mot · FV02921 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en demokratisk beslutsordning inom aktiebolag m. m. Ar 1960 tillkallades en utredningsman för att delta i en samnordisk översyn av aktiebolagslagstiftningen samt att följa utredningsarbetet på detta område inom övriga nordiska länder. Uppdraget utvidgades till att omfatta utarbetandet av en enhetlig nordisk aktiebolagslagstiftning i samråd med motsvarande utredningar i de övriga nordiska länderna. Utredningens förslag var i stort sett färdigt och publicerades i SOU 1971:15. Huvudsyftet för utredningen har alltså varit att medverka till en utjämning av olikheterna mellan de nordiska ländernas aktiebolagslagstiftning. Den nordiska rättslikheten uppnås i stort sett genom att övriga länders bolagslagar anpassas till den svenska lagstiftningen, medan förändringarna i denna är förhållandevis små. Utredningen har också haft att försöka åstadkomma förenklade regler och att ta hänsyn till de europeiska integrationssträvandena. Däremot har man enligt direktiven inte haft att göra någon mera genomgripande översyn av sådana grundläggande frågor som aktiebolagens roll i samhället och maktstrukturen inom bolagen. I allt väsentligt har utredningen accepterat att förvaltningen av företaget skall tillkomma aktieägarna och deras företrädare. Utredningen har naturligtvis inte helt kunnat förbigå frågor som hänger samman med bolagets inre organisation och maktfördelningen mellan olika intressenter, men i stället för att främja arbetstagarorganisationernas krav på en maktförskjutning från kapital till arbete innebär utredningens förslag att man konserverar rådande maktförhållanden. Det bör dock erkännas att aktiebolagsutredningens förslag innehåller en del förenklingar, tekniska förbättringar och andra mindre förändringar som ter sig positiva i jämförelse med nu gällande aktiebolagslag. Dessa fördelar bör givetvis tas till vara i en kommande proposition och kan kanske ytterligare förstärkas. brån såväl LO som TCO beklagar man att aktiebolagsrätten har utretts utan att man sökt åstadkomma några påtagliga framsteg för att tillgodose de anställdas krav pä företagets funktionssätt. Utredningens arbete har åberopats som ett skäl att inte inleda en långtgående översyn av inflytandefrågorna. Men frän löntagarorganisationerna efterlyser man nu en mer genomgripande utredning av aktiebolagsrätten och företagslagstiftningen i stort. Det förefaller finnas mycket starka skäl för att tillsätta en sådan utredning möjligt. Utgångspunkt för en utredning av detta slag bör vara en grundläggande diskussion om bolagens roll i samhället och behovet av en maktförskjutning inom företagen. Man bör söka finna företagsformer sorn möjliggör en demokratisk beslutsordning. Utredningsarbetet bör ske i nära kontakt med den tillsatta utredningen om arbetsfredslagstiftningen. Likaså måste samarbetsutredningens resultat beaktas. Det kan också te sig naturligt att i detta sammanhang göra den av önskade utredningen om ett trepartssystem där de anställda, samhället och aktieägarna vardera har en tredjedel av rösterna på bolagsstämman (bankoutskottets utlåtande nr 1970). Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos Kungl. anhåller om en genomgripande översyn av aktiebolagslagen och den övriga företagsrätten med sikte på att företagsformerna ska möjliggöra en demokratisk beslutsordning. () ()