mot · FV021106 · 1972-01-26 00:00:00 — av och om ökat inslag av praktik i gymnasieskolan. En värvning av arbete och studier finns i vuxenutbildningen. Det är emellertid lika viktigt att ungdomsskolan och dess studiemiljö inte avskärmas från det vanliga arbetslivet. I skolans uppgift att ge eleverna gemensamma referensramar ligger inte bara att alla skall ges en allmän grundutbildning, utan också att alla skall få kunskap om de sociala villkoren i samhället, inte minst i arbetslivet. Redan i förskolan bör studiebesök på arbetsplatser äga rum. Studiebesöken fortsätter i och följs upp av diskussioner om yrken och arbetsplatsfrågor samt studie- och yrkesorientering (SYO). Under sista år fördjupas orienteringen genom praktisk yrkesorientering (PRYO) under en månad. Det är särskilt viktigt att studier och praktisk yrkesverksamhet varvas mera grundligt i gymnasieskolan. Vissa yrkesförberedande moment bör återfinnas på gymnasieskolans samtliga linjer inte som främst på de traditionellt yrkesinriktade linjerna. Dessutom bör perioder av praktisk yrkesverksamhet varvas med undervisningen under hela gymnasieskolan. Motiven för en sådan förändring är starka: Demokratiskt och socialt motiv: Erfarenhet från praktiskt yrkesarbete för alla elever behövs för att ge en bredare kunskap om den sociala verkligheten i samhället. Lång, enbart teoretisk utbildning riskerar att isolera eleverna i en konstlad atmosfär. Inte minst viktigt är det att varje elev får kontakt med och förståelse för levnadsvillkoren hos andra sociala grupper än den eleven själv kommer ur. Pedagogiskt motiv: Värvningen av arbete och studier gör det möjligt att förankra även den teoretiska delen av utbildningen i praktiska erfarenheter. Skolan kan då bli bättre anpassad till de elever som har svårigheter till följd av den abstrakta uppläggningen av teoretiska studier. Yrkesorienterande motiv: Praktiska erfarenheter från yrkeslivet underlättar studie- och yrkesorienteringen. Dessutom lösgörs eleven i viss mån från hemmiljöns dominerande påverkan till förmån för ett mera realistiskt studie- och yrkesval. En möjlighet är att låta praktiktiden tillsammans motsvara ett läsår (9 månader) och inleds i två eller tre perioder. skulle kräva indelning av läsåret i tre terminer, något som även från andra synpunkter kan vara lämpligt att överväga. För att uppnå största möjliga orienteringseffekt bör praktikperioderna helst omfatta olika branscher och sysselsättningar. Det är angeläget att eleverna deltar i arbetsplatsens normala sysslor. Arbetet bör dock ses som praktik så att information inte lämnas bara om den syssla som anförtros eleven utan också om arbetsplatsen, de yrken som finns representerade, de anställdas ekonomiska och sociala förhållanden m. m. Dessutom lämnas orientering om fackliga frågor och helst tillfälle till deltagande i fackligt arbete. Enligt motionärernas mening bör slutmålet vara att ersättning till eleverna bör utgå i form av lön. Samhället bör kostnadsmässigt svara för rent utbildande moment. Möjligheten att genomföra en värvning av arbete och studier i gymnasieskolan förutsätter ett intensivt arbete från samhällets sida för att skaffa fram praktikplatser i närheten av alla orter med gymnasieskola. Detta arbete bör bedrivas i samarbete mellan skolmyndigheterna och arbetsmarknadsmyndigheterna. Det är uppenbart att det på kort sikt kan finnas svårigheter att finna praktikplatser i hela landet. Detta får inte bli ett hinder för att successivt bygga upp en effektiv praktikorganisation. En värvning av arbete och studier är av avgörande betydelse för att skolans sociala mål skall kunna förverkligas. En reform på detta område bör kunna genomföras, så att man vid de rullande läroplansöversynerna efter hand bygger in praktik i allt fler av gymnasieskolans linjer. Med stöd av vad som anförts får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t begär initiativ i syfte att inrikta arbetet på läroplansöversyn mot ett ökat inslag av praktik i gymnasieskolan i enlighet med vad som ovan anförts.