mot · FV021641 · 1972-04-18 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 45 angående vissa organisationsfrågor rörande försvaret. I motion 1613 i anledning av proposition 1972:75 har vi tagit upp bl. a. frågan om omfördelning av försvaret och civilt motstånd. I proposition 1972:45 redogörs nu för ett planerat sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret och en beredning för långsiktig totalförsvarsplanering. Vi hänvisar till vad vi anfört i motion 1613. råder en påtaglig obalans mellan de olika grenarna i vårt totalförsvar. Försvarspolitik i traditionell mening är endast ett av säkerhetspolitikens medel. Strävanden att minska spänningen i världen bör ses i ett vidare perspektiv. En internationell rättsordning kan inte bygga på nöd och fattigdom för flertalet människor i världen utan endast på rättvisa och välstånd för alla. Ett väsentligt ökat utvecklingsbistånd från de rika nationernas sida är på en grundläggande säkerhetspolitisk åtgärd. satsas i 1971/budget för försvarsändamål, dvs. sex gånger mer än det belopp som anvisats för , inklusive alla utbetalningar till och till utvecklingshjälp. Ekonomisk och psykologisk krigföring och politisk krigföring i form av sanktioner och påtryckningar blir än mer tänkbara. På freds-, konflikts- och säkerhetspolitikens forskning, som bör kunna finna metoder för att minska spänningen i världen, satsas i förhållande till det militära försvaret ytterligt små summor. Försvarsministern har i proposition 1972:75 uttalat att med hänsyn till kravet på balans i våra totala försvarsinsatser är det betydelsefullt med fortsatta studier inom övrigt totalförsvar för att erhålla ett säkrare underlag för den långsiktiga planeringen. Enligt vår bedömning bör i de studierna, som presenteras i proposition 1972:45, ingå uppgiften att undersöka hur en omfördelning kan ske från traditionellt militärt försvar till de övriga grenarna i totalförsvaret som ekonomiskt och psykologiskt försvar, freds-, konflikts- och säkerhetspolitisk forskning, freds- och nedrustningsarbete och internationellt biståndsarbete. Frågan om civilt motstånd har diskuterats i . I motionen 1971:699 krävde 11 socialdemokrater att tilläggsdirektiv måtte ges till försvarsutredningen att formulera och analysera olika former av icke-militära försvarsmetoder som en del i det långsiktiga planarbetet inom utredningen. Vid behandlingen av motionen anförde utskottet att utredningen skulle tillföras särskilt underlag genom försvarsdepartementets försorg. Utredningen har utan redovisning av underlags materialet för sitt ställningstagande uttalat att civilt motstånd inte kan utgöra något hållbart alternativ till ett svenskt militärt försvar men ett komplement. Skäl finns enligt utredningen att ytterligare studera förutsättningarna för civilmotstånd och om de bedöms som gynnsamma sprida kunskap om civilmotståndets idé och metoder bland befolkningen redan i fred. I propositionen 1972:75 säges att en betydelsefull upgift i den framtida försvarsplaneringen blir enligt min mening ytterligare åtgärder för att undersöka möjligheterna till och förutsättningar för s. k. civilt motstånd som ett komplement till andra motståndsformer. Jag finner det vara av vikt att studier bedrivs inom detta område. Dessa studier bör utgå från den grundsyn på den svenska säkerhetspolitiken som jag här har redovisat samt från vad försvarsutredningen har anfört om motståndsformer av detta slag. Enligt vårt förmenande finns det ingen möjlighet att bedöma den omfattning eller den betydelse som ett civilmotstånd i kan komma att få, då man vet alltför litet om civilmotstånd som genomtänkt och inlärd metod. En låsning redan nu som utesluter civilmotstånd som ett alternativ för framtiden bedömer vi som olyckligt. kan inte metoden ersätta det traditionella militära försvaret, men enligt vår mening kan man inte heller med bestämdhet uttala sig om huruvida det kan bli ett alternativ till det militära försvaret . Först när forskning men framför allt utbildning i civilmotstånd ägt rum, kan man bedöma dessa faktorer. Grundprincipen för ett civilt motstånd bör vara att utbildningen skall ske för hela civilbefolkningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid de fortsatta studierna inom övrigt totalförsvar bör ingå uppgiften att undersöka hur en omfördelning av försvarskostnaderna kan ske till fördel för det ekonomiska försvaret, det psykologiska försvaret, fredsforskning och konstruktivt nedrustnings- och fredsarbete, samt att studierna om civilt motstånd bör ingå i den föreslagna beredningens och sekretariatets arbete samt ske förutsättningslöst och att grundprincipen skall vara att hela civilbefolkningen utbildas. () () ()