mot · FV02164 · 1972-01-19 00:00:00 — av m. fl. om ökade möjligheter till personval vid val till . Det svenska valsystemet har genom författningsreformen blivit bättre och mer rättvist . Men en stor nackdel finns kvar: väljaren har relativt små möjligheter att välja mellan kandidaterna inom ett parti. Detta är ett allvarligt problem särskilt i de stora valkretsarna och i de stora partierna. Väljaren kan lätt få en känsla av att valet, i vad beträffar personerna, är avgjort på förhand, att partiapparaten sitter inne med den verkliga makten. Alltför många riksdagsmän på säkra mandat kan frestas att ägna för liten tid och intresse åt sina väljares problem i känslan av att ändå ha en trygg riksdagsplats. Det finns alltså flera skäl för mer av personval i valsättet: Debatten och omröstningarna i de representativa församlingarna följer inte alltid partilinjerna. I ett inte obetydligt antal voteringar skär åsikterna genom partierna. Hur olika riksdagsmän ställer sig i sådana frågor kan alltså inte förutses endast genom kännedom om deras partitillhörighet. Man kan genom mer av personval öka väljarnas intresse för politiken. Låter man valhandlingen gälla inte bara parti utan också person stimuleras väljarna att orientera sig om de olika kandidaternas personliga uppfattningar eller åtminstone om deras allmänna samhällssyn. Ökar man väljarnas kännedom om politikerna breddas också kontaktytorna mellan väljare och valda. Det blir lättare att ta kontakt med riksdagsmän som man känner till än med sådana som är anonyma. Det är viktigt för fördjupad närdemokrati att på olika sätt minska känslan av avstånd mellan politiker och allmänhet. Med ökat personval stimuleras också politikerna att mer än hålla kontakt med sina väljare och inte isolera sig i sammanträden och riksdagshus. Riksdagsmän som nonchalerar kontakterna utåt skulle mer än nu riskera sin plats i nästa val. Det skulle troligen påtagligt öka vitaliteten i svensk demokrati. Grundlagberedningen har ägnat sig en del åt frågor kring personvalet men ännu inte lagt fram sitt betänkande. Det tycks däremot redan helt klart bl. a. efter riksdagsdebatten om personval att någon inträngande behandling av frågan inte gjorts inom denna utredning. Det är därför angeläget att tillsätta en särskild utredning med uppgift att utarbeta och pröva olika modeller för ett förstärkt personvalsinslag inom ett proportionellt valsystems ram. Sådana modeller bör presenteras inför offentligheten utan att utredningen bundit sig för någon av dem i syfte att stimulera diskussionen om Därefter kan utredningen, bl. a. efter att ha lyssnat till den allmänna debatten om dessa s. k. modeller, gå vidare och arbeta fram jjj£, förslag. I olika länder kan man finna utgångspunkter för sådana modeller. Valsättet ger möjlighet att uttrycka både parti- och personpreferenser i t. ex. , , , och . Den svenska författningsutredningen förde 1963 fram en intressant modell för personval. Där gav man väljaren en möjlighet att, vid sidan av sin röst på ett parti, genom markering på valsedeln uttrycka sin personsympati. närdemokratimotion (1971:86) skisserade några principer, som borde utredas med utgångspunkt i det västtyska valsättet: En annan möjlighet skulle vara att förändra valsättet i linje med det västtyska systemet, där man indelar mandaten i kretsmandat i enmansvalkretsar respektive riksmandat, som åstadkommer att riksproportionell rättvisa uppnås. Kanske finns här möjligheter att konstruera ett system som dels knyter riksdagsledamöterna fastare till sina valkretsar genom att minska kretsarnas storlek, dels gör det möjligt för olika kandidater inom ett parti att söka erövra platsen(-erna) som alla röster kommer det egna partiet till godo, dels genom utjämningsmandat (som kan fördelas på personer efter utfallet i kretsarna) som skapar proportionell rättvisa på ungefär samma sätt som val. Andra förslag som förts fram har inneburit att man ytterligare vidgar och aktiverar de prowal som brukar hållas i samband med nomineringar. Genom s. k. primärval har man i ökat medborgarnas delaktighet i nomineringsprocessen, men detta system har också stora svagheter. Frågor kring kandidatnomineringen kan därför med fördel prövas av samma utredning som undersöker personvalsinslaget i valsättet. Vi är medvetna om att tekniska svårigheter uppträder vid försök att bygga in starkare personvalsinslag i ett proportionellt valsystem. Just därför är det viktigt att med konkreta uppslag stimulera debatt och En parlamentarisk utredning bör kunna göra det just genom att inför offentligheten lägga fram modeller för ökat personval inom ett proportionellt valsystems ram. Däremot anser vi det helt uteslutet att partierna inte skulle få uppta några namn på kandidater på valsedlarna. Ett förslag från valtekniska utredningen i den riktningen måste avvisas därför att det minskar personvalsinslaget i stället för att öka det. Att väljarna vid själva valtillfället på valsedeln kan se vilken/vilka person(er) de stödjer är ett demokratiskt krav. Den valtekniska utvecklingen måste självfallet nyttjas så att man underlättar och inte försvårar för partierna att presentera sina kandidater. Inte heller kan vi godta ett tekniskt förfarande som tvingar partierna lägga sina nomineringar än . att anhåller hos Kungl. Maj :t att en särskild utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag till starkare personvalsinslag i valsystemet.