mot · FV021562 · 1972-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 46 angående åtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom vissa branscher. De strukturomvandlingsproblem, som förekommer inom en rad branscher, har sin orsak i olika samverkande faktorer vilka tillsammans medverkat till att accentuera de aktuella svårigheterna. Det är sålunda inte a priori givet att en bransch med utpräglade strukturomvandlingsproblem i och för sig har en mindre rationell företagsstruktur eller i övrigt sköts på ett mindre ändamålsenligt sätt än företag i andra branscher, som inte för dagen präglas av motsvarande problem. I fråga om t. ex. Teko-industrin, som i debatten om dessa problem tilldragit sig betydande uppmärksamhet, förhåller det sig långt ifrån så att rationaliseringstakten skulle ha förlöpt långsammare än inom flertalet andra näringar eller att man i mindre utsträckning tillgodogjort sig innovationer och uppfinningar. Däremot har de yttre förhållanden, som driver på strukturomvandlingsprocessen, varit mer påtagliga än inom näringslivet som helhet. Dels kan därvid nämnas, att Teko-industrin länge varit en arbetsintensiv bransch med ett jämförelsevis lägre löneläge. Den s. k. solidariska lönepolitiken under särskilt senare avtalsrörelser har därigenom kommit att ställa särskilt höga krav på produktivitetsutvecklingen inom branschen och har utan tvekan åtminstone på kort sikt kommit i ett motsatsförhållande till sysselsättningsmålet. Samtliga de branscher, som i proposition nr 1972 föreslås bli föremål för särskilda åtgärder för att påverka strukturomvandlingen, torde kunna klassificeras som arbetsintensiva. Dessa branscher har också särskilt hårt drabbats av den löneskatt, som den s. k. arbetsgivaravgiften utgör. Varje höjning av arbetsgivaravgiften står i direkt motsatsförhållande till strävandena att mildra följderna av strukturomvandlingen. Teko-industrin kan också nämnas som en bransch, som särskilt hårt varit utsatt för internationell konkurrens från lågprisländerna. Det svenska tullskyddet gentemot lågprisimporten av textilvaror är internationellt sett mycket lågt, väsentligt lägre än i de nordiska länderna, , , eller . Inte minst betydelsefull för Teko-industrin torde ha varit att stora militära beställningar av textilpersedlar på grund härav gått till lågprisländer i stället för till svenska textilfabrikanter. Dessa förhållanden pekar mot att framför allt generella åtgärder är nödvändiga för att påverka utvecklingen inom berörda branscher. Även andra branscher än de i propositionen behandlade torde, såsom också flera remissinstanser påpekat, i betydande utsträckning vara offer för likartade problem. Det finns sannolikt anledning att frukta att inte minst den grafiska industrin i växande utsträckning kommer att drabbas av samma svårigheter, särskilt om den i annat sammanhang föreslagna reklamskatten genomförs. Vi delar emellertid departementschefens uppfattning att även selektiva åtgärder åtminstone försöksvis och i nuvarande situation kan vara motiverade men vill varna för den snedvridning av konkurrensförhållandena som kan uppstå härigenom, liksom också för den övertro på fusioner och andra former av samgåenden, som proposition nr 46 speglar. Det förhåller sig utan tvekan så, att olika branscher i varierande utsträckning kan tillskrivas såväl stordriftsfördelar som smådriftsfördelar. I proposition nr 46 liksom för övrigt i regeringens näringspolitik i stort är det tilltron till stordriftsfördelarna, som dominerar. Inte desto mindre är det t. ex. inom Teko-industrin så, att det är mindre företag med en specialiserad produktion och med närhet till sin marknad, som ofta har varit de mest framgångsrika. Det är mot denna bakgrund viktigt att statsmakterna inte utövar påtryckningar mot företag inom de aktuella branscherna för att åstadkomma fusioner eller att fusioner uppställs som villkor för erhållande av strukturgarantilån. Vi delar den i proposition nr 46 framförda uppfattningen, att behovet av riskvilligt kapital ej tillfredsställande kan tillgodoses inom ramen för existerande finansieringskanaler. Det är emellertid beklagligt att propositionen inte närmare sökt analysera orsakerna till detta förhållande. Åtgärder ägnade att öka företagens självfinansieringsförmåga skulle enligt vår uppfattning vara av stor betydelse. Inte minst bör möjligheterna att bredda aktiemarknaden undersökas. De i propositionen föreslagna strukturgarantierna kan emellertid bli ett värdefullt komplement till övriga finansieringsformer. Vi ställer oss däremot tveksamma till bildandet av ett strukturgarantibolag, helt ägt av investeringsbank. Beviljandet av kreditgarantier bör av principiella skäl och inte minst med tanke på vikten av opartiskhet vara skild från kreditgivningen. Garantiverksamheten bör därför i sin helhet förläggas till kommerskollegium. Med anledning av det ovan anförda hemställes 1. att för sin del måtte besluta att avslå Kungl. Maj:ts förslag om bildandet av ett strukturgarantibolag knutet till investeringsbank och som sin uppfattning uttala att garantiverksamheten i sin helhet förläggs till kommerskollegium; 2. att hos Kungl. Maj:t hemställer, att Kungl. Maj:t i övrigt måtte beakta vad i motionen anförts. HANS () () () () () ()