mot · FV0269 · 1972-01-12 00:00:00 — av m. fl. angående valkretsindelningen vid val till . Den författningsreform som genomfördes genom beslut berörde inte landets indelning i valkretsar för riksdagsval på annat sätt än att den valkretsindelning som tidigare gällt för andrakammarvalen överfördes att gälla även för valen till den nya enkammarriksdagen. Genom det mandatfördelningssystem som infördes genom beslut kom valkretsindelningen inte längre att ha någon betydelse för mandatfördelningen mellan partierna i riket som helhet. Av det skälet ansåg man sig inte vid författningsrevision behöva ägna valkretsindelningen någon särskild uppmärksamhet. reformer innebär dock inte att valkretsindelningen blivit betydelselös. Riksdagsvalen sker alltfort valkretsvis, bl. a. så till vida att samtliga mandat, såväl de fasta valkretsmandaten som utjämningsmandaten, besätts med namn från de valsedlar partierna gått fram med i de olika valkretsarna. Därav följer att kandidatnomineringen inom partierna måste ske valkretsvis och att partierna således måste ha en regional organisation som följer valkretsindelningen. Men även i övrigt är det naturligt att partiarbetet på det regionala planet är anpassat efter de geografiska gränser som valkretsindelningen drar upp. För de politiska partierna är det således av stor vikt att valkretsindelningen är så utformad att den inte försvårar partiernas arbete. Den nu gällande valkretsindelningen är av gammalt datum. Den tillkom 1921 och har inte varit föremål för någon allmän översyn. En del valkretsar har visserligen ändrats , men dessa ändringar har varit en automatisk följd av de indelningsändringar som genomförts på det primärkommunala planet. Någon genomtänkt revidering av valkretsindelningen som sådan har således inte ägt rum. indelning var anpassad efter de förhållanden som då rådde. Bland annat gav den en förhållandevis jämn fördelning av antalet mandat mellan de olika valkretsarna. varierar som en följd av den förändrade befolkningsfördelningen antalet mandat mycket kraftigt mellan valkretsarna från 2 till 36 mandat. En del valkretsar det gäller särskilt de båda valkretsarna i har en geografisk avgränsning, som helt allmänt är mycket egendomlig och som starkt försvårar partiernas arbete. Av olika skäl är det således angeläget att valkretsindelningen ses över. En allmän riktlinje för en sådan översyn bör vara att varje valkrets skall omfatta ett geografiskt sammanhängande område. Kommuner som från kommunikationssynpunkt och allmänna näringsgeografiska synpunkter hör nära samman bör föras till samma valkrets. översynen av valkretsindelningen innefatta överväganden om det lämpliga antalet mandat per valkrets. Som ovan nämnts är variationerna härvidlag med den nu gällande ordningen stora. Det har i olika sammanhang framförts berättigade önskemål om att personvalsmomentet skall förstärkas inom det proportionella fördelningssystemets ram. Det är uppenbart att oavsett hur personvalsfrågan i övrigt löses väljarnas möjligheter att ta ställning i personfrågorna försvåras om antalet mandat är alltför stort. Det kan nämnas att fyra valkretsar har 20 mandat eller däröver. Valkretsar med ett så stort antal mandat bör undvikas vid en kommande revision av valkretsindelningen. Författningsfrågor av skilda slag behandlas av en rad statliga utredningar. Ingen av dessa sysslar dock med valkretsindelningen. Ett visst samband har emellertid valkretsfrågan med de frågor som den tillsatta länsberedningen har att utreda. Enligt direktiven skall länsberedningen bl. a. ta upp frågan om lämpliga geografiska arbetsområden för såväl den sekundärkommunala verksamheten som den decentraliserade statliga förvaltningen. Det innebär att beredningen bl. a. har att ta ställning till länsindelningen. Nuvarande valkretsar är i flertalet fall identiska med länen. Det förefaller rimligt att sambandet mellan valkretsindelning och länsindelning bibehålls även på så sätt att en valkrets inte kommer att omfatta delar av två eller flera län. Däremot bör givetvis län med stor folkmängd liksom nu kunna delas på två eller - om befolkningstalen motiverar detta flera valkretsar. På grund av det samband som finns mellan länsindelning och valkretsindelning förefaller det lämpligt att länsberedningen får i uppgift att utreda även frågan om valkretsindelningen. Det hade varit önskvärt med en översyn av valkretsindelningen års val. Alldeles särskilt gäller detta valkretsindelningen i . Med tanke på att nomineringsprocessen inom partierna tar sin början före valet förefaller det dock av tidsskäl omöjligt att realisera detta önskemål. Men beredningens arbete bör till denna del inriktas på att slutföras skyndsamt och i vart fall i så god tid att en reviderad valkretsindelning kan ligga till grund för partiernas nomineringar inför valet . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos Kungl. hemställer om att länsberedningen får i uppdrag att utreda frågan om valkretsindelningen för val till . () i Skegrie