mot · FV021132 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående lärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskap och svenska. Vid beslut om införande av de fasta studiegångarna vid universitetens fria fakulteter uttalades att en omprövning av de därvid beslutade utbildningslinjerna borde ske successivt . I beslutet om de nya linjerna ingick tillskapandet av vissa s. k. blockämnen, sammansatta av flera olika universitetsämnen eller delar därav och avpassade efter skolans krav. Det gällde främst biologi, samhällskunskap och svenska. I en motion från föregående års riksdag (1971: 198) framhölls därvid i fråga om samhällskunskap bl. beslut innebar en väsentlig minskning av tiden för utbildning av lärare i samhällskunskap. Genom att ämnet geografi på gymnasiet inbakades i samhällskunskapen innebar beslutet att för ämnesteoretisk behörighet som lärare i samhällskunskap på gymnasiet skulle krävas 60 poäng (motsvarande tre terminers studier) en minskning av utbildningstiden jämfört med vad som tidigare gällde. Detta skedde utan att någon förändring i ämnets ställning eller i syftet med det självständiga ämnet förutsattes. använde formuleringen främja förmågan att förstå hur samhället fungerar för syftet med samhällskunskapsundervisningen. Med hänsyn till det angelägna i att skolan i dagens samhällssituation meddelar vidsträckta kunskaper och stimulerar en allsidig diskussion om det politiska, sociala och ekonomiska livet bör nu en omprövning av beslutet om nedskärning av tiden för lärarutbildning i samhällskunskap komma till stånd. Ett ytterligare motiv för en omprövning är de negativa erfarenheterna av det nya systemet. De studerande har i hög grad tyckt sig uppleva en forcerad och föga sammanhållen utbildning med alltför små möjligheter till en vid diskussion. Detta sammanhänger uppenbarligen med att man icke i något av de i blockämnet ingående universitetsämnena uppnår ens ettbetygsnivån (20 poäng). I motionen 1969: 1057 i andra kammaren pekades på olika alltjämt aktuella möjligheter att undvika de olyckliga konsekvenserna av en minskning av utbildningstiden för lärare i samhällskunskap. Ämnet kan t. ex. på gymnasium och fackskola tillåtas ingå i s. k. ettämneskombinationer, där läraren alltså icke är tvungen att vara behörig i något annat ämne. Samhällskunskapen kan vidare kombineras med ämnet socialkunskap, som har ett med samhällskunskapen likartat ut Ett tredje alternativ är att låta samhällskunskapen vid s. k. tvåämneskombinationer obligatoriskt ingå med 80 poäng, varvid det andra ämnet ingår med 40 poäng. Slutligen finns givetvis även möjligheten att förlänga den ämnesteoretiska utbildningens längd med en termin (20 poäng), vilket skulle kunna ske i samband med en förändring av utbildningstiden för lärare i samhällskunskap på gymnasium och fackskola så att den i fortsättningen icke får underskrida fyra terminer (80 poäng). uttalade sig en av UKÄ anordnad ämneskonferens i samhällskunskap för en förlängning av utbildningstiden för gymnasielärare i samhällskunskap med en termin. Även för ämnet biologi innebar beslut en kraftig minskning av utbildningstiden för blivande lärare. gällde för lärarkompetens krav på minst 3 betyg sammanlagt i ämnena zoologi och botanik samt kurser i genetik och hygien, således en sammanlagd studietid på ungefär tre och en halv termin. Undersökningar som gjorts har visat att blivande biologilärare i genomsnitt hade drygt 4 betyg i biologiska ämnen. Genom beslut tillskapades blockämnet biologi i vilket ingår delar av de ovan nämnda ämnena samt ytterligare några andra t. ex. ekologi och mikrobiologi. För kompetens som lärare på högstadium och gymnasiet krävs genomgången grundkurs om 40 poäng i ämnesblocket biologi. Detta svarar mot en normalstudietid av två terminer. Den nya ordningen innebär således en kraftig sänkning av kompetenskraven, vilket upplevts som olyckligt av såväl lärare som studenter. I blockämnet ingår som nämnts delar från flera olika ämnesområden, och den korta studietiden omöjliggör fördjupade studier inom något ämnesområde. Biologin har en central ställning inom skolan, och helt allmänt inte minst inom miljövården tillmäter man numera insikter i de biologiska orsakssammanhangen mycket stor vikt. Det är således ur olika synpunkter angeläget att ämnets ställning stärks och att studietiden för blivande lärare förlängs. För kompetens som lärare i biologi bör krävas en studiekurs om minst 60 poäng. Bland blockämnena intar svenskan en särställning. Där finns en speciell 60-poängskurs avsedd för lärare. Denna kurs innehåller förutom de språkliga och litterära momenten även andra tämligen disparata inslag. Den upplevs i allmänhet av de studerande som starkt splittrande. Denna kurs ger f. n. lärarkompetens både på och på gymnasieskolan. Det kan enligt vår mening inte vara rimligt att det inte skall krävas någon ytterligare teoretisk påbyggnad för lärarkompetens på de teoretiska linjerna på gymnasiet. Den nuvarande svensklärarutbildningen är således kvantitativt otillräcklig, särskilt för gymnasiets teoretiska linjer, och bör bli föremål för en snar översyn. framhöll i sitt betänkande (nr 3) att alltför förflutit för att det då skulle vara möjligt att värdera effekten av den nya utbildningen i samhällskunskap. Sedan någon längre tids erfarenhet vunnits borde emellertid förhållandena inom samtliga blockämnen bli föremål för uppmärksamhet. Enligt vår mening är tiden nu kommen för en allvarlig översyn av lärarutbildningen i blockämnena, med hänsynstagande till möjligheten att höja kvaliteten på lärarna, särskilt på det gymnasiala stadiets teoretiska linjer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av lärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskap och svenska med beaktande av de synpunkter på den nuvarande situationen som anförts i motionen. () ()