bet · FV01KU37 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:37 betänkande i anledning av en motion om sänkning av rösträtts- och valbarhetsålder. I detta betänkande behandlasmotionen 1972:167 av m. fl. (vpk). Hemställan avser: "att beslutar attrösträttsålder och valbarhetsålder sänks till samt att vederbörandeutskott utarbetar förslag till erforderlig lagtext". Motionen hänvisar till motionen 1972:181 av herrHermansson m.fl. (vpk) om sänkning av myndighetsåldern till . Sistnämndamotion behandlas av lagutskottet. Gällande bestämmelser, frågans tidigare behandling, m. m. Enligt nu gällande reglertillkommer rösträtt vid val till och kommunala val den som senastunder valåret uppnår och i röstlängd är upptagen somröstberättigad (riksdagsordningen § 14, 6 § kommunallagen). Åldersgränsen förvalbarhet till eller i kommunala val är myndig ålder (RO § 26, 7 §kommunallagen) dvs. att vederbörande skall ha fyllt . , då antog den partiella författningsreformen,varigenom bl. a. nyssnämnda åldersgränser vid val till infördes,beslöts även en ändring i (1949:381) av innebörd attmyndighetsåldern sänktes från 2 1 till 20 är. I propositionen (1968:92) rörande bl. a. förslag tillsänkning av rösträtts- och valbarhetsålder tog departementschefen även uppfrågan om en längre gående sänkning av rösträttsåldern. Han förklarade sigdärvid inte anse det uteslutet, att det vid en allmän översyn avrösträttsvillkoren skulle visa sig möjligt att utforma dessa på ett sådant sättatt rösträttsåldern kunde fastställas fristående och på andra grunder än demsom är aktuella vid bestämmandet av myndighetsåldern. Han framhöll, att detingick i grundlagberedningens uppdrag att under arbetet på den totala författningsreformengöra en översyn av rösträttsvillkoren och därvid bl. a. överväga om omyndighetpå grund av domstols beslut ovillkorligen bör diskvalificera för rösträtt. Beträffande valbarhetsåldern anförde departementschefen inyssnämnda proposition (1968:92) bl. a. att älderskravet för valbarhet tillriksdagsman torde sakna betydelse som garanti för riksdagsledamöternaskvalifikationer, då en sådan garanti redan ligger i partiernas intresse av attnominera endast personer som är förtjänta av väljarnas förtroende. I 1972.4 saml. var därför naturligt, menade departementschefen, att iåldershänseende knyta valbarhetsåldern eller tillmyndighetsåldern. Vid valet mellan dessa två stannade departementschefen föratt föreslå myndighetsdagen som nedre gräns för valbarhet. Vid riksdagsbehandUngen anslöt sig konstitutionsutskotteti nu refererade hänseenden till vad departementschefen anfört (KU 1968:20).Riksdagen följde utskottet (rskr 1968:279). Vid riksdagsbehandlingen av propositionen (1969:25) medförslag till bl. a. en sänkning av myndighetsåldern uttalade förstalagutskottet ( ILU 1969:32) i anledning av motioner om en mera långtgåendesänkning av myndighetsåldern, att för en 20-årsgräns bl. a. talade attrelationen mellan myndighets- och rösträttsålder även i fortsättningen fickbestå samt att det f. n. syntes ovisst i vilken mån grundlagberedningensöversyn av rösträttsvillkoren kunde leda till en ytterligare sänkning avrösträttsåldern. Utskottet framhöll som avgörande för sin bedömning, attmyndighet bör inträda , önskemålet om en nordisk rättslikhet påförevarande område samt att den nu föreslagna sänkningen grundats på nordiskaöverläggningar, där man lyckats nå enighet om åldersgränsen . Frågan om sänkning av myndighetsåldern till 18 årbehandlades vid 1970 och riksdagar. Båda åren avslogs motionerna påvederbörande utskotts (ILU 1970:3, LU 1971:6) hemställan. Reservationeravgavs, 1970 blank av en ledamot (fp) och 1971 av fem ledamöter (2 fp, 3c). 1 reservationen 1971 föreslogs att skulle hos Kungl. Maj:t begäraförslag till erforderliga lagändringar för en sänkning av myndighetsåldern till18 år. En närmare redogörelse för ärendena lämnas i betänkandet LU 1972:19,till vilket hänvisas. Frågan om ytterligare sänkning av rösträttsåldern upptogssåväl vid 1970 som riksdagar. I sitt utlåtande i anledning avifrågavarande motioner till riksdag anförde (KU1970:9) att frågan om ytterligare sänkning av rösträttsåldern skulle prövas avgrundlagberedningen och att inte borde föregripa denna prövning genomnågot ställningstagande i sak till de förslag som framförts i motionerna.Utskottet hemställde, att måtte anhålla hos Kungl. Maj:t attmotionerna skulle överlämnas till grundlagberedningen. Sex ledamöter (3 fp och3 c) reserverade sig till förmån för en hemställan att i anledning avmotionerna måtte - för att möjliggöra tillämpning av reformen redan i 1973 årsval som vilande för vidare grundlagsenlig behandling anta ett i reservationenintaget förslag till ändrad lydelse av § 14 andra stycket riksdagsordningen,vilket innebar att rösträttsåldern sänktes med och alltså skulle inträdaåret efter det uppnåtts. Vid behandlingen av utlåtandet stannadekamrarna i olika beslut. Första kammaren biföll utskottets hemställan medanandra kammaren biföll reservationen. Då sammanjämkning inte kunde åstadkommasförföll frågan (KU 1970:25). I sitt utlåtande över motioner i förevarande ämne till1971 års riksdag uttalade (KU 1971:48) - underhänvisning till att företrädarna för de politiska partierna igrundlagberedningen enhälligt beslutat, att framlägga förslagom att rösträtt skall inträda den dag en person fyller att motionernainte borde föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet hemställdedärför att skulle förklara motionerna besvarade med vad utskottetanfört. 1 sitt framlagdaförslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15) hargrundlagberedningen föreslagit att såväl rösträtts- som valbarhetsålder skallsänkas till . 1 förslaget, som i denna del är enhälligt, har 2 kap. 2 §regeringsformen erhållit följande lydelse: Rösträtt vid val till riksdagentillkommer varje i riket bosatt svensk medborgare som har uppnått aderton årsålder senast på valdagen. Om rösträtt för svenska medborgare som ej är bosattai riket stadgas i lag. Den som är omyndigförklarad av domstol äger ej rösträtt. Rösträttenskall grundas på en före valet uppgjord röstlängd. Samma kapitels 11 § första stycket har i förslagetföljande innehåll: Endast den som är svenskmedborgare, myndig och upptagen i röstlängd såsom röstberättigad kan varaledamot av eller ersättare för ledamot. Som motivering till den föreslagnasänkningen anför beredningen bl. a. följande. En sänkning av rösträttsåldernskulle enligt beredningens uppfattning vidga demokratin genom att dels ökaandelen röstberättigade medborgare, dels stimulera ungdomens politiskaintresse. Genom bl, a, förbättrad skolundervisning i samhällskunskap,massmediernas informationsverksamhet och föreningsverksamheten bör flertaletungdomar efter hand få bättre förutsättningar att ta ställning i politiskafrågor, redan innan de uppnår den nu gällande rösträttsåldern. Beredningenföreslår på dessa grunder, att rösträttsåldern . Vid valet avdenna åldersgräns har beredningen beaktat den betydelse som 18-årsgränsen iandra sammanhang har för inträdandet av medborgerliga rättigheter ochskyldigheter. Den civilrättsliga handlingsförmåga, som är anknuten till1 8-årsåldern, är exempelvis så omfattande, att det inte utan fog kan hävdas,att myndighet väsentligen inträder redan vid denna ålder. Man kan vidarehänvisa till att värnpliktsåldern är samt till att rätt attingå äktenskap inträder vid samma ålder. Beredningen avser emellertid inte attmed sitt förslag om sänkning av rösträttsåldern upphäva det traditionella sambandetmellan rösträttsålder och myndighetsålder. Beredningen har nämligen förutsattatt myndighetsåldern även kommer att sammanfalla medrösträttsåldern. Då frågan om myndighetsåldern inte omfattas av beredningensutredningsuppdrag, kan beredningen emellertid inte framlägga något formligtförslag i detta hänseende. Eftersom åldern för valbarhet till enligtberedningens förslag även fortsättningsvis skall följa myndighetsåldern (senedan under 11 §), kommer en sänkning av myndighetsåldern till attmedföra en motsvarande sänkning av valbarhetsåldern. 1 förevarande motion begärs ensänkning av rösträtts- och valbarhetsålder till . Grundlagberedningen har i sitt slutbetänkande med förslagtill ny regeringsform och ny riksdagsordning förordat att rösträtts- ochvalbarhetsålder sänks till 18 är. Motionärernas önskemål överensstämmersåledes med beredningens förslag. Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremålför överväganden inom . Proposition, som bl, a, behandlarfrågorna om rösträtts- och valbarhetsålder, kan väntas föreläggas riksdagenunder , Dessa frågor kommer därigenom att inom pågående valperiod iett större sammanhang underställas prövning. Med hänsyn härrillföreslår utskottet att motionen inte föranleder någon åtgärd. attmotionen 1972:167 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande: herrar i Luttra (c). * (s).Henningsson* (s), * (s), herrar (), i (s), .Mossberg (s), , , i (s), Wemer i (m), (). Fiskesjö (c). i (fp), Schött* (m), () ochWictorsson (s). * Ej närvarande vid justeringen. 72 1758 S 1972