mot · FV02816 · 1972-01-26 00:00:00 — av herrar Kronmark och Schött om placering av i skattekraftsområde 2. Två utredningar som kommer att bli av väsentlig betydelse för utvecklingen av den kommunala beskattningen är i arbete: dels den tillsatta utredningen om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, dels skatteutjämningsrevisionen tillsatt 1970 för översyn av reglerna om skatteutjämningsbidrag till kommunerna. Den förra kommer sannolikt att ta i anspråk för sitt arbete, den senare beräknar enligt årets riksdagsberättelse slutföra sitt arbete . Sannolikt kommer resultatet av skatteutjämningsrevisionens arbete dock med hänsyn till remissförfarande m. m. icke att kunna påverka skatteutjämningen . Ett genomförande av ändrade regler kan således icke komma att förverkligas förrän . Mot denna bakgrund finns det anledning att ta upp frågan om skattesituationen i . Följande uppgifter kan därvid tjäna att belysa det läge som råder. befolkning uppgick till 53 861 personer. ökade skattekraften med 12,6 %> och utgör 81: . Medelskattekraften i riket ökade och utgör ca . Av de ca 25 000 inkomsttagarna hade . Inkomstfördelningen är mycket oförmånlig. Inget av länen på fastlandet har en så stor del av sina inkomsttagare i den lägre gruppen och inget annat län har en så liten del av de högre inkomsttagarna som . Nämnda omständigheter har gjort att invånarna har ett för landet rekordhögt skattetryck. En ytterligare bidragande orsak härtill är den i många församlingar höga kyrkoskatten för att hålla kyrkorna i stånd: skattebetalarna är få och skatteunderlaget svagt. Församlingsskatten varierar mellan lägst och . En råd församlingar har . Medelutdebiteringen är , även den högst i landet. Genomsnittet för landet är 0: . I två församlingar Hamra och Sundre skattar inkomsttagarna efter tabell 30. Av denna för landet unika tabell måste skattemyndigheterna specialbeställa 400 ex. Dessa två församlingar toppar alltså både och landets skatteliga. Av övriga 90 församlingar skattar 31 efter tabell 29, huvuddelen av de övriga efter tabell 28, 8 efter tabell 27 och endast två efter tabell 26. Att dessa två skattar efter tabell 26 beror emellertid helt på att kommunen har det största övergångsbidraget, 1: 96, dvs. det bidrag som utgår i samband med kommunsammanläggning. Detta är tidsbegränsat och trappas av successivt. Trots icke oväsentliga statliga skatteutjämningsbidrag har dessa höga kommunala skatter inte kunnat undgås. Den kommunala servicen ligger långt under den nivå som invånarna i många kommuner på fastlandet med lägre skatt har nytta och glädje av. Sysselsättningsläget på ger också anledning till bekymmer. En av industrierna som direkt och indirekt gav sysselsättning åt flera hundra människor kommer att läggas ner. Det höga skattetrycket i förening med de trots det av beslutade statliga fraktstödet alltjämt höga kostnaderna för person- och godstransporter kan näppeligen locka industrier att etablera sig på . Här återgivna omständigheter motiverar att man icke avvaktar pågående utredningar för att bringa ner skattetrycket på . Det är angeläget att , som enligt beslut av riksdag i princip vid brist på skattekraft garanteras en skattekraft som motsvarar 92 »/o av medelskattekraften i riket, placeras i skattekraftsområde 2 som ger en motsvarande garanti på . Åberopande vad här anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att placeras i skattekraftsområde 2.