mot · FV02329 · 1972-01-21 00:00:00 — om höjning av statsbidraget till kommunala bostadstillägg. har skett en kraftig kostnadsövervältring från staten till kommunerna. Ungefär 4/5 av kommunernas utgifter avser uppgifter som staten påfört kommunerna. Till finansieringen medverkar staten endast med knappt 1/4. Dessa förhållanden har lett till en kraftig höjning av de kommunala skatterna. Den kommunala medelutdebiteringen har stigit från per inkomstskattekrona till inemot och nära . Denna skattehöjning drabbar relativt sett hårdast den som har låga inkomster eftersom kommunalskatten i motsats till statsskatten är proportionell. Denna utveckling har lett till upprepade initiativ från vår sida. har såväl som begärt att regeringen skall låta utreda de frågor som hänger samman härmed. Senast skedde detta den 1 då riksdagsmajoriteten, mot den socialdemokratiska finansutskottsmajoritetens avstyrkande, beslutade bifalla motioner om en skyndsam parlamentarisk utredning rörande kommunernas ekonomiska situation. Särskilt framhölls att frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun skulle beaktas. års sista dagar tillsatte regeringen en utredning om kommunernas ekonomi. Tyvärr måste konstateras att direktiven till utredningen inte innehåller några konkreta uttalanden om en ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Den riksdagsmajoritet som begärde att den kommunalekonomiska utredningen skulle tillsättas hade uppfattningen att den kommunala expansionen en expansion vars orsak i hög grad är att hänföra till statliga beslut lett till stora ekonomiska påfrestningar för kommunerna. I denna situation då kostnadsövervältringen från stat till kommun lett fram till en sådan ekonomisk situation för kommunerna att en skyndsam översyn av kostnadsfördelningen är nödvändig är det särskilt angeläget att inte nya utgifter läggs på kommunerna från statens sida. höstriksdag fattade beslut om höjning av bostadstilläggen för barnfamiljer. Vad gäller de kommunala bostadstilläggen höjdes de relativt kraftigt. Denna höjning skulle medföra betydande utgiftsökningar för kommunerna. De ökade kommunala utgifterna ansåg sig regeringen kompensera genom att dels höja statsbidraget till kommunala bostadstillägg från till , dels höja statsbidragen till kommunernas kostnader för driften av daghem och fritidshem. För vår del fann vi det inte rimligt att betrakta en välmotiverad höjning av dessa bidrag till driften av en verksamhet som en kompensation för ökade utgifter på ett helt annat område. De kommuner som på grund av strukturen inom näringslivet inte har institutionell barntillsyn i större utsträckning men har betydande utbetalningar av kommunala bostadstillägg kompenseras inte. Driftsbidragshöjningarna fann vi således motiverade men de borde inte ses i samband med kompensationen för ökade kommunala bostadstillägg. Kvar står då att staten borde ha kompenserat kommunerna genom att höja statsbidragsandelen i de kommunala bostadstilläggen mer än till . Vi föreslog att statsbidragsdelen skulle vara . Då skulle kommunerna någorlunda kompenseras för de höjda kostnaderna. Vårt förslag tillstyrktes av socialutskottets majoritet. Vid kammarbehandlingen beslöts emellertid om återremiss av ärendet varefter det blev majoritet i socialutskottet för att avslå statsbidragshöjningen till . nya majoritet vann också majoritet i kammaren. Den reform av stödet till låginkomstfamiljerna som genomfördes var i sin huvudinriktning bra. Vi vidhåller emellertid vår uppfattning om att kompensationen till kommunerna för de ökade utgifterna för kommunala bostadstillägg är otillfredsställande. Särskilt olyckligt anser vi det vara att övervältra en sådan kostnad på kommunerna i rådande allmänna kommunalekonomiska läge då situationen blir allt mörkare för kommunerna. Tillsammans med tidigare kostnadsövervältringar på kommunerna kan detta leda till ytterligare höjningar av kommunalskatterna. Detta drabbar dem som har låga inkomster särskilt hårt. Vi finner det inte acceptabelt att ytterligare bördor läggs på kommunerna som vi lyckats få till stånd ett utredningsarbete, som enligt vår mening bör leda fram till en bättre kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Vi föreslår därför att statsbidraget till kommunens kostnader för statsbidragsberättigande bostadstillägg för barnfamiljerna höjs till från . Detta ger staten ökade utgifter med ca 55 miljoner för /73. Dessa ökade statliga utgifter lättar den ekonomiska situationen för kommunerna i motsvarande grad och innebär således inga ytterligare påfrestningar för folkhushållet. Under hänvisning till det anförda hemställes att 1. beslutar höja statsbidraget till kommunala bostadstillägg till av kommunens kostnader för statsbidragsberättigande bostadstillägg från ; 2. till Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. för /73 anvisar ett förslagsanslag av .