mot · FV021613 · 1972-04-06 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 75 angående försvarets fortsatta inriktning m. m. I de ständigt stegrade internationella rustningarna deltar även . Trots mångårigt aktivt nedrustningsarbete fortsätter obevekligt kostnaderna som det synes automatiskt att stiga för rent destruktiva ändamål. Det är i det sammanhanget positivt att notera att propositionen om inriktningen av försvaret öppnar möjligheter även till nertrappning av våra militärutgifter för framtiden. försvarspolitik bör utformas så att vårt oberoende och vår neutralitet värnas och efter den hotbild vi försvarar oss mot. De särkerhetspolitiska bedömningarna kan kompletteras med kunskapen om att inte längre befinner sig under robotparaplyet, dvs. stormakternas robotsystem och antirobotsystem är bl. a. på grund av sfäriska störningar riktade mot varandra i den andra riktningen runt jordklotet över resp. . Risken för en övermaterialiserad teknik, som inte står i överensstämmelse med det vi förmodas försvara oss mot, är påtaglig, och enorma kostnadsstegringar för tekniska finesser blir följden. Mycket dyra system bör bli inaktuella för framtiden när det s. k. ytförsvaret begränsas. Diplomatiska och politiska kanaler ger redan nu förvarningar om konflikter, och överraskningskrig är otroliga. De tekniskt avancerade och mycket kostsamma förvarningssytemen mister för framtiden sin betydelse. borde, mot bl. a. den bakgrunden och då den drar mycket stora kostnader också stillastående på land, ha kunnat uteslutas, och Draken i fortsättningen varit till fyllest för våra försvarsändamål. Genom att binda stora utgifter till avancerade vapensystem minskas vår handlingsfrihet ivad det gäller kostnadsnivån för det militära försvaret och dess omfattning och inriktning. Knligt uppgift i budgeten /72 utgör kostnaderna för nya utrustningar av militärutgifterna. Detta kan jämföras med procenttalen för försvarsutgifterna i fråga om nyanskaffningar av materiel exempelvis i , , och . kan inte fortsättningsvis följa med kostnadsutvecklingen som den mycket avancerade tekniken inom framför allt flygindustrin innebär. Det tekniskt avancerade tunga attackplan, det s. k. flygplan 80 som studeras, bör i konsekvens därmed utelutas ur planeringen för det framtida försvaret. Sysselsättningspolitiska motiv har i debatten anförts mot en begränsning av bl. a. flygplansproduktionen. Den avancerade kunskap som finns hos personalen pä utvecklingssidan bör för framliden användas inom övriga samhällsområden, som har uttalade behov, exempelvis inom kollektivtrafiken eller på miljövårdssidan. Vad det gäller de kollektiv anställda bör omställningar planeras för annan sysselsättning. Med en fortsättning av den personalomsättning som berörda företag haft är den redan liggande beställningen av full tillräcklig för att garantera en lugn avveckling utan större sysselsättningspolitiska problem. Det skrämmande med de nya vapnen som används är att de framför allt riktar sig mot civilbefolkningen. med de allt snabbare tekniska förändringarna har en omkastning i den moraliska bedömningen av konflikter och regler för krigföring skett i negativ riktning. Redan under började strategerna bedöma civilbefolkningen som ett viktigt militärt mål. I var av de dödade civila, i , i , och ingenting tyder på att ett framtida krig, med den alltmer avancerade tekniken där elektronisk krigföring ingår och med vapen utprovade att riktas direkt mot civilbefolkningen, skulle gå i motsatt riktning. Viktiga militära mål är för övrigt i regel väl skyddade, ofta i atomsäkra bergrum, till betydande kostnader. Försvarspropositionen föreslår med hänsyn till de relativt betydande kostnaderna för att anordna skyddsrum, att åtgärderna liksom måste omsorgsfullt prioriteras med hänsyn till det bedömda hotet. Åtgärderna bör därför i fortsättningen främst inriktas med hänsyn till det konventionella krigets krav och till att de allvarligaste riskområdena är sådana som innehåller eller ligger nära militära mål och i invasionsområden. 1 riskområden inräknas i regel tätorter med 10 000 eller fler. För de tidigare generellt undantagna innerområdena i de 14 största städerna, liksom för låghusbebyggelse, kommer bestämmelser om skyddsrumsbyggande att gälla. Försvarsministern återkommer till de praktiska konsekvenserna senare men påpekar att de totala kostnaderna för skyddsrumsbyggande vid oförändrat hög ambitionsnivå bör kunna begränsas i förhållande till nuvarande kostnader. Vi förutsätter att, när förslag föreläggs om utbyggt befolkningsskydd, målsättningen självfallet är ett fullgott och effektivt befolkningsskydd i form av säkra skyddsrum och skyddsmateriel till hela civilbefolkningen och att kostnaderna för befolkningsskyddet uttas inom det militära försvarets ram. råder en påtaglig obalans mellan de olika grenarna i vårt totalförsvar. Försvarspolitik i traditionell mening är endast ett av säkerhetspolitikens medel. Strävanden att minska spänningen i världen bör ses i ett vidare perspektiv. En internationell rättsordning kan inte bygga på nöd och fattigdom för flertalet människor i världen, utan endast på rättvisa och välstånd för alla. Ett väsentligt ökat utvecklingsbistånd från de rika nationernas sida är på en grundläggande säkerhetspolitisk åtgärd. Omkring 7 miljarder satsas i 1971/budget för försvarsändamål, dvs. sex gånger mer än det belopp som anvisats för , inklusive alla utbetalningar till och till utvecklingshjälp. Ekonomisk och psykologisk krigföring och politisk krigföring i form av sanktioner och påtryckningar blir än mer tänkbara. På freds-, konflikts- och säkerhetspolitikens forskning, som bör kunna finna metoder för att minska spänningen i världen, satsas i förhållande till det militära försvaret ytterligt små summor. Försvarsministern har i propositionen uttalat att med hänsyn till kravet på balans i våra totala försvarsinsatser är det betydelsefullt med fortsatta studier inom övrigt totalförsvar för att erhålla ett säkrare underlag för den långsiktiga planeringen. Enligt vår bedömning bör i de studierna kunna ingå uppgiften att undersöka hur en omfördelning kan ske från traditionellt militärt försvar till de övriga grenarna i totalförsvaret som ekonomiskt och psykologiskt försvar, freds-, konflikts- och säkerhetspolitisk forskning, freds- och nedrustningsarbete och internationellt biståndsarbete. Frågan om civilt motstånd har diskuterats i . I motionen 1971:699 krävde 11 socialdemokrater att tilläggsdirektiv måtte ges till försvarsutredningen att formulera och analysera olika former av icke-militära försvarsmetoder som en del i det långsiktiga planarbetet inom utredningen. Vid behandlingen av motionen anförde utskottet att utredningen skulle tillföras särskilt underlag genom försvarsdepartementets försorg. Utredningen har utan redovisning av underlagsmaterialet för sitt ställningstagande uttalat att civilt motstånd inte kan utgöra något hållbart alternativ till ett svenskt militärt försvar, men ett komplement. Skäl finns enligt utredningen att ytterligare studera förutsättningarna för civilmotstånd och om de bedöms som gynnsamma sprida kunskap om civilmotståndets idé och metoder bland befolkningen redan i fred. Försvarspropositionen säger en betydelsefull uppgift i den framtida försvarsplaneringen blir enligt min mening ytterligare åtgärder för att undersöka möjligheterna till och förutsättningar för s. k. civilt motstånd som ett komplement till andra motståndsformer. Jag finner det vara av vikt att studier bedrivs inom detta område. Dessa studier bör utgå från den grundsyn på den svenska säkerhetspolitiken som jag här har redovisat samt från vad försvarsutredningen har anfört om motståndsformer av detta slag. Enligt vårt förmenande finns det ingen möjlighet att bedöma den omfattning eller den betydelse som ett civilmotstånd i kan komma att få då man vet alltför litet om civilmotståndet som genomtänkt och inlärd metod. En låsning redan nu som utesluter civilmotstånd som ett alternativ för framtiden bedömer vi som olyckligt. kan inte metoden ersätta det traditionella militära försvaret, men enligt vår mening kan man inte heller med bestämdhet uttala sig om huruvida det kan bli ett alternativ till det militära försvaret . Först när forskning men framför allt utbildning i civilmotstånd ägt rum, kan man bedöma dessa faktorer. Grundprincipen för ett civilt motstånd bör vara att utbildningen skall ske för hela civilbefolkningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att godkänner de riktlinjer som departementschefen angett i proposition 75 men uttalar att vid planeringen för det framtida försvaret tekniskt avancerade tunga attackplan (s. k. flygplan 80) utesluts, att i förslaget om utbyggt befolkningsskydd målsättningen skall vara ett fullgott och effektivt befolkningsskydd i form av skyddsrum och skyddsmateriel och att kostnaderna härför uttas inom det militära försvarets ram, att vid de fortsatta studierna inom övrigt totalförsvar bör ingå uppgiften att undersöka hur en omfördelning av försvarskostnaderna kan ske till fördel för det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret, fredsforskning och konstruktivt nedrustnings- och fredsarbete, samt att studierna om civilt motstånd bör ske förutsättningslöst och att grundprincipen skall vara att hela civilbefolkningen utbildas. () () ()