mot · FV021355 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett system för lönsparande i företagen. Finansieringsfrågorna har länge tillhört de mest brännande problemen i näringslivet. Orsakerna kan bl. a. sökas i kraven på allt större kapitalinsatser i varje enskilt företag, de hårda kreditrestriktionerna och den jämfört med tidigare perioder nu betydligt lägre lönsamheten för företagsamheten som helhet. Svårigheterna är särskilt stora när det gäller anskaffningen av riskvilligt kapital. Lägre lönsamhet ger företagen mindre möjligheter att finansiera nyinvesteringar med eget kapital. Det innebär i sin tur att många företag får minskade möjligheter att ta risker vid investeringar i nya anläggningar och försäljningsåtgärder. Grunden för expansion rycks därmed undan. Sådana företag får också sin handlingsfrihet gentemot utomstående finansiärer beskuren, något som givetvis ger sig speciellt till känna i tider med allmän knapphet på krediter. Det är därför angeläget att ta till vara olika möjligheter att öka företagssparandet och tillgången på riskvilligt kapital. En sådan möjlighet är att försöka stimulera de löneanställda att låta en del av sina löneökningar stå kvar i företagen. En sådan effekt kan uppnås om de avsatta beloppen inte beskattas så länge de hålls kvar som arbetande kapital. bör ett sådant system med lönsparande i företagen kunna bidra till väsentligt ökad arbetstrygghet och snabbare ökning av anställningsförmånerna. Olika tekniska lösningar är givetvis tänkbara. En möjlighet är att låta de anställda köpa aktier i företagen, en annan att ge möjligheter till avsättningar till särskilda personalfonder och en tredje att använda sig av reverser eller andra individuella skuldförbindelser. Alla dessa lösningar har sina speciella för- och nackdelar. Det är t. ex. inte lyckligt om skatteförmånen blir bunden till sparande i enbart det företag där den anställde arbetar. En annan negativ faktor är att aktieköp alltid medför en viss risk för kursförluster även om man utnyttjar olika former för riskspridning. Det bör emellertid gå att komma förbi dessa svårigheter, om man låter lönsparandet ske i form av köp av obligationer, som i sin tur kan bytas ut mot aktier. Med ett sådant system reducerar man det riskmoment som alltid finns vid aktieköp samtidigt som den enskilde löntagaren har vissa möjligheter att få del i värdestegringarna i företagen. Konvertibla obligationer kan därför ur dessa synpunkter betraktas som en mellanform mellan rena lån och aktier. Konvertibla obligationer har emitterats i mycket liten utsträckning i vårt land. Men om en viss begränsad skattefrihet infördes för placeringar i sådana papper skulle förhållandena snabbt ändras. Man skulle då också få en regelbunden handel med sådana papper och innehavarna skulle därvid komma i ungefär samma fördelaktiga situation i likviditetshänseende som innehavare av börsnoterade aktier. Till fördelarna med det här beskrivna systemet hör också att lönsparandet då inte nödvändigtvis behöver knytas till det företag där vederbörande sparare är anställd. Premiereglerna kan utformas så att inkomst av tjänst som placeras i konvertibla obligationer undantas från beskattning upp till en viss nivå - exempelvis 2 000 å . oavsett vilket företag som har gett ut obligationerna. Systemet skulle därigenom komma att omfatta inte bara anställda i företag i egentlig mening utan också anställda i offentlig tjänst, organisationer osv. Den som spar i konvertibla obligationer får då också ökade möjligheter till riskfördelning. Sannolikt får man då också en ur samhällsekonomisk synpunkt gynnsammare fördelning av kapitalet än om sparandet är helt bundet till det företag där spararen är anställd. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos Kungl. anhåller om utredning beträffande ett system för lönsparande i företagen som grundar sig på köp av konvertibla obligationer i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Heden () i Ulfsbyn