mot · FV021131 · 1972-01-01 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Atomforskning, m. m. Jordens energitillgångar är begränsade. Lagren av fossila bränslen, såsom kol och olja, har vid olika tillfällen beräknats liksom tillgångarna på uran. Om omfattningen av dessa tillgångar råder delade meningar, och man har vid olika beräkningar kommit till varierande resultat. Alla beräkningar visar dock att de tillgångar som går att utnyttja är klart begränsade. Hur länge de räcker är givetvis beroende av den framtida ökningen av energiförbrukningen Denna förbrukning stiger nu mycket snabbt. Om man relaterar olika alternativ för den framtida energiförbrukningen till förekomsten av energiråvaror, visar det sig att den tidpunkt då de kända och beräknade tillgångarna är förbrukade inte är särskilt avlägsen. Enligt de mer pessimistiska beräkningarna skulle oljetillgångarna vara förbrukade redan omkring 1990, enligt andra beräkningar skulle de kunna räcka en bit in på nästa århundrade. Ytterligare beräkningar visar att urantillgångarna, om de används i nu existerande typer av kämreaktorer, också skulle ta slut en bit in på nästa århundrade. Visserligen finns andra energikällor att utnyttja, såsom vattenkraft, tidvattenkraft, vindkraft och solenergi, men dessa kan inte förväntas ge mer än ett begränsat energitillskott. Utvecklingsarbete pågår på den s. k. bridreaktorn, i vilken kärnbränslet kan utnyttjas effektivare än i konventionella kärnreaktorer. Men även om den kommersiella bridreaktorn kan slå igenom utgör den inte någon definitiv lösning av energikrisen. Dessutom medför flertalet av de nämnda sätten att framställa energi miljöskador och andra risker. Oljetillgångarna behövs även för andra ändamål. Även om alla forskare är överens om att energiförbrukningskurvan kommer att plana ut, står det helt klart att världens energiproduktion på lång sikt är hotad. Detta gäller oavsett om de nu rika länderna i världen snabbt begränsar ökningstakten i sin energiförbrukning. I detta perspektiv framstår den blygsamma satsningen på forskning om och utveckling av fusionsenergin som synnerligen oansvarig. Fusionstekniken kan ge oss en outtömlig energikälla med minimala miljö- och säkerhetsrisker. Kan vi inte lösa de problem som är förknippade med denna energiframställning kommer jordens energikris att leda till en världsomfattande försörjningskris med ofattbara effekter. Den totala satsningen på fusionsforskningen är häpnadsväckande liten. Enligt beräkningar satsas endast ca 600 milj. kronor på Den självklara följden av denna knapphet är att det tar onödigt att lösa fusionsenergins problem. Dessa är förvisso många, men stora framsteg har gjorts . Åtskilliga av problemen är lösta, och de återstående anses inte omöjliga att lösa. Forskarna anser också att fusionsenergin kan bli billig. Forskning om fusionsenergi pågår i men med mycket knappa ekonomiska resurser. En forskningsgrupp vid tekniska högskolan i under professor ledning koncentrerar sitt arbete på grundläggande experimentella studier av inneslutning av plasma i magnetfältskonfigurationer av ringströmstyp. Det innebär att gruppen arbetar på det etappmål som anses vara det viktigaste inom fusionsforskningen att nå fram till en plasmafysikalisk principlösning. KTH-gruppen intar trots begränsade resurser en mycket framträdande plats inom den internationella fusionsforskningen. De ekonomiska resurser som ställs till gruppens förfogande har rört sig som ca 1,2 milj. kronor . Man har i petita begärt 3 milj. kronor. Anslagen förmedlas genom statens råd för atomforskning. Rådet har i årets statsverksproposition fått sin anslagsbegäran kraftigt nedprutad. Ytterligare medel bör enligt vår mening ställas till rådets förfogande i syfte att ytterligare understödja den för framtiden så nödvändiga fusionsforskningen. Det är att märka att denna forskning på nuvarande stadium inte kräver experiment i 100-miljonerkronorsklassen. Ytterligare viktigt arbete kan utföras även genom en blygsam ökning av anslagen. Fusionsforskning bedrivs vid flera institutioner i . En ytterligare samordning av forskningsarbetet bör komma till stånd genom ökade kontakter och forskarutbyte samt gemensam anskaffning av apparatur m. m. De större experimenten skulle med fördel kunna sammanföras i ett lämpligt valt nordiskt . På KTH finns lokaler etc. som gör det möjligt att ta emot gästforskare och att inrätta ett nordiskt institut. Det är angeläget att fusionsforskningen vid KTH kan bedrivas i större omfattning än vad nuvarande låga anslag medger. Enligt vår mening bör för detta ändamål ytterligare anslås under titeln . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att under anslaget Atomforskning anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag om , samt att ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anges rörande samordnad nordisk fusionsforskning. () () () () N. , 1972