mot · FV02239 · 1972-01-19 00:00:00 — om stöd till Nordiska ekumeniska institutet. Nordiska ekumeniska institutet är ett ekumeniskt studie- och samarbetsorgan med kyrkosamfund och nationella ekumeniska organisationer i de fem nordiska länderna som sina huvudmän. Bildat som en nordisk motsvarighet till det ekumeniska centrum i , som varit Kyrkornas världsråds högkvarter, har institutet genomfört en planerad utvidgning av huvudmannakretsen till samfund som icke varit direkt knutna till institutet. Denna utvidgning kommer av allt att döma att fortsätta under innevarande år, så att praktiskt taget alla större kyrkosamfund i de nordiska länderna på detta sätt blir direkt engagerade i institutets ekumeniska konferens-, studie-, informations- och forskningsverksamhet. Nämnas kan att den danska folkkyrkan, som varit representerad via det ekumeniska huvudorganet i , och den ortodoxa kyrkan i , som likaså tidigare varit endast indirekt representerad genom det ekumeniska huvudorganet i , reglerat sitt förhållande till institutet genom ett eget direkt huvudmannaskap. I har en liknande vidgning av huvudmannakretsen skett. har varit ensam huvudman i , men har såväl (genom biskopsmötet) som blivit separata huvudmän vid sidan av nämnden. Under innevarande år väntas också Svenska inträda, varjämte i kommer att avgöra frågan om anslutning. Motsvarande ställningstagande skall göras av den nordiska katolska biskopskonferensen. Genom denna breddning av kretsen direkt engagerade och intresserade kyrkosamfund har institutets förankring i nordisk kristenhet fördjupats och dess verksamhet fått ökad betydelse för denna kristenhet som helhet, som givetvis också dess kostnadsram därigenom vidgats. Verksamheten, som utförligt presenterades i min motion (1971:195) vid föregående års riksdag om stöd till institutet, har följt samma linjer som . Nämnas kan att institutet genomförde en första nordisk teologkonferens för lutheraner och ortodoxa med ett rikt internationellt inslag, vilken väckt bred uppmärksamhet utanför , vidare en fjärde nordisk s. k. and utgörande förberedelse för en internationell konferens i Louvain med temat Kyrkans och mänsklighetens enhet samt en första nordisk konferens om prästrollen i det moderna samhället, där bl. a. representanter för präst- och pastorsorganisationer i hela konfronterades med internationellt sociologiskt material kring konferens temat och riktlinjer uppdrogs för ett samnordiskt studium om präst- och pastorsrollen med deltagande från såväl folkkyrkligt-lutherskt som frikyrkligt och katolskt håll. Slutligen har ett seminarium om de nordiska kyrkorna och utvecklingsfrågorna hållits och ett projekt för fortsatt studium av detta ämne lanserats. Vid sidan härav har en omfattande publiceringsverksamhet ägt rum, och institutets bibliotek och arkiv i , som tidigare betjänat forskare och studerande, varit invecklat i samarbete med systerinstitut i skilda länder. program upptar bl. a. konferenser om Politik-Mission Kyrkohjälp, i belysning av problemen i (med brott internationellt inslag), om kyrkorna och det nya , om temat Frälsning som förberedelse för nästkommande världsmissionskonferens, om kyrkornas ansvar för miljöproblematiken (i anknytning till FN :s miljövårdskonferens) samt om det aktuella ämnet våld-ickevåld. Min motion om stöd för institutets verksamhet vid riksdag vann icke bifall. I debatten påpekades som ett skäl härför att institutet icke inkommit med någon ansökan om anslag. 1 en daterad skrivelse anhåller institutet om . Denna ansökan har dessutom en intressant förhistoria. I samband med inträde som separat huvudman för institutet har ärkebiskopen - efter överläggning med övriga biskopar hemställt om anslag ur kyrkofonden å till institutet såsom ett bidrag i egenskap av huvudman. I en daterad skrivelse har kammarkollegiet yttrat sig över denna ärkebiskopens hemställan. Kollegiet avstyrker därvid av principiella skäl hemställan, eftersom anslaget skulle tillkomma ett samarbetsorgan inte bara mellan de lutherska kyrkosamfunden inom de nordiska länderna utan också bl. a. katolska och ortodoxa kyrkosamfund. anledning uttalar kollegiet dock att det intet har att erinra mot att det föreslagna bidraget i likhet med bidraget till ekumeniska nämnden utgår av statsmedel. Man framhåller dessutom att kollegiet för sin del inte kan finna annat än rimligt att ett skäligt bidrag av allmänna medel lämnas institutet. Ett sådant bidrag torde väl inte kunna anses mindre motiverat än det som enligt ovan utgår från riksstaten till ekumeniska nämnden eller det som utgår från kyrkofonden till svenska sektion för bestridande av dess medlemsavgift till världsförbundet (f. n. Under hänvisning till vad som i motion 1971:195 anförts angående institutets allmänna verksamhet och dess ytterligt begränsade ekonomiska resurser (alltjämt bl. a. innebärande att institutets föreståndare utför hela sin insats på fritid) samt till ovanstående aktuella uppgifter hemställer jag att måtte tilldela Nordiska ekumeniska institutet i ett anslag för /73 på .