mot · FV021254 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. Av de tidiga naturvårdarna - ansågs naturskyddet som en ytterst speciell fråga om vetenskapliga principer och sakkunskap. För dem var naturskydd en samhällsuppgift där kompromisser med andra intressen inte kunde komma i fråga. Ekonomisk verksamhet ansågs av dem vara ett hot mot viktigare ekologiska värden. Den organisation som förordades var en naturskyddsförvaltning som enbart skulle vägledas av vetenskapliga normer och helt ledas av en vetenskaplig elit. Denna problem struktur övergavs till förmån för ekonomisk-sociala värderingar. Bakom denna förändring låg den ökande urbaniseringen och industrialiseringen i kapitalistiska former. Ledningen för naturskyddet skulle i stället innehas av en statlig nämnd med allsidig intresserepresentation och med möjlighet till mångsidig bedömning av alla berörda intressens krav. Så sent som fanns fortfarande inte någon statlig naturskyddsförvaltning. () tillkom . Det nya verket möttes med goodwill och stora förväntningar på vad som skulle åstadkommas. Förväntningarna kom emellertid snart att vändas i kritik mot SNV, sedan det visat sig att verket hade mycket små möjligheter att agera. Den skarpaste kritiken kom och kominer från ekologitankens företrädare. Redan i den naturvårdsutredning som arbetade övergav man tanken på en miljövårdsförvaltning som skulle bygga på tillgodoseendet av ekologiska krav för att i stället förorda tillskapandet av en förvaltning grundad på ett avvägningstänkande mellan etablerade eller nya ekonomiska krav på den ena sidan och naturvårdsintressena på den andra. Om det ekologiska synsättet fått ligga till grund bedömde man att verksamheten skulle ha blivit för allomfattande och de ekonomiska konsekvenserna, i ett kortare perspektiv, för stora. Principen för naturvårdsverksamheten, både inom förvaltning och lagstiftning, blev en rimlig avvägning. Erfarenheterna har redan hunnit visa att avvägningsprincipen inte har lett till en effektiv miljövård. Insatserna har blivit starkt begränsade, och tolkningen av vad som är en rimlig avvägning tenderar att gynna de starka privatkapitalistiska intressen som står för större delen av föroreningarna inom vår miljö. Detta förhållande har kommit till uttryck redan i miljövårdsförvaltningens struktur. princip, den rimliga avvägningen har tillgodosetts redan vid struktureringen av SNV. Genom att lagstiftningen i allt väsentligt byggt på samma princip och utformats utan detaljerade preciseringar sker avvägningen inom SNV:s egen ram och utanför direkt politisk kontroll eller insyn från den miljömedvetna allmänhetens sida. SNV:s verksamhet sker i intim samverkan med berörda partsintressen. Starka ekonomiska intressen har härigenom goda möjligheter att på ett tidigt stadium väva in sina meningar i fråga om rimligheten i SNV :s avvägningar. Denna ordning står självfallet inte i överensstämmelse med en ekologisk syn på naturvården och har inneburit en teknokratisering. som ekologitankens företrädare kräver ökat inflytande för ekologisk expertis vid beslutsfattandet så tränger sig också demokratiska krav på. Former måste tillskapas för allmänheten att öva inflytande före beslutsfattandet och innan positionerna blivit låsta. Det samarbete som finns mellan miljövårdsmyndigheterna och kapitalistiska intressen måste ske öppet och klart redovisas. Konsultuppdrag av tjänsteman inom miljövårdsmyndighet eller rådgivare till denna kan inte tillåtas, eftersom härigenom otillbörliga lojaliteter kan komma att påverka beslutsfattandet. Den s. k. avvägningsprincipen, som är vägledande försvensk miljövård av , gör sig också gällande vid fördelningen av de statliga forskningsanslagen. fördelades de statliga bidragen så att gick till atom-, rymd- och försvarsområdena. Forskning för sjukvård och medicin erhöll och miljöforskning . Av de som gick till atom-, rymd- och försvarsändamål erhöll försvarsområdet . Den dominerande posten har varit forskning och utveckling av attack- och jaktversionen av flygplanet . begärde /72 ett anslag för verkets forskningsnämnd på 17 millioner kronor. I petitan redovisades 10 forskningsprojekt som samtliga hade hög angelägenhetsgrad. Som exempel kan nämnas att det gällde fortsatt forskning för att återföra rötslammet från reningsverken till jorden, uppföljning av kvicksilverutsläppen och utveckling av reningsverken för att undvika kommunala felinvesteringar. Regeringen beviljade 12,16 millioner kronor. Resultatet har blivit att inget av de 10 projekten har kunnat påbörjats. För /73 har forskningsnämnd begärt ett anslag på 19 millioner kronor, men regeringen föreslår endast 13,62 millioner. Det troliga resultatet av detta blir att ett 20-tal forskare redan i mitten på detta år får avbryta sin forskning och ställs utan arbete. Mänga forskare tvingas på grund av myndigheternas njugghet söka anställning hos monopolkapitalismen. Myndigheternas ointresse för miljöforskningen har också gett till resultat att ett flertal forskare har konsultuppdrag ät storfinansen, vilket innebär att forskarna tvingas inta dubbla lojaliteter. Vad som redovisats gäller den målinriktade forskningen. Grundforskningen - ekologin behandlas av myndigheterna på samma sätt. Ekologin definieras som läran om samspelet mellan de levande organismerna (inbegripet människan) och deras miljö. Den är således inte bara en vetenskap som för tillfället är inne, utan det är en vetenskap om människans överlevande. lyckades med sin bok trots att den från vissa experters och myndigheters sida bagatelliserades - tala om för allmänheten vad ekologin verkligen innebar. demonstrerade vad en näringskedja var och hur giftema anrikas i densamma, dvs. om också växterna innehåller mycket små kvantiteter gift så samlar de växtätande djuren stora giftmängder i sina vävnader, och rovdjuren och människorna som lever på växtätarna får i sin tur ännu större giftmängder i sig. Inom jord- och skogsbruket bedrivs kemisk bekämpning av icke önskade växter och djur; detta innebär att man medvetet förenklar de ekologiska systemen. Det är framför allt de rovlevande djuren som drabbas, vilket får som effekt att ekosystemet förlorar en av sina viktigaste kontrollmekanismer. Detta betyder att organismer som tidigare hölls på en stabil nivå ökar explosionsartat och om de uppträder som skadedjur krävs ytterligare bekämpning, vilket i sin tur ytterligare förvärrar störningarna i ekosystemet. Redan nu befinner vi oss i ett sådant läge att vissa gifter i naturen har så höga halter att de via födan direkt utgör ett hot mot människan. Inom det svenska skogsbruket bedrivs en hänsynslös exploatering, kalhuggning, mekanisering, skogsgödsling och inplantering av nya trädsorter, jordbruksnedläggelserna fortsätter, tidigare växer igen och förbuskas, urbaniseringsprocessen pågår i oförminskad takt, sjöar och vattendrag får ta emot allt större mängder gifter och andra avfallsprodukter. Som exempel kan nämnas att redan nu befinner sig i farozonen. En av våra större insjöar, , håller långsamt på att förstöras. Allt detta pågår trots att det har konstaterats ha medfört allvarliga störningar av ekosystemen. Starka negativa effekter på produktionen eller på möjligheterna att utnyttja produktionen är konstaterade eller förutses. Direkta effekter på människans fysiska och psykiska hälsa är redan noterade och förväntas öka i omfattning. Ekologin måste få möjligheter att klarlägga förutsättningarna för ett rationellt utnyttjande och bevarande av naturresurserna. De omedelbara insatserna måste ske inom fyra vitala forskningsområden. Humanekologi (människans ekologi med särskild vikt lagd vid den miljön). Övervakning och kontroll av miljön I fysiska riksplaneringens delbetänkande Hushållning med mark och vatten heter det: Den fysiska samhällsplaneringen bör ges en långsiktig inriktning som ligger i linje med det handlande som från ekologiska utgångspunkter ter sig rationellt i ett längre tidsperspektiv. lingsaltemativ, t. ex. alternativa lokaliseringar av industri, vattendragens långsiktiga användning, olika markanvändningssätt osv., bör helst kunna prövas i ekologiska 'totalmodeller. Innan detta kan ske måste emellertid en omfattande information om ekosystemens uppbyggnad, regleringsmekanismer och stabilitetsgränser ställas samman, vilket tar . Det är emellertid angeläget att den fortsatta fysiska riksplaneringen, och för övrigt all samhällsplanering, kan grundas på ett mera genomarbetat ekologiskt underlag. Från denna synpunkt är en modellutveckling i vilken delmiljöerna luft, mark, vatten och levande organismer (inklusive människan) förs samman i en översiktlig helhetsmodell angelägen. En sådan modell kan successivt förfinas allteftersom nya data från den ekologiska forskningen växer fram. Vi kan instämma i detta. Men hur är verkligheten? Vi har i inledningen av detta avsnitt redogjort för på vilket sätt den grund- och målinriktade forskningen i ekonomiskt hänseende behandlas av statsmakterna. Den teknologi som bidragit till förstöringen måste nu bidra till räddningen undan det hot vi nu är utsatta för. Den har skapat de ekonomiska förutsättningarna och de tekniska och vetenskapliga möjligheterna. Men den måste kombineras med nya politiska och samhälleliga målsättningar grundade på långsiktiga och djupgående planer utifrån en ekologiskt rationell grund. En omfördelning av de statliga forskningsanslagen måste ske på bekostnad av den militära forskningen till förmån för miljöforskning. Vi behöver inte Viggenplan för att leva, men vi behöver rent vatten, ren luft och en förnuftig användning av våra naturresurser. I ett kapitalistiskt samhälle följer av systemets egen natur att varje enskilt företag eller grupp av företag i första hand ser till sina egna ekonomiska intressen och möjligheterna att konkurrera på marknaden nationellt och internationellt. Bevekelsegrunderna blir då största möjliga lönsamhet i varje enskilt företag sett ur kapitalägarnas synpunkt. Primärt har man i sina lönsamhetskalkyler ej tagit hänsyn till den industriella verksamhetens inverkan på den totala miljön eller dess förbrukning av naturresurser som inte återskapas. Konkurrens- och vinsthänsyn har kommit i första hand. Miljön utsätts för negativa externa effekter från en expanderande industriell verksamhet som de människor som skall arbeta i den moderna industrin ställs inför krav på fysiska och psykiska arbetsinsatser som sållar ut allt fler människor från denna produktion för att omhändertagas av det allmännas vårdapparat. Mot dessa förhållanden och intressen står krav som är grundade på helt andra totalekonomiska bevekelsegrunder. Den tidigare förhärskande blinda tron på teknikens möjligheter att lösa alla problem har ersatts med en mera realistisk totalsyn på världens och mänsklighetens Det står nu klart att förbrukningen av naturresurser och förgiftning av miljön ej kan fortsätta som . En rimlig utgångspunkt för miljöpolitiken är att man vill säkra människans fortlevnad på jorden under så goda ekonomiska betingelser som möjligt. Accepterar man dessa generella bevekelsegrunder, står det klart, att de ovannämnda privatekonomiska intressena, som är kortsiktiga och till fördel för en viss grupp människor, befinner sig i motsättning till de långsiktiga intressena av bevarade naturresurser och en miljö för överlevnad. Här står ett kortsiktigt vinst- och exploateringsintresse från en minoritet i samhället mot de mera långsiktiga intressena hos en majoritet i samma samhälle. Genom en skärpt lagstiftning, som har stöd av folkets flertal, måste man söka stoppa en fortsatt utveckling i negativ riktning och söka åstadkomma en vändning i positiv riktning beträffande vår miljö. Den intressemotsättning som uppkommer vid tillämpningen av en skärpt lagstiftning kan inte få lösas genom den nu praktiserade avvägningen utan tillämpningen måste grunda sig på vetenskapligt framtagna objektiva grundkriterier. De kortsiktiga ekonomiska verkningarna av lagens tillämpning måste bäras av alla människor solidariskt och efter bärkraft. Vi måste ha en sådan planering att inte vissa grupper människor blir lidande av beslut som kan komma att fattas i anledning av en skärpt miljöskyddslagstiftning. Det allmänna måste också ha ett sådant grepp över lokaliseringen av landets näringsliv att inte befolkningen inom vissa delar av landet bringas in i sysselsättningslägen där de är beredda att acceptera nästan vilka ingrepp som helst i naturen bara de kan få arbete. Ett handlande från det allmännas sida i enlighet med här angivna miljökrav kan på kort sikt te sig som kostnadskrävande och verka hämmande på industrins konkurrenskraft. Men i verkligheten innebär det att vi börjar städa upp efter en tidigare ohämmad exploatering och att vi börjar ta hänsyn till de framtida verkningarna av vårt handlande . I verkligheten är ett handlande från de utgångspunkter som vi här skisserat också det mest ekonomiska sett totalt och i ett tidsperspektiv. Ekologi är, om man så vill se det, också långsiktig ekonomi. Produktionsapparaten i bygger i allt väsentligt på privatkapitalistisk grund. Är man klar över detta förhållande ligger det nära till hands att förvänta sig att lagstiftningen och dess tillämpningar är så utformade att de privatkapitalistiska intressena ej träds för när. Att betydande hänsyn tas till privatkapitalistiska lönsamhetsaspekter framgår av jordbruksministerns direktiv till de sju sakkunniga som tillkallades den 15.11.1971 för utredning av miljövårdskostnaderna: Utgångspunkten för denna prövning bör vara att den som bedriver miljöfarlig verksamhet skall svara för kostnaderna för de åtgärder som krävs för att miljöskadorna skall kunna repareras. Endast när det är befogat av speciella skäl bör denna princip frångås. Det bör emellertid beaktas att det kan medföra omställningsproblem för enskilda verksamheter och näringar om denna princip skulle tillämpas. Därvid skulle övergångsvis svårigheter kunna uppstå att fylla andra samhälleliga mål. Bland de frågor som bör undersökas i detta sammanhang är bl. a. på vilket sätt de nuvarande svenska miljövårdskraven och en ytterligare skärpning av dessa krav kan tänkas påverka industrins produktionskostnader och därmed dess internationella konkurrenskraft. Vad konkurrenskraftsaspekten betyder och kan komma att betyda i praktiken får vi ett begrepp om när vi tar del av oljebolagens agerande i samband med utarbetandet av den fysiska riksplan som redovisas i Hushållning med mark och vatten (SOU 1971:75). Planens framtida industrietableringar grundar sig på vad företagen inom de olika branscherna själva anser. Det visade sig härvid att oljebolagen ville förlägga nya oljeraffinaderier endast till med motiveringen att annars den internationella konkurrenskraften skulle sänkas. Det är uppenbart att privatkapitalistiska intressen, genom att de har makten över produktionen och därmed sysselsättningen, har kraftiga påtryckningsmedel. Inför hotet om nedläggning och arbetslöshet kan lösningar genomdrivas som ur långsiktiga miljövårdssynpunkter är helt oacceptabla. Vi hävdar att totalekonomiska överväganden i enlighet med ekologiska krav framgångsrikt kan göras först inom en planhushållning av socialistisk typ. Trots detta bör det vara möjligt att inom biandekonomins ram åtminstone förflytta de miljöpolitiska besluten i riktning mot de ekologiska minimikraven. Ett väsentligt steg i sådan riktning anser vi vara en utvidgad riksplanering som inte bara, som , inskränker sig till en kartläggning i fråga om mark- och vattenanvändning utan också omfattar kontroll och styrning av industrins etablering. Vi anser att det riktiga måste vara att utgå från en ekonomisk riksplan som för hela landet bestämmer användningen av arbetskraft, kapital och naturresurser. Målsättningen måste vara en allsidig utveckling av näringslivet och full sysselsättning utan miljöskador och utan befolkningsminskningar i stora regioner. Härför krävs en offentlig styrning av industrins lokaliseringslägen genom etableringskontroll. Avvägning mellan miljökrav och ekonomisk verkan Miljöskyddslagen (ML) av är i avgörande avsnitt mycket vagt utformad. Vad , med juridisk bindning, har beslutat är den vaga lagtexten. Är lagtexten vag har man att gå till förarbetena för att finna ledning. Motiven i förarbeten till en lag anses emellertid ej bindande för lagens juridiska tillämpning utan fungerar endast som en ledning. Då ML är mindre preciserad än många andra lagar blir man i hög grad tvungen att gå till motiven för att där se hur man tänkt sig att tillämplighetsprövningen skall ske. Man finner då att det är fråga om en intresseavvägning mellan hänsyn till miljön på ena sidan och ekonomiska partsintressen på den andra. Hur långt miljöhänsynen kan påverka beslutsfattandet är avhängigt skäligheten i de ekonomiska verkningarna av beslutet. ML med tillhörande förarbeten ger endast ledning i fråga om vilka aspekter som skall beaktas vid prövningen, när det gäller det väsentligaste, vilken vikt de olika aspekterna skall tilldelas, är detta utlämnat till den prövande myndighetens egen subjektiva bedömning. Detta innebär i praktiken att miljövårdsförvaltningen fattar politiska beslut inom sig som delegerats dit av lagstiftaren i och med att denne avstått att ange objektiva grunder för prövningen. En prövning från objektiv grund förutsätter en preciserad lagstiftning på området. Det är inte möjligt att i lagstiftningen hitta upplysningar om vad som är skäligt. Vad som är skäligt överlämnas till bedömarna, vilket innebär att det lämnas fritt utrymme för beslutsfattarnas värderingar, önskningar, eventuella lojaliteter mot ekonomiska intressegrupper och kanske till och med godtycke. Det går inte att komma ifrån att det här är fråga om en beslutsprocess som sker efter en subjektiv bedömning av de berörda aspekterna och att avgörandet träffas efter skön. Skall en annan ordning komma till stånd, där tillåtlighetsprövningen sker på juridiskt bindande objektiva grunder med minimering av utrymmet för beslutsfattarnas egna värderingar och påverkan från ekonomiska intressegrupper, måste ML helt omarbetas och preciseras. Denna omarbetning måste grunda sina utgångspunkter på det ekologiska betraktelsesättet och på samhällsekonomiska aspekter där även näringslivets negativa externa effekter och förbrukning av naturresurser innefattas i kalkylen. För att det ekologiskt grundade vetenskapliga underlaget för en dylik lagstiftning skall kunna tagas fram och det objektivt grundade beslutsunderlaget bli så tillförlitligt som möjligt är det nödvändigt att den ekologiska forskningen tillförs tillräckliga resurser . En vidgad ekologisk forskning är också nödvändig för att följa upp verkningarna av de beslut som har fattats och kommer att fattas av de miljövårdande myndigheterna. Med hänvisning till det anförda föreslås* 1. att uttalar sig för en omarbetning och precisering av miljöskyddslagen med målsättning att ekologiska minimikrav beaktas; 2. att jämväl uttalar att inom eller till detta knutna miljöskyddsorgan samt av samhället anställda rådgivare ej må inneha konsultuppdrag inom näringslivet; * Se även motion nr 146 1. 3. att under H 9 i proposition 1972:1, bilaga 11, som reservationsanslag måtte ansiva ett till uppräknat belopp. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i PER (vpk)