mot · FV021631 · 1972-04-13 00:00:00 — Motioner nr 1631 1972 av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 45 angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret. Maj:ts proposition 1972:45 föreslås bl. a. att målflygorganisationen vid i blir flyttad till Västgöta flygflottilj (F 6) i . Att detta medför stora problem för berörda personalgrupper är uppenbart. Protestaktioner har även förekommit, och argumenten är i stort sett desamma som förekommer vid annan omlokalisering. Även om personalens önskemål ej alltid kan tillgodoses på grund av andra skäl, så är ändå personalvårdsfrågorna i dessa sammanhang väsentliga. Det föreligger emellertid ytterligare skäl för att målflyget bör ligga kvar vid i , nämligen ekonomiska och flygsäkerhetsmässiga. Maj:t tillsatt ytterligare en utredning om målflygorganisationen vid flygvapnet bl. a. med hänsyn till lokaliseringsfrågan (eller F 6) så förefaller det egendomligt, att ingenting nämnts i propositionen om bl. a. flygsäkerhetsaspekten. är ett serviceorgan med uppgift att tillgodose behoven av mål vid jaktförsvars- och strilövningar (stridsledningsövningar) för flygförbanden i landet, dock företrädesvis i södra och . Av organisationen krävs att den tillhandahåller målflygplan inom övningsområdet. De aktuella övningsområdena kommer 1974 huvudsakligen att vara belägna öster om luftled Röd 1. Denna kommer att ha sträckningen Stock holm-LinköpingJönköpingMalmö och vara av dubbel bredd (= ) mot den nuvarande för att tillgodose det expanderande civilflygets behov av kontrollerat luftrum. En placering av målflygorganisationen på F 6 innebär att an- och återflygningstider till dessa övningsområden ökar , vilket medför att målflygenheternas optimala tid inom övningsområdet minskar med . En annan konsekvens är att luftleden i de flesta fall måste passeras både vid an- och återflygning, vilket av flygsäkerhetsskäl inte alltid kan ske raka vägen. Separation måste föreligga till den civila trafiken, vilket i många fall innebär en omrouting av och i extrema fall väntlägen för målflyg, med i förväg icke beräknelig försening som följd. F 6 har av flygsäkerhetsskäl måst tillgripa hård trafikreglering i samband med starter och landningar beroende på det utsatta läget i förhållande till omgivande skjutområden. Beslutet om utökning av Kråks skjutfält innebär ytterligare restriktioner på flygplanens rörelsefrihet. Trots det goda samarbetet mellan skjutledning och trafikledning synes det därför nödvändigt att styra flygverksamheten i vissa banor med ännu längre flygvägar och förseningar F. n. sker ca 8 000 starter/år. Om målflygverksamheten förlägges vid F 6 innebär det en ökning med ca 6 000 starter/år, alltså sammanlagt ca 14 000 starter (28 000 rörelser). Denna siffra uppnåddes ej tidigare med 3 flygande divisioner på F 6. Av flygsäkerhetsskäl bedöms en sådan koncentration av verksamheten vid en flygplats som absolut förkastlig. Nuvarande trafikledningsorganisation på F 6 är inte anpassad till en så omfattande verksamhet, och för att avveckla en sådan trafik skulle oundvikligen långa väntetider uppstå, eller flygplanen komma att åläggas bestämda start- och landningstider, vilket i sin tur helt kan spoliera målflygverksamheten. Vid sker ca 12 000 starter/år (24 000 rörelser), en av de högsta siffrorna i landet. Det stora antalet rörelser innebär svårigheter att undvika väntlägen. För att öka flygsäkerheten och för att tillgodose trafikledningsbehovet i östgötaområdet är en ny radarstation och en ny kontrollcentral under uppförande i . Kontrollcentralen kommer att tillhandahålla inflygnings- och terminalkontrolltjänst för , F 11, F 13 och i viss utsträckning även för och . När den nya kontrollcentralen med dess större kapacitet blir klar torde trafikledningsproblemen i området vara lösta. En undersökning av flygfrekvensen på , vid bibehållande av målflygverksamheten och tillsammans med FC/CVM flygningar, visar att antalet starter blir ca 8 000/år, en ur flygsäkerhets- och trafikledningssynpunkt tillfredsställande siffra. 8 000 starter på med två start- och landningsbanor (mot F 6 en) innebär också att trafiken i samband med start och landning kan avvecklas på ett mycket smidigt sätt, trots att en bana ur bullersynpunkt måste åläggas vissa restriktioner. En förläggning av målflygverksamheten på skulle vidare innebära att anflygning till och återflygning från övningsområdena kan ske direkt under luftleden utan de förseningar och problem som en ledpassage innebär. har påpekats att flygsäkerheten mellan civilflyget och militärflyget ej har beaktats i tillräckligt hög grad. Ett av motiven och en av fördelarna med flyttning av nuvarande flygled Röd 1 västerut blir ju att man slipper praktiskt taget alla passager av militärflyg mellan och . Målflygdivisionens huvudsakliga övnings- och utbildningsområden även efter en ev. flyttning kommer att ligga öster om nya Röd 1. Genom en omlokalisering av målflygdivisionen till kommer 14 000 18 000 flygplanrörelser att äga rum genom nya Röd 1. Modernt trafikflyg kan ej acceptera incidenter. Allt bör göras för att minska dessa. Ett steg i rätt riktning är alltså flyttningen av Röd 1. Den effekten förtas dock med omlokalisering av ett förband till . Utländsk statistik visar tydligt att antalet incidenter ökar då korsning av luftlederna sker i koncentrerade områden med hög flygverksamhet. Koncentratet i det här fallet blir mellan och . En omlokalisering innebär otvivelaktigt ökad risk för incidenter. står också att både svenska och utländska flygföretag ej kommer att acceptera målflygdivisionens tusentals flygningar genom nya Röd 1. SAS:s piloter och torde kunna vitsorda detta. Chefen för flygvapnet har i ett yttrande till överbefälhavaren den föreslagit, att målflygorganisationen skall kvarstanna i . I det kärva ekonomiska läge som och i synnerhet försvaret befinner sig kan det inte vara försvarbart med omlokalisering av målflyget från . Det kommer säkerligen att medföra stora och onödiga investeringskostnader. Dessa medel skulle kunna användas effektivare. Skattebetalarna anser, att försvaret är dyrbart och ställer sig alltmer tveksamma till förändringar, som medför onödiga utgifter. Förutom stort ekonomiskt avbräck för personal i samband med omflyttning kommer i det här aktuella fallet driftkostnaderna att öka med mer än 25 miljoner, enligt vad som inhämtats vid samtal med personal vid . föreslås omlokaliserad från F 8 i till som målflygorganisationen föreslås omlokaliserad från till F 6 i . Till detta kan sägas, att det förefaller inte särskilt rationellt att lokalisera en enhet till och en enhet från . Båda enheterna kan mycket väl och med ekonomiska fördelar samsas om utrymmet i . Målflyget har dessutom ett gott samarbete med försökscentralen (FC) och centrala flygverkstäderna i (CVM) i frågor rörande utrustning och reparation av målflygets elektroniska materiel m. m. Denna samverkan kommer i ännu högre grad att påverka flygvapnets effektivitet. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandlingen av proposition nr 45 beslutar 1. att målflygorganisationen skall kvarstanna i samt 2. att propositionen i övrigt bifalles. () ()