbart är dock att en betydligt ökad statlig satsning är nödvändig. Arbetsgruppen kommer att lämna en redovisning . Det framstår som synnerligen angeläget att höjda statliga anslag kan anvisas redan för kommande budgetår. Den växande vuxenundervisningen ställer nya och ökande krav på folkbiblioteken i vad gäller kurslitteratur och annan materiel, krav som särskilt i glesbygdsområden är svåra att möta. Att stödja vuxenundervisningen är främst en statlig och inte en primärkommunal angelägenhet. Det framstår som naturligt att biblioteken har stora ambitioner att bedriva en social och uppsökande verksamhet i olika former riktad mot pensionärer, handikappade och via arbetsplatsutlåning till sådana som inte spontant sökt sig till utlåningslokalema. Också här är statligt stöd angeläget. att det finns ett mycket stort, latent läsbehov i vida kretsar som inte funnit vägen till de traditionella biblioteken. Är 1971 beviljade SÖ punktbidrag till musikanläggningar och motsvarande med nära . Den utvecklingslinjen måste fullföljas och vidareutvecklas. Utlåningen av konstverk, artoteksverksamheten, är visserligen mångomtalad men i verkligheten föga utvecklad. utgick statsbidrag med . till detta ändamål. Beloppet måste höjas. Den verksamhet som riktar sig till barn och ungdom är också omskriven, och den är väl utvecklad inom vissa tätortsområden, medan glesbygds- och utkantsområdena är eftersatta. Även här är vidgat statligt stöd nödvändigt. Vi vill påpeka att det inte är en angelägenhet som kan betecknas som enbart primärkommunal att fylla de behov vi ovan visat på. Också efter det att den nya kommunreformen definitivt genomförts kommer vi att ha kommuner med ekonomiskt helt skilda förutsättningar att lösa här berörda kulturpolitiska problem. Staten måste därför inskrida med utjämnande insatser i syfte att åstadkomma jämlikhet. Vad som erfordras i form av statsmedelstillskott för en fortsatt utveckling av folkbiblioteksväsendet låter sig ej utan vidare precisera. Det rör sig här om en sektor där alla tillskott, oavsett storleksordning, kan fogas in i ett rationellt bidragssystem. Medlen kan utnyttjas dels för att förstärka de utvecklingsbidrag som fortfarande utgår, dels för punktinsatser. En höjning av anslaget med 1 milj. kr. framstår som nödvändig. Med stöd av vad som anförts hemställs att till Bidrag till folkbibliotek anvisar ett reservationsanslag av . PER () ()