mot · FV021786 · 1972-11-14 00:00:00 — av i Bäckmora m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr lil angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten. I proposition 1972:1 11 bil. 2 och 3 angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten ingår under punkt 2.3.3.6 ett avsnitt, som gäller älvdalarna och vattenkraftsutbyggnad. Propositionen hänvisar till rapporten med mark och vatten (SOU 1971:75), vari föreslogs att utbyggnadsplaner i huvudvattendragen - med biflöden fr. o. m. t. o. m. samt prövas i en särskild utredning, och framhåller att detta förslag fått stöd av de remissinstanser som yttrat sig i frågan. Civilministern biträder i propositionen förslaget i rapporten och anför att han beträffande de södra huvudälvarna erhållit Kungl. Maj:ts bemyndigande att tillkalla en sakkunnig för att verkställa den utredning som föreslagits i rapporten. Enligt uppgift av har sakkunnig redan tillkallats och utredningsdirektiv utfärdats. En av de berörda och i utredningsdirektiven nämnda älvarna är Ljusnan som redan är utbyggd med tolv kraftverk mellan Långå och Ljusnefors men som är opåverkad av utbyggnader mellan Laforsen och , den s. k. Mellanljusnan. Denna älvsträcka, , är den längsta fallsträckan söder om som ännu är outbyggd. Ljusnan rinner här genom ett landskap som karakteriseras av forsar och sel, höga nipstränder inom den övre delen och folkrik kulturbygd inom den nedre med och belägna, där älven bildar längre sammanhängande lugnvatten. För denna älvsträcka föreligger numera ansökan i om en utbyggnad omfattande fyra kraftverk. En utbyggnad av dessa planerade kraftverk skulle medföra svåra och för framtiden bestående ingrepp med oersättliga konsekvenser för landskapsbild och friluftsliv. Mellanljusnans dalgång genom och tätorter har som riksintresse för det rörliga friluftslivet i dataredovisning till utredningen med mark och vatten (SOU 1971:75) beskrivits med följande citat: Värdefull och vacker kulturlandskapsmiljö utmed älven. Betydande turistregion, belägen på lämpligt avstånd från tätortscentra. Den s. k. har därför funnit Ljusnans dalgång vara den region till vilken man i första hand fortsättningsvis bör koncentrera insatser för turism och friluftsliv. Dalgången rymmer många från turistoch friluftssynpunkt värdefulla objekt och områden. Utbyggnadsplanerna i Mellanljusnan har också framkallat en osedvan ligt stark folkopinion. På namnlistor har ca 23 000 personer protesterat mot utbyggnad, därav av kommunens befolkning . har i sitt yttrande avstyrkt utbyggnad. Dessutom har en neutral undersökning gjorts av i beträffande opinionsläget i trakterna kring . Inte oväntat gav den till resultat att av de tillfrågade var emot en utbyggnad, var för och förklarade sig ej ha tagit ställning. och kammarkollegiet har i remissvar avstyrkt utbyggnad. har i sitt remissvar pekat på de stora värden som en outbyggd älvsträcka i Mellanljusnan representerar och anfört bl. a. följande: För friluftslivet har Mellanljusnan stor betydelse. Detta värde grundar sig på en landskapsmiljö som blir alltmer sällan förekommande. Det naturliga landskapet medger i ojämförligt högre grad framkomlighet och naturupplevelse än den dämda älven. Den alltmer tilltagande stressen i arbetslivet gör att människor som i sitt dagliga arbete är bundna till kontor och verkstadsgolv gärna begagnar fritiden att söka avkoppling och vila i en orörd natur för att uppleva alla dess skönhetsvärden. Som redan nämnts rymmer Mellanljusnan en myckenhet av dessa värden. Många av dessa skulle gå förlorade om kraftverksutbyggnader tillåtes ske. Inte minst dagens ungdom med sitt växande intresse för miljövård kräver att det nutida samhället åt framtidens generationer bevarar de värden som det orörda naturlandskapet och kulturlandskapet representerar. Mot detta skall givetvis ställas de ekonomiska värden som älvsträckan representerar vid en utbyggnad, men dessa synes i sammanhanget vara mindre betydelsefulla jämfört med de kultur- och naturskyddsvärden som vid en exploatering skulle gå förlorade. har i detta sammanhang framhållit att den energiproduktion som de projekterade anläggningarna skulle ge endast utgör ett obetydligt tillskott till landets energiförsörjning. Den skulle efter en eventuell utbyggnad svara mot av elenergibehovet och kan därför på goda grunder sägas vara marginell. Som stöd för denna uppfattning kan vidare åberopas riksplanerapporten med mark och vatten, kap. 22.5, s. 390: En fortsatt vattenkraftsutbyggnad ger ett ringa bidrag till kraftförsörjningen. Restriktivitet mot en fortsatt utbyggnad är motiverad mot bakgrund av de starka skyddsintressen som redovisas för älvarna. Sysselsättningspolitiska motiv utgör i flera fall huvudargumentet för utbyggnad av vattenkraftanläggningar. I ett längre tidsperspektiv får dock sysselsättningseffekterna mindre betydelse. De negativa miljöeffekterna består däremot på lång sikt. Det finns därför anledning att i första hand välja andra sysselsättningspolitiska åtgärder. Mot bakgrund av de sakuppgifter som presenterats för och emot en utbyggnad av Mellanljusnan finner vi att skälen mot en utbyggnad är klart övervägande. Som tidigare framhållits har chefen för erhållit Maj:ts bemyndigande att tillkalla en sakkunnig för att verkställa den utredning som föreslagits i riksplanerapporten beträffande utbyggnadsplaner i södra , och det finns all anledning att alla planer på kraftverksutbyggnader i de nämnda älvarna inklusive Mellanljusnan får vila i avvaktan härpå. Med hänvisning till det anförda hemställes att i sitt yttrande över det av civilministern anmälda förslaget till riktlinjer för Hushållning med mark och vatten måtte i fråga om älvdalarna i södra uttala sig i enlighet med vad i motionen anförts. () i Bäckmora () () () i Agnäs 1 * 1972.