bet · FV01KU36 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:36 betänkande i anledning av motionerom det statliga utrednings- och remissväsendet. I detta betänkande behandlasmotionerna 1972:101 av m. fl. (c) och 1972:291 av m.fl. (fp) i vissa delar (hemställan punkt A 1 och 2). i motionen 1972:101: "att hemställer hosKungl. Maj:t att en parlamentarisk arbetsgrupp ges i uppdrag att granska detstatliga utredningsväsendet och utforma allmänna riktlinjer för detta, ienlighet med vad som anförts i motionen"; samt i motionen 1972:291 i här aktuella delar: "attriksdagen hos Kungl. 1. att Kungl.Maj:t utfärdar en normahnstruktion för de statliga utredningarna ochrekommenderar att utredningarnas faktamaterial offentliggörs på ett tidigtstadium av utredningsarbetet samt att offentliga utfrågningar bör utgöra en delav utredningens arbete, 2. att en översyngörs av det stathga remissväsendet". I fråga om moriveringarna hänvisas till motionerna. Motioner med yrkanden beträffandeutredningsväsendet väcktes vid riksdag och hänvisades tillkonstitutionsutskottet samt till allmänna beredningsutskottet. Efter enutföriig recit - till vilken här hänvisas med redogörelse bl, a, förinnehållet i kommittékungörelsen och för tidigare reformförslag uttaladekonstitutionsutskottet i sitt utlåtande (KU 1970:24): Det svenska utredningsväsendet äratt betrakta som ett led i beredningen av ärenden före regeringens avgörande.Beredningsförfarandet lämnas till större delen oreglerat i gällanderegeringsform. Någon bestämmelse däri om utredningsväsendet finns inte. Grundlagberedningen har fått i uppdrag att framläggaförslag till en ny författning. Det är ofrånkomligt att grundlagberedningen somett led i detta arbete måste överväga beredningen av regeringsärendena. 1 dettasammanhang aktualiseras givetvis även utredningsväsendet. Det kan sålundaenligt utskottets mening förutsättas att grundlagberedningen kommer att tillprövning uppta väsentjiga med utredningsväsendet sammanhängande frågor utan attnågot särskilt initiativ därtill behöver tas. Grundlagberedningens prövning idessa hänseenden bör inte föregripas genom några uttalanden frän riksdagenssida. Utskottet kan därför inte tillstyrka bifall vare sig till motionerna1:544 och 11:642, där det begärs att utredningsväsendet skall regleras i grundlag,eller till motionerna 1:445 och 11:492 i förevarande del, där det hemställsatt till Kungl, Maj:t ger till känna vad som anförts i motionerna omreformer inom det statliga utredningsväsendet. Mot utlåtandet reserverade sig tioledamöter (m, fp och c). Vid riksdag togs utredningsväsendet ånyo upp i tvåmotioner (1971:86 och 1971:114). anförde i sitt betänkande följande(KU 1971:18): Såsom utskottet uttalade i sittutlåtande över motioner med samma syfte vid riksdag kan detförutsättas att grundlagberedningen kommer att pröva väsentliga medutredningsväsendet sammanhängande frågor utan särskilt initiativ frånriksdagen. Utskottet finner ej heller nu att grundlagberedningens prövning börföregripas genom några uttalanden från sida och kan därför intetillstyrka bifall till motionerna. Mot betänkandet reserverade sig sjuledamöter (m, fp och c). I samband med årets granskning avstatsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning (KU 1972:26)behandlade utskottet bl. a. utredningsväsendet (se betänkandet s. 11-12). Reservation avgavs av fyra ledamöter (fp och m) ochsärskilt yttrande av tre ledamöter (c). Angående innehållet i reservationen ochdet särskilda yttrandet hänvisas till betänkandet (s. 18-19). Vid riksdag begärdes i enmotion (1971:86-fp) att en vetenskaplig kartläggning skulle göras av detstatliga remissväsendets principer och praxis. Motionen behandlades avutskottet (KU 1971:53) som efter en utförlig recit till vilken här hänvisasyttrade: Remissförfarandet har under senareår uppmärksammats på olika sätt såväl vid lagstiftning som av riksdagenskontrollorgan. Sålunda har i den av riksdag antagna förvaltningslagen,som skall träda i kraft , intagits bestämmelser omremissförfarandet. Vidare har företagit en ingåendegranskning av handläggningen av remissärenden, vilken redovisats i utskottetsgranskningsmemorial åren 1967-1970. Även justitieombudsmännen har upprepadegånger uttalat sig om remissbehandling av ärenden. Slutligen har inomriksdagens revisorers kansli företagits en undersökning av remissväsendet,vilken redovisats i en granskningspromemoria under innevarande år. Undersökningenhar legat till grund för en av revisorerna till Kungl. Maj:t gjordframställning om översyn av remissverksamheten. Remissförfarandet har genom de företagna undersökningarnabelysts från skilda utgångspunkter. Då frågan om remissverksamheten därjämtegenom det initiativ som tagits av revisorer redan aktualiserats hosKungl. Maj:t, finner utskottet inte erforderligt med något ytterligareinitiativ från sida. Reservation avgavs av två ledamöter (fp). Även remissväsendet i första hand redovisningen avremissyttranden i propositioner var föremål för visst studium i samband medårets granskning av statsrådsprotokollen (se KU 1972:26 s. 12-13). Beredningens slutbetänkande (SOU1972:15), som avlämnades detta år och efterremissbehandling är föremål för prövning inom , innehållerbl. a. förslag till ny regeringsform (RF). Beträffande utrednings- och remissförfarandethar i 6 kap. RF som behandlar regeringsarbetet upptagits ett stadgande - 2 § av följande innehåll: Vid beredningen av regeringsärendeninhämtas behövliga upplysningar och yttranden från berörda myndigheter. Ierforderlig omfattning skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda attyttra sig. Förslaget ansluter sig tillförfattningsutredningens (FU) framlagda förslag i ämnet (SOU 1963:16s. 102 och SOU 1963:17 s. 228-229). Grundlagberedningen anför i sin specialmotivering till 6kap. 2 § RF följande (SOU 1972:15 s. 150): Vid 1970 och riksdagarväcktes motioner med krav på reformer inom utredningsväsendet. Främst åsyftadesen mera vidsträckt användning av parlamentariskt sammansatta kommittéer samtstörre offentlighet och insyn i pågående utredningar. KU har i sina betänkandenöver motionerna (1970:24 och 1971:18) förutsatt att grundlagberedningensprövning av utredningsväsendet inte borde föregripas genom några uttalandenfrån sida. Beredningen har vid sina överväganden inte funnit skälföreligga att grundlagsfästa formerna för utredningsarbetet i vidare omfattningän FU gjorde i sitt förslag. Beredningen har därför utformat paragrafen omberedning av regeringsärenden väsentligen i enlighet med detta. Med anledning av ett påpekande under remissbehandhngen(SOU 1965:3 s. 42) vill beredningen erinra om att den numera antagnaförvaltningslagen (1971:290) inte gäller i regeringsärenden. Bestämmelsen om beredning gäller inte bara författnings-och budgetärenden och liknande ärenden utan också besvärs- och utnämningsärendenoch andra partsärenden. Föreskriften om remiss bör avfattas med tanke därpå. Motioner i samma syfte som deförevarande såvitt gäller utredningsväsendet förekom även vid förra åretsriksdag. Utskottet uttalade därvid att det kunde förutsättas attgrundlagberedningen skulle pröva väsentliga med utredningsväsendetsammanhängande frågor utan särskilt initiativ frän . Enligt utskottetborde beredningens prövning inte föregripas genom några uttalanden fränriksdagens sida. Utskottet avstyrkte därför motionerna. följdeutskottet och avslog motionerna. Grundlagberedningen, varsslutbetänkande nu föreligger och efter remissbehandling prövasinom , har föreslagit ett grundlagsstadgande som behandlarregeringsärendenas beredning. Utskottet anser att proposition i författningsfrågan böravvaktas innan ställning tas till grundlagberedningens förslag i denna del ochäven till de i motionerna framställda yrkandena. På grundav det anförda hemställer utskottet att motionerna 1972:101 samt1972:291 såvitt avser hemställan punkt A 1 och 2 inte föranleder någonriksdagens åtgärd. Närvarande: herrar i Luttra (c). ().Henningsson* (s), (), herrar (), i (s), (), , , i (s), i (m),(). Fiskesjö (c). i (fp), Schött* (m), ()och Wictorsson (s). Ej närvarande vid justeringen. av herrar i Luttra (c), (), i (m). Fiskesjö (c). i (fp), Schött (m) och (), vilkaansett att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: De offentliga utredningarna är av tradition ett centraltled i den demokratiska beslutsprocessen i vårt land. Rätt begagnade kan debidra inte bara till ett säkrare beslutsunderlag utan också till att stimuleraden offentliga debatten och öka förankringen av statsmakternas beslut. Undersenare år har emellertid utvecklingen i fråga om utredningsväsendet fått dragsom är i viss mån oroväckande. Regeringens intresse för allsidigtkommittéarbete har avtagit. Utredningsväsendet brister i styrning ochsamordning. Ett mycket stort antal värdefulla parlamentariska initiativ avvisasmed hänvisning till pågående utredningar ofta på perifera områden. Kommittékostnadernahar stigit starkt. Antalet kommittéer har ökat. Andelen kommittéer medparlamentariskt inslag har minskat. En allt större del av utredningsarbetetsker numera inom departementen. En viss förlängning av utredningarnasnormalarbetstid kan konstateras. Det finns flera exempel på utredningar somarbetat utan att utredningsresultaten kunnat läggas till grund förbeslut. Del finns också flera exempel på utredningar vars direktiv griper in ivarandra, utan att detta beaktat och där utredningsarbetet därför ej kunnatbedrivas på ett meningsfyllt sätt. Det väsentliga är att utredningsväsendet ges en sådanutformning, att det förutsättningslöst kan frambringa det faktaunderlag som krävsför beslutsfattandet. Alla utredningar som inte är av utpräglat teknisk naturbör enligt vår mening få ett starkt inslag av parlamentariker. Dennauppfattning har också framförts av revisorer. Parlamentarikerna iutredningarna bör alltid på ett tidigt stadium få påverka vilkakartläggningsuppgifter som skall utföras. På så sätt kan insyn i ochinflytande över det offentliga utredningsväsendet förstärkas och riskerna försnedvridning av faktaanskaffandet minskas. Grundlagberedningen,vars slutbetänkande nu föreligger och efter remissbehandlingprövas inom , har enbart behandlat regeringsärendenasberedning i snävare mening. Möjligheterna att utanför grundlagen ge ävenkommittéväsendet en fastare form bör emellertid också prövas. Utskottet villdärför föreslå att en särskild arbetsgrupp tillsätts med företrädare för depolitiska partierna för att utarbeta förslag till regler för kommittéväsendet.Reglerna bör bl. a. behandla inflytande över utredningarna ochformerna för offentliggörandet av faktamaterial under utredningsarbetets gång.Då remissförfarandet har samband med utredningsväsendet bör arbetsgruppen varaoförhindrad att föreslå ändrade riktlinjer även för detta. att i anledning avmotionerna 1972:101 och 1972:291 såvitt avser hemställan punkt A 1 och 2anhåller hos Kungl. Maj:t att en parlamentarisk arbetsgrupp ges i uppdrag attgranska det statliga utredningsväsendet och utforma regler för detta i enlighetmed vad som anförts i utskottets utlåtande och i motionerna.