mot · FV02467 · 1972-01-25 00:00:00 — av herrar och angående familjepolitiken. har samhällets familjepolitiska åtgärder framför allt karakteriserats av planlöshet. Det har inte funnits någon plan eller något program för utbyggnaden av de familjepolitiska åtgärderna och deras anpassning till de förändrade förhållandena i samhället. Dellösningar och improvisationer har blivit allt vanligare. Någon samlad familjepolitisk reform där de olika komponenterna vägts mot varandra har inte kommit till stånd. Enligt statsverkspropositionen kommer inget förslag om en samlad reform att föreläggas årets riksdag. Inte heller framgår det av statsverkspropositionen att familjepolitiska kommittén kommer att framlägga förslag om en samlad reform. En viktig del av kommitténs arbete frågan om stödet till låginkomstfamiljerna förändrades genom att ett av kommittén ännu ej slutbehandlat förslag infordrades av regeringen och fick ligga till grund för proposition 1971:156. Det tycks nu vara accepterat att det pågående arbetet inom familjepolitiska kommittén inte skall utgöra hinder mot riksdagsbeslut i frågor som ligger inom kommitténs arbetsområde. I denna motion lägger vi fram allmänna riktlinjer för det familjepolitiska förslag som bör föreläggas nästa års vårriksdag. Samhällets familjepolitiska åtgärder skall vara ett led i strävan för större jämlikhet och solidaritet olika grupper emellan. De bör syfta till en ekonomisk standardutjämning mellan dem som har barn och dem som inte har barn. Den fortgående ekonomiska tillväxten bör givetvis också komma barnfamiljerna till del i form av förbättrad levnadsstandard. I den plan för familjepolitikens utbyggnad som skall föreläggas bör barnbidragen liksom utgöra ett centralt inslag för att utjämna standarden mellan dem som har barn och dem som inte har barn. En höjning av barnbidragen bör ingå i programmet. Barnbidragen motsvarar endast en mindre del av de totala barnkostnaderna. Den höjning av barnbidragen som skedde efter beslut av riksdag innebar ingen standardhöjning för barnfamiljerna jämfört med situationen vid det tillfälle då bidragen höjdes föregående gång. Prisstegringar och skattehöjningar hade urholkat värdet av barnbidraget. Så har också skett efter den senaste barnbidragshöjningen. I kommun efter kommun kan konstateras stora svårigheter för familjerna att klara ekonomin. Det bör i fortsättningen inte tillåtas att prishöjningar urholkar barnbidragens Därför behövs en teknik som automatiskt tillför barnfamiljerna kompensation för kostnadsökningar. Det finns flera sätt att åstadkomma en värdesäkring genom indexreglering. En teknik är att anknyta barnbidragen till basbeloppet. Detta ändras automatiskt när priser och kostnader ändras. Genom en teknik, där man använder sig av procenttal, anknutet till detta basbelopp är det möjligt att automatiskt kompensera barnförsörjarna för levnadskostnadsstegringen som annars reducerar bidragens realvärde. Indexreglering av barnbidragen bör ingå i det familjepolitiska förslag som regeringen bör förelägga . Det särskilda stödet till familjer med låga inkomster och flera barn behandlades av höstriksdagen. Beslut fattades om utbyggnad av stödet till låginkomstfamiljerna och omkonstruktion av de statliga bostadstilläggen så att uppbyggnaden med grundbelopp och bostadsknutna tilläggsbelopp ersattes med ett enhetligt inkomstprövat stöd med . för varje barn oberoende av bostadsstandard. Vidare beslutades om en kraftig höjning av de kommunala bostadstilläggen. En utbyggnad av stödet till låginkomstfamiljerna stod i god överensstämmelse med vår jämlikhetsmålsättning. Det är emellertid angeläget att de tröskeleffekter som vidlåder den utformning som bostadstilläggen fått blir föremål för en snar utredning samt att stödet till dessa grupper efter hand görs mer konsumtionsneutralt. Föräldrarna bör i så stor utsträckning som möjligt kunna välja mellan hemarbete och förvärvsarbete utanför hemmet. Stat och kommun skall medverka till att ekonomiska förutsättningar för föräldrarnas valmöjligheter i detta avseende skapas. Samhället bör ta särskild hänsyn till kostnaderna för vård av barn i de åldrar där regelbunden tillsyn är nödvändig. Samhällsstödet till vård och tillsyn går huvudsakligen till den av samhället organiserade barntillsynen. En utbyggnad av denna har skett . Stödet ges delvis av staten genom statsbidrag till barnstugor, fritidshem och familjedaghem. Den största andelen av kostnaden bäres av kommunerna. En del betalas genom avgifter frän föräldrar vilkas barn anlitar den organiserade barntillsynen. För den tillsyn och vård som ges i hemmet betalas ingen ersättning från samhällets sida. För vår del finner vi det angeläget att ett vårdnadsbidrag införes för barn upp till en viss ålder. Olika möjligheter finns då det gäller att fastställa den åldersgräns under vilken vårdnadsbidrag skall utgå. Vårdnads- och tillsynsbehovet är störst i de lägsta åldrarna. Det finns skäl för vårdnadsbidrag under hela förskoleåldern; det finns också skäl för att bidraget utgår . Vi anser att vårdnadsbidrag i vart fall under ett ingångsskede bör utgå till barn . utgå för varje barn under denna ålder. Det bör börja utgå när de förmåner som finns i samband med nedkomsten och därefter trappas ned. Föräldrarna skall själva få avgöra om bidraget skall användas som ersättning till den av föräldrarna som i hemmet svarar för vård och tillsyn av barnen eller för att betala avgift för barntillsyn ordnad på annat sätt. Förslag om vårdnadsbidrag bör ingå i den plan för utbyggnad av familjepolitiken som föreläggs riksdag. 1 statsverkspropositionen nämns endast ett antal mindre i och för sig viktiga frågor som återstår för familjepolitiska kommittén att framlägga förslag om. Detta tyder på att ingen plan av det slag vi anser angeläget kommer att framläggas. För vår del finner vi det mycket väsentligt att familjepolitiska kommitténs slutbetänkande innehåller ett samlat program för den familjepolitiska reformverksamheten. Sammanfattningsvis anser vi att detta bör innehålla förslag om utbyggnad av de allmänna barnbidragen, värdesäkring av barnbidragen genom indexreglering, översyn av stödet till familjer med låga inkomster och flera barn samt införande av vårdnadsbidrag. Detta program bör remissbehandlas och föreläggas vårriksdag. Under hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om förslag till en plan för familjepolitiken innehållande utbyggnad av de allmänna barnbidragen, värdesäkring av barnbidragen, översyn av stödet till familjer med låg inkomst och flera barn samt införande av vårdnadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts. () ()