ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FV021085 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken i m. fl. angående de dövblindas utbildning. I vårt land fanns vid utgången av registrerade 721 personer med det dubbla handikappet att vara såväl blinda som döva. De kan indelas i två grupper, nämligen de som är primärt döva (dövblinda) och de som är primärt blinda (blinddöva). Någon uppdelning på de båda kategorierna kan ej göras, men troligen dominerar den förstnämnda gruppen något. En stor grupp av de personer som drabbas av såväl blindhet som dövhet är nämligen sådana som från födseln är döva och som senare drabbas av ögonsjukdomen retinitis pigmentosa. Här nedan används uttrycket dövblinda för båda kategorierna. Antalet dövblinda har ökat . Föreningen , som tillvaratar båda gruppernas intressen, anser att detta inte beror på en faktisk ökning av antalet utan på att tidigare okända fall av dövblindhet upptäckts och registrerats. Man räknar med att det fortfarande finns okända fall av dövblindhet som inte registrerats. Situationen för dessa dubbelhandikappade i olika avseenden är långt ifrån tillfredsställande. Här vill vi i första hand aktualisera deras bristande utbildningsmöjligheter. Detta gäller i första hand yrkesutbildning för vuxna och utbildning på gymnasiestadiet för ungdom. Vi anser det synnerligen angeläget att de dövblinda genom utbildning ges möjligheter till ett meningsfullt liv. Med hänsyn till de speciella svårigheter som är förenade med utbildning av dessa dubbelhandikappade anser vi att frågan bör bli föremål för utredning. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att frågan om de dövblindas behov av och möjligheter till utbildning utreds och att förslag till åtgärder därefter föreläggs . () i () i () i (c) () i
mot · FV021089 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om påbyggnadsutbildning i anatomi, fysiologi och mikrobiologi för lärare i gymnasieskolan. I proposition 1972: 1, bilaga 10, med förslag till lärares fortbildning m. m. s. 422 anför föredragande följande: »Läkare kan i allt mindre antal engageras inom vårdutbildningen i gymnasieskolan och vid sjuksköterskeskoloma. Jag har bl. a. mot denna bakgrund inte något att erinra mot att fortbildning för vissa lärare anordnas inom områdena anatomi, fysiologi och mikrobiologi i enlighet med överstyrelsens förslag. För /73 beräknar jag medelsbehovet för undervisningen till ca . Frågan om de studiesociala förmånerna bereds f. n. inom .» Av förslag om utbildning av lärare i vissa yrkesinriktade ämnen i gymnasieskolan av framgår att SÖ föreslagit en påbyggnadsutbildning i anatomi, fysiologi och mikrobiologi. SÖ:s skrivelse innehåller också förslag till lärartjänster i vissa ämnen på studievägar huvudsakligen inom vårdområdet. SÖ föreslår där att vissa nya slag av extra ordinarie och extra lärartjänster skall kunna inrättas i gymnasieskolan tidigast fr. o. m. De tjänster som föreslås är följande: 1 i vårdkunskap samt anatomi och fysiologi 2 i vårdkunskap samt mikrobiologi och hygien 3 i histopatologisk laboratorieteknik1 samt anatomi och fysiologi. 4 i klinisk-fysiologisk laboratorieteknik1 samt anatomi och fysiologi 5 i klinisk-kemisk laboratorieteknik1 samt anatomi och fysiologi 6 i mikrobiologisk laboratorieteknik1 samt mikrobiologi och hygien 7 i röntgenkunskap samt anatomi och fysiologi 8 i operationskunskap1 samt anatomi och fysiologi 9 i operationskunskap1 samt mikrobiologi och hygien 10 i sjukgymnastik1 samt anatomi och fysiologi 11 i arbetsterapi1 samt anatomi och fysiologi 1 Ämnesbenämningen utgör ett provisoriskt arbetsnamn i avvaktan på att nya tim- och kursplaner för specialkurser blir utfärdade. sagts i detta avsnitt om tim- och kursplanearbetet och ämnesbenämningar i specialkurser inom vårdområdet. Maj:t har visserligen beslutat att SÖ:s skrivelse av skall bli föremål för remissbehandling, men i propositionen tar dock Kungl. Maj:t redan ställning till delar av vad SÖ föreslår. Detta är i och för sig mycket tillfredsställande, eftersom SÖ:s förslag är av så angelägen natur att en skyndsam handläggning är önskvärd. Det hade emellertid varit lika angeläget att Kungl. Maj:t i princip tagit ställning till SÖ:s förslag om inrättande av de tjänster som SÖ föreslagit, även om vissa kompletteringar eventuellt senare hade behövt aktualiseras med ledning av remissyttranden. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av Kungl. nr 1, bil. 10, beslutar om påbyggnadsutbildning i enlighet med förslag inom områdena anatomi, fysiologi och mikrobiologi samt föreslår Kungl. Maj:t inrätta de tjänster som föreslagit. () () () () ()
mot · FV02109 · 1972-01-18 00:00:00 — om skattefri avsättning till riskfond för bl. a. kundförluster. Många mindre företag kämpar med stora svårigheter, när det gäller kapitalförsörjningen. Skälen härtill kan vara olika. Ofta kan det bero på låg lönsamhetsgrad, men även andra orsaker kan påverka likviditeten, t. ex. förluster vid leverans av tillverkade produkter. Svårigheterna tycks bli särskilt stora när rörelsekapitalet ej motsvarar föreliggande behov. I en konjunktursvacka kan situationen för företag med dessa problem bli utomordentligt påfrestande. Drabbas ett företag i ett sådant läge av kännbara kundförluster, t. ex. i samband med konkurs, kan detta få allvarliga konsekvenser för företaget och äventyra dess fortbestånd med de följder som detta har för såväl företaget som de anställda. Det skulle vara av stort värde om företaget i en sådan situation hade någon reserv att tillgå för att därifrån ersätta kapitalförlusten. En lösning vore att lämna företag av viss omfattning och med produkter att saluföra rätt att av vinstmedel under goda år avsätta viss procent till en riskfond, ur vilken företaget kunde kompensera eventuella kundförluster. På sådant sätt avsatta vinstmedel skulle göras skattefria och vid behov ingå i rörelsen på samma villkor som vanliga kundbetalningar. Under hänvisning till vad som anförts får jag hemställa att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till bestämmelser angående möjligheter för företag att skattefritt avsätta vinstmedel till fond för täckande av kundförluster och eventuellt tillfälliga förluster.
mot · FV021092 · 1972-01-25 00:00:00 — sin här citerade uppfattning om att resultaten bör utvärderas ta ett initiativ för frågans lösning. att i första hand måtte besluta om inrättande vid från och med /73 av en personlig professur i långvårdsmedicin, alternativt geriatrik, för docenten , att i andra hand som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att forskningsresultaten inom det geriatriska och gerontologiska området bör utvärderas så att underlag finns för beslut om ytterligare insatser vid års riksdag. () () () () () () av fröken och om vidgad språkträning för invandrarbarn. Bristande färdighet och insikt i det svenska språket torde vara den faktor som verkar mest hämmande på invandrarnas möjligheter att finna sig till rätta och trivas i det svenska samhället. Det gäller självfallet också invandrarbarnen. Dessa blir på grund av språksvårigheter lätt isolerade från kamrater och hämmas i övrigt i sin utveckling, emedan de inte kan tillgodogöra sig skolundervisningen på önskvärt sätt. Invandrarbarnens möjligheter att tillgodogöra sig undervisningen i svenska skolor skulle givetvis öka om de hade bättre färdighet i svenska språket redan före skolgångens början. Språkträning i förskoleåldern skulle sålunda ha positiv effekt på invandrarbarnens möjligheter att följa undervisningen och underlätta deras allmänna anpassning till skolmiljön. Det ligger närmast till hands att bedriva en sådan språkträning inom bamstugeverksamhetens ram. Så sker också i viss utsträckning bl. a. genom den försöksverksamhet med särskild språkträning som inletts på ett tiotal orter. Såväl bamstugeutredningen som invandrarutredningen har betonat vikten av att invandrarbarnen får möjlighet att ta del av förskoleverksamheten. I sitt betänkande om invandrarnas utbildningsbehov framhäver invandrarutredningen att det är viktigt att det ges speciell språkträning för invandrarbarn i förskolan och att resurser ställs till förfogande för sådan förskoleverksamhet. Även utbildningsutskottet gav under uttryck för uppfattningen att stödåtgärder för invandrarbarnen bör vidtas redan innan skolan börjar. I inrikesutskottets betänkande 1971: 6 hävdades att den pågående försöksverksamheten Kan väntas bli ytterligare utbyggd. är såväl och som invandrarverket engagerade i invandrarbarnens förskolesituation på olika sätt. Något ställningstagande till mer definitiva former för hur invandrarbarnens behov skall tillgodoses inom förskoleverksamheten och hur statsbidragsfrågan skall lösas är inte att vänta förrän bamstugeutredningen behandlat frågan. Det är angeläget att i avvaktan på att frågan om invandrarbarnens språkträning får en definitiv lösning den pågående försöksverksamheten med särskild språkträning kan utbyggas såsom inrikesutskottet förutskickat och att statsmedel ställs till förfogande för detta ändamål. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om en utvidgad försöksverksamhet för språkträning bland invandrarbarn.
mot · FV021093 · 1972-01-26 00:00:00 — av fröken och angående skolenheternas storlek och utformning. I den debatt som pågår kring skolans arbetsmiljö har frågan om skolstorlekens betydelse för undervisningen och trivseln i arbetet kommit i förgrunden. I flera undersökningar, bl. a. av , har påvisats att mycket stora skolor med över 1 000 elever är olämpliga. I de s. k. mastodontskolorna uppstår en anonymitetskänsla som kan leda till passivitet, aggressivitet eller skolleda. En stor brittisk undersökning visar att den mindre skolan har fördelar genom att eleverna i denna känner ett större ansvar för aktiviteterna i skolan, blir mer harmoniska och får en snabbare personlighetsutveckling. Från undervisningssynpunkt är det lättare, hävdas det bl. a. i SL:s undersökning, att i den mindre skolan individualisera undervisningen samt motivera och aktivera eleverna i skolarbetet. Även från föräldraoch elevhåll har en utbredd opinion hävdat nackdelarna med mastodontskolorna. Tekniska linjers elevförbund har tillskrivit utbildningsministern och uttalat att inga skolor bör ha fler än 1 000 elever. Främst har kostnadsskäl av framför allt kortsiktigt slag anförts som motiv för att bygga stora skolor. De sociala funktionerna och dessas samband med skolornas utformning och storlek förefaller att ha spelat mindre roll för skolbyggarna än rationaliseringsaspekter. Behovet av sociologiskt inriktade vetenskapliga studier av skolenheternas betydelse för bl. a. elevernas studieresultat och personlighetsutveckling är stort och borde tillgodoses för att utnyttjas i den framtida skolplaneringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos Kungl. begär utredning av skolmiljöns betydelse med särskild hänsyn till skolenheternas storlek och utformning för elevernas studieresultat, sociala och personliga utveckling, m. m. samt att därav föranledda förslag till normer för skolenheternas utformning och storlek framläggs. () . ÅSLING (c)
mot · FV021098 · 1972-01-26 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i fasta jordens fysik. Ämnet den fasta jordens fysik studerar främst möjligheterna att utforska och prospektera våra naturtillgångar. I finns ingen etablerad forskning i ämnet, även om ett embryo till en institution finns vid . Andra länder har ägnat dessa problem ett långt större intresse än vi gjort. I finns tre professurer i ämnet, två i Aarhus och en i ; i finns en docentur i Bergen och en i ; i fem professurer varav tre i och två i . I lär enligt uppgift finnas nitton fasta professurer och ett flertal andra likartade tjänster. Eftersom den moderna näringspolitiken i så hög grad måste ta hänsyn till vilka naturtillgångar som står till förfogande, torde en medveten satsning på ämnet den fasta jordens fysik vara väl motiverad. Olika statliga utredningar har enstämmigt kommit fram till att vårt land har behov av en etablering av forskningen i . Här kan nämnas geoutredning ur vilken citeras (s. 238): »I fasta jordens fysik har en utbyggnad av utbildningen och forskningen redan påbörjats i . Denna verksamhet bör få en fastare organisation. En samordning av forskningsverksamheten bör ske med såväl den endogena som den exogena geologin. På så sätt kan den viktiga allmänna geofysiken och dess geologiska tillämpningar få en nödvändig bas för fortsatt utveckling. vill därför föreslå, att en geofysisk topptjänst inrättas i och att denna får benämningen professur i den fasta jordens fysik.» När utbildningsutskottet behandlade en motion i frågan vid riksdag ställde sig utskottet positivt till att en professur inrättades men ansåg att förberedelserna nu var så långt komna att inga initiativ behövde tas för ögonblicket av . »Ytterligare planeringsunderlag har sålunda numera framkommit och utskottet anser sig kunna utgå från att någon särskild åtgärd från sida inte erfordras för att behovet av en professur i fasta jordens fysik skall komma att beaktas vid totalbedömningen inom universitetskanslersämbetet av frågor om förstärkning av universitetens och högskolornas forskningsresurser.» Vid en förfrågan hos kanslersämbetet har framkommit att ämbetsverket inte kommer att ta upp frågan inom de närmaste fem sex åren. På grund av den bedömning som gjorde och med den prioritering som universitetskanslersämbetet synes göra torde en ny framställning från sida vara motiverad. Behovet av en forskning inom ämnet är väl dokumenterat. Inte minst rimligheten av att frigöra sig från ett inflytande från andra länders kommersiellt inriktade forsknings- och projekteringsinstitutioner talar för detta av såväl ekonomiska som säkerhetspolitiska skäl. Med hänvisning till det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t framhåller vikten av att en professur i fasta jordens fysik inrättas vid . () () () INGA ()
mot · FV021099 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökad examination av tandhygienister. Vuxenvården inom såväl folktandvården som den privata sektorn tar främst sikte på att reparera uppkomna skador. Man väntar till dess att karies (tandröta) och parodontit (tandköttsinflammation tandlossning) blivit ett faktum och försöker då återställa bettet i funktionsdugligt skick. Denna reparationsverksamhet bidrar sannolikt till att många tänder i och för sig bevaras . Tandvärk och käkinfektioner är förmodligen mindre vanliga än före tandvårdens utbyggnad. Undersökningar tyder dock på att vuxentandvården inte gett det svenska folket som helhet ett acceptabelt tandtillstånd. Mellan av befolkningen i åldrarna bär tandprotes. Det har dessutom framkommit att individer som tagit del av en regelbunden tandvård trots detta visar en kontinuerlig försämring av tandtillståndet. Många skäl talar för ökad satsning på förebyggande tandvård. har den förebyggande vården främst fått utrymme i den organiserade barn- och ungdomsvården inom folktandvården. Man har i huvudsak använt sig av munsköljning med fluorlösning utförd i skolorna. Som en följd härav kan de mest framgångsrika landstingsområdena (och ) uppvisa en sänkning av behandlingstider per barn . Detta innebär omräknat i pengar kraftiga inbesparingar. Även andra profylaktiska åtgärder har gett uppmuntrande resultat. Tandhälsoupptagning vid barnavårdscentralerna har exempelvis resulterat i en sänkning av antalet kariesangripna 4-åringar (och enligt en undersökning). Daglig tandborstning med fluortandkräm i skolorna har gett en kariesreduktion . Samma reduktion har erhållits hos barn med hög kariesaktivitet genom tandborstning med fluortandkräm en gång kombinerad med tandborstningsinstruktion. Gemensamt för ovanstående förebyggande åtgärder bland skolbarn är att de utförts med grupp av barn (skolklasser eller mindre). En individuell profylax där man ägnar varje barn särskild uppmärksamhet har ännu ej prövats. Man har väntat med att behandla individen till dess att skador har uppkommit. I stället för att avvakta skador anser vi att man borde använda den tid det tar för att reparera skador eller delar av för att förebygga uppkomsten av skadorna hos varje individ. Mycket tyder på att man kan förvänta en betydande minskning av karies och parodontitförekomsten () genom individuell tandrengöring kombinerad med munhygieninstruktion utförd exempelvis en gång . En systematiskt förebyggande tandvård kräver tillgång på vårdpersonal med förebyggande arbetsuppgifter och som kan forma tandhälsovårdsgrupper. Dessa grupper bör förutom tandläkare bestå av tandhygienister, tandhälsovårdssköterskor och tandsköterskor. Bristen på tandhygienister är stor, eftersom den årliga examinationen f. n. endast utgör 24. Många landsting efterfrågar tandhygienister för att kunna utforma en förebyggande tandvård. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t begär åtgärder i syfte att öka examinationen av tandhygienister. () () ()
mot · FV0211 · 1972-01-10 00:00:00 — om upphävande av förordningen om annonsskatt. Ett demokratiskt samhälle kan inte undvara en fri och obunden press. Det är ett demokratins livsvillkor att denna press är partipolitiskt månghövdad och kan fungera under betryggande ekonomiska förhållanden. Det kan numera anses vara klart ådagalagt att annonsskatten motverkar och allvarligt spolierar de strävanden som härvidlag måste vara vägledande för statsmakterna. att måtte besluta att upphäva förordningen om annonsskatt.
mot · FV021102 · 1972-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående rätten till enskild undervisning i hemmet. Trots vidgade möjligheter ställs många barn på grund av olika former av handikapp utanför den undervisning de har möjlighet att tillgodogöra sig. Speciellt svår är situationen för de barn som har flera handikapp, t. ex. epilepsi och rörelsehinder. Dessa barn kan inte klara undervisningen ens i någon specialskola. Barn med komplicerade handikapp vårdas ofta i hemmen, vilket från många synpunkter är bra. I hemmen har de enligt skolstadgan 5: 47 rätt till särskild undervisning enskilt . Denna undervisning blir då all undervisning som bereds, trots att barnens intellektuella förmåga inte ställer några hinder för deras förmåga att tillgodogöra sig mer undervisning. De fysiska handikapp som finns kompletteras på detta sätt med ett utbildningshandikapp, vilket kan leda till en förstärkt isolering. Rätten till enskild undervisning gäller inte bara elever med grava handikapp. Den gäller också sådana som på grund av långvarig sjukdom eller liknande omständighet inte kan delta i skolarbetet. Detta har bl. a. lett till att elever som har sociala anpassningsproblem bereds enskild undervisning i hemmet , vilket även för denna grupp är hela den undervisning som åtnjuts. Man kan ifrågasätta om enskild undervisning i hemmen är den rätta formen för social rehabilitering. Det förefaller oss troligare att en rehabilitering inom skolan i kontakt med kamrater skulle ge bättre resultat. Ungdomar som får fem timmars undervisning i hemmen upplever lätt denna situation som en rättighet och förmån i förhållande till de kamrater som följer den schemabundna undervisningen. En skoltrött elev kan uppleva det som en lockelse att avstå från skolan för att i stället få dessa fem timmars undervisning. Det är enligt vår mening angeläget att resurserna för särskild undervisning används på effektivaste möjliga sätt. Det är nödvändigt att en annan fördelning sker mellan gravt handikappade barn och långvarigt sjuka barn å den ena sidan och barn med sociala anpassningsproblem å den andra. För att nå en rimlig fördelning bör ges i uppdrag att i detalj undersöka vilka kategorier som bereds tillfälle till enskild undervisning i hemmen. På denna grundval bör Kungl. Maj:t lägga förslag till ändringar i skolstadgan för att bereda handikappade möjligheter att få utökat timantal i enskild undervisning. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att får i uppdrag att undersöka vilka som bereds enskild undervisning i hemmen och att på grundval av detta arbete skolstadgan ändras i enlighet med vad som i motionen anförts. () AXEL () () MAJ ()
mot · FV021107 · 1972-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av fasta tjänster inom vuxenutbildningen. I sitt betänkande Vuxenutbildning i gymnasium och fackskola (SOU 1965: 60) anförde gymnasieutredningen bl. a. att då vuxenutbildningen och ungdomsutbildningen utgör delar av en kommuns samlade skolväsen, skall i underlaget för erforderliga lärartjänster inom kommun inräknas inte endast antalet timmar i ungdomsutbildningen utan också timmarna i vuxenutbildningen. Lärare vid exempelvis gymnasiet i kommunen kunde enligt utredningens mening få sin tjänstgöring förlagd såväl till ungdomsgymnasiet sorn till vuxengymnasiet. I sitt yttrande över ovan nämnda betänkande anslöt sig SÖ till gymnasieutredningens förslag, varvid SÖ dock förutsatte att enbart de timmar som kan beräknas vara mera varaktigt behövliga inom den lokala vuxenutbildningsorganisationen inräknas i underlaget för ordinarie lärartjänster. Föredragande departementschefen följde emellertid inte utredningens förslag i detta hänseende (prop. 1967: 85), utan förordade att endast timlärare skulle bestrida undervisningen inom den lokala vuxenutbildningen i vad avser utbildning enligt högstadium, fackskola och gymnasium. beslöt i enlighet härmed. 1971: 37 föreslogs att lärare i ungdomsutbildningen i kommun i det allmänna stödområdet skulle erhålla möjlighet att i tjänsten inräkna undervisning i vuxenutbildning. Från denna bestämmelse undantogs dock gymnasieortema. Med ovan nämnda undantag sköts hela den kommunala vuxenundervisningen av lärare som arbetar som timlärare, varav många vid sidan av full tjänstgöring inom ungdomsskolan. Det måste anses synnerligen vanskligt att bygga en hel skolform på timlärare. Det har ofta påtalats att vuxenundervisning kräver en speciell metodik. Genom att enbart ha vuxenundervisningen som bisyssla motiveras knappast lärarna att sätta sig in i vuxenpedagogiken. Allteftersom den kommunala vuxenundervisningen expanderar och särskilt i samband med att undervisningen förläggs till ställs skolmyndigheterna inför allt större svårigheter vid rekrytering av lämpliga lärarkrafter samt med det administrativa merarbetet. : j ( 1 ' Vi föreslår därför att timtalet för kommunens vuxenutbildning inräknas i det timtal som bildar underlag för lärartjänster inom kommunen. Detta skulle innebära att fasta tjänster kunde inrättas för vuxenundervisning och att fyllnadstjänstgöring kunde möjliggöras vid sidan av tjänst i ungdomsskolan. Vi förutsätter liksom SÖ:s remissyttrande över gymnasieutredningen att endast det antal timmar som kan beräknas vara mera varaktigt behövliga inom den lokala vuxenutbildningsorganisationen inräknas i underlaget för lärartjänster. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att uttalar att möjlighet ges att inom vuxenutbildningen inrätta fasta tjänster samt fyllnadstjänstgöring i kombination med tjänst i ungdomsskolan. () ()
mot · FV021109 · 1972-01-26 00:00:00 — av i Skärstad om lämplighetstest för elev vid . Enligt vår uppfattning torde en del av skolans problem sammanhänga med lärarsituationen. Lärarna uträttar ett beundransvärt arbete under ofta svåra förhållanden. Det är då rimligt, att de sorn kanske inte har den naturliga fallenheten för arbetet inte i längden orkar skapa en för sig själva och eleverna positiv inställning till arbetet. Elevens inställning till skolarbetet präglas också ofta i hög grad av deras inställning till de enskilda lärarna. Vi finner det synnerligen angeläget, att man underlättar för såväl lärarutbildningsanstalten som lärarkandidater att bedöma vilka som har mindre god fallenhet för läraryrket. Vidare är det angeläget, att man underlättar övergången till annat yrke för dem som efter utbildning och lärartjänstgöring finner sig inte längre orka. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att betygspoängen kompletteras med lämplighetstest vid inträde på lärarhögskola, att hos Kungl. Maj:t begär förslag till åtgärder för att underlätta övergången från lärargärning till annat yrke. () i Skärstad