bet · FV01UU20 · 1972-12-31 00:00:00 — Avsikten är att man därvid skall kunna besluta om ökning av defaktiskt öppnade kontingenterna under hänsynstagande till marknadsutvecklingeni . Departementschefen framhåller att irealiteten huvuddelen av och import av papper ochpappersprodukter kommer att kunna ske tullfritt inom det system medtullkontingenter som överenskommits. För vissa andra känsliga produkterblir övergångstiden . Det gäller korta konstgjorda textilfihrer, ferrolegeringar,aluminium (obearbetad), bly (obearbetat, annat än verkbly), zink (obearbetad),vissaoädla metaller, specialstål, kullagerrör och rostfria rör. Tullavvecklingenskall ske i accelererande takt enligt följande tidtabell: Reduktion (%) För importen från av desärbehandlade varorna med undantag av bly har gemenskaperna förbehållit sigrätten att tillämpa s. k. indikativakvantitetsramar. Om ett medlemsland av det utvidgade EEC eller EEC-kommissionenett visst år sä begär skall den del av importen , som överskriderkvantitetsramarna underkastas de tullar som EEC tillämpar mot tredje land. Denhögre tullsatsen utlöses sålunda först efter särskilt beslut. Vid sådant beslutskall vid import till , och följande tullar gällatill : gentemot tredje land (%) Gemenskaperna skall ärligenunderrätta det gemensamma förvaltningsorganet om de kvantitetsramar som skallgälla följande är. De indikativa kvantitetsramarna , som anges iavtalet, avser praktiskt taget hela den svenska pappersexporten utomtidningspapper. Sådana kvantitetsramar skall vidare tillämpas för vissaferrolegeringar, obearbetad aluminium, titan, specialstål, kullagerrör ochrostfria rör. Vid beräkningen av ramarna har man utgått från dengenomsnittliga importen . På pappersomrädet har dettagenomsnitt i regel räknats upp , på stålomrädet med 3 gånger och förövriga varor med något varierande tal. Fr. o. m. skall ske en årliguppräkning av ramarna . Gemenskaperna har dock förbehållit sig rättenatt vid konjunkturella svårigheter, efter konsultation med , behållaföregående års kvantitetsramar. Departementschefen framhåller attkvantitetsramarna i flertalet fall inte fullt motsvarar den faktiska importenfrän . Systemet kan komma att medföra såväl enviss osäkerhet som en del administrativa problem. Garantier finns dock försvenska exportörer att komma i åtnjutande av de reducerade tullarna för den delav exporten som ryms inom de ökande kvantitetsramarna. Huruvida gemenskapenkan komma att utnyttja möjligheten att ta ut högre tull i de fall den svenskaexporten överskrider de indikativa ramarna kan inte förutsägas. Av betydelseför detta torde bli såväl det allmänna konjunkturförloppet som utvecklingeninom berörda industrisektorer. Eventuella överskridanden av ramarna kanförväntas äga rum först mot slutet av . Det finns därför anledning attförmoda att den högre tullen -eftersom den skall gälla endast till årets utgång kommer att belasta endast relativt begränsade kvantiteter. Vidare framhåller departementschefen att den europeiskapappersindustrins farhågor för ökande konkurrens för den nordiska industrin ären politisk realitet i EEC-länderna. Mot bakgrund av tidigare förhandlingserfarenhetermåste det även för svenska papperstillverkare framstå som en väsentlig och ingalunda .självklar framgång att efter en fastställd övergångstid få tullfri tillgång till hela denvästeuropeiska marknaden. Man bör också hålla i minnet att en stor del av densvenska skogsindustrins produktion tidningspapper och massa - redan åtnjutertullfrihet på EEC-marknaden samt att tullavvecklingen för sågverksindustrinoch övrig träbearbetande industri följer den normala tidtabellen.Departementschefens allmänna bedömning är att avtalet trots särbestämmelsernainnebär väsentliga fördelar för den svenska skogsindustrin. För att bibehålla jämvikten ikonkurrensförhällandena pä stålområdet kommer , som följd av attgemenskaperna tillämpar särskilda bestämmelser, att förlänga tullavveckhngenvid import från gemenskaperna till för specialstål, bandjärn, visstunnplåt samt rör. har förbehållit sig rätten att senare inrättaindikativa kvantitetsramar för specialstål och rör om sä skulle visa signödvändigt. I propositionen meddelas att detinom papperssektorn inte funnits skäl att begära liknande säranordningar.Förlängt gränsskydd för den svenska pappersindustrin skulle, på grund av vårobetydliga pappersimport, inte fä någon ekonomisk betydelse. Som känsliga varor hargemenskaperna dessutom under förhandlingarna betecknat ytterligare att antalvaror, vilka dock inte omnämns i avtalet, nämligen kisel, plywood, spänskivor,träfiberplattor, kvarnstenar, slipstenar, slipmedel, varor av asfalt etc, varorav sten, eldfast konstruktionsmaterial, vissa halvfabrikat av koppar, kullager,grafitelektroder och dragbilar. Tullarna för dessa kommer att avvecklas enligt denordinarie tidtabellen utan någon förlängning. Gemenskaperna har emellertidlåtit förstå att utvecklingen av importen av dessa varor kommer att bli föremålför en statistisk övervakning. Härigenom kan upplysningar snabbt erhållas omnågon marknadsstörning hotar uppstå som skulle kunna leda till attskyddsklausuler åberopas enligt det normala förfarandet. Avtalet innehåller i protokollen 1 och 4 vissasärbestämmelser avseende handeln med . Livsmedelsindustriprodukter (Art. 9-10, protokoll 2) För en radlivsmedelsindustriprodukter och andra bearbetade jordbruksvaror utgår vidimport till EEC dels en fast avgift (värdetull) som utgörmanufaktureringsskydd, dels en rörlig avgift som har till syfte att utjämnaskillnaden mellan prisnivåerna i EEC och på världsmarknaden för dejordbruksvaror som ingår i produkterna. En del varor har, i likhet med vad somibland är fallet även i , enbart ett tullskydd, som i vissa fallinbegriper såväl råvaruprisutjämning som manufaktureringsskydd. De varor som ingår i överenskommelsen återfinns i de tillprotokoll 2 fogade tabellerna. Dessa upptar bl. a. choklad och konfektyrer,makaroner, , matbröd, däribland knäckebröd, såser och sopporläskedrycker och öl. Enligt avtalet skall parterna fördessa varor avskaffa manufakturerings-skyddet men ha rätt att ta ut en rörligavgift eller en schablontull eller att vidta interna åtgärder i syfte attittjämna prisskillnaderna pä i produkten ingående jordbruksråvaror. Sålundakommer EEC att avveckla den fasta delen av gränsskyddet,manufaktureringsskyddet. För varor där endast tull utgår kommer den del avtullen som utgör manufaktureringsskydd att avvecklas. Däremot behålls denrörliga avgiften respektive den del av tullen som utgör kompensation förråvaruprisskillnaden. Detta innebär också att och kommeratt införa rörlig avgift eller schablontull för vissa varor som är tullfriaenligt . kommer för samma varor, med undantag avjäst, att likaledes avveckla manufaktureringsskyddet. När det gäller prisutjämningenför råvaror kan antingen tillämpa nu gällande interna system ellerinföra en rörlig avgift av det slag som förekommer i EEC. Överenskommelsen medför att vissalivsmedelsindustriprodukter, som ej varit föremål för frihandel i EFTA, nukommer att få tullförmåner i hela den utvidgade gemenskapen. Detta gäller t.ex. knäckebröd. Andra åter, som varit industrivaror i EFTA och där givitsfrihandelsbehandling, t. ex. fisk- och skaldjurskonserver, omfattas inte avavtalet och kommer därför i och att successivt beläggasmed tull. Det gemensamma förvaltningsorganet skall avgöra omytterligare, icke jordbruksreglerade, varor hänförliga till kapitel senareskall inkluderas i avtalet. Principiell enighet råder redan nu om att vissaalkoholhaltiga drycker hänförliga till tulltaxenummer 22.09 skall ingå iavtalet. Enligt art. 10 ges parterna möjlighet att företa deanpassningar av avtalets regler som kan bli aktuella till följd av ändringar ideras jordbrukspolitik. Vid sådana anpassningar skall hänsyn tas till den andrapartens intressen. Jordbruk och fiske (Art. 15) Frihandeln - EEC omfattarinte jordbruksvaror. Enligt EEC:s definition ingår i begreppet jordbruksvarorförutom de egentliga jordbruksprodukterna även fisk, vissalivsmedelsprodukter, vin, frukt, grönsaker och levande växter. Färsk fisk omfattas sålunda inte av avtalet och kommer ilikhet med frysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserver att beläggas medtull i och . För den viktigaste svenska exportvaran inomfiskområdet, sill, är EEC:s tull emellertid suspenderad. I särskildskriftväxling har åtagit sig att behålla den nuvarande tullfriheten förfrysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserver vid import från ochStorbritannien samt att utsträcka dessa förmåner att gälla hela EEC. Dessaåtaganden gäller dock endast så länge någon genomgripande förändring ikonkurrensförhällandena inom fiskerinäringen inte sker. Sädana förändringar kan vara att EEC upphäver nuvarande suspendering av silltullen eller att de svenska fiskarnaslandningsrättigheter i upphör. I anslutning till avtalet har utfäst sig attensidigt bevilja EEC tullförmäner för vin och vissa trädgårdsprodukter. Tullenavskaffas helt för vin och blomsterlökar. Den sänks för vindruvor,persikor, , ljung, ginst, blomkål (), nyskördade morötter(den 1 ) samt med /kg för rosor (den 1 december-29februari) och tulpaner (den 1 mars-den 30 november). 1 propositionen meddelas härom bl. a. följande. Gemenskaperna hävdade vid förhandlingarna att ensidigasvenska medgivanden var nödvändiga på jordbruksområdet för att skapa en rimligbalans i avtalet. Några medgivanden frän EEC:s sida kunde inte komma i fråga.Under förhandlingarnas slutskede befanns vissa begränsade medgivandennödvändiga för att nä en tillfredsställande helhetslösning. De svenska medgivandena på trädgårdsområdet torde i stortsett inte ha någon negativ inverkan på den svenska trädgårdsnäringenskonkurrensförhållande. Departementschefen erinrar i detta sammanhang om attSverige beviljat eller avser att bevilja utvecklingländerna vissa tullförmånerpå ifrågavarande varuområde. Departementschefen finner det naturligt attifrågavarande tullättnader skall kunna utsträckas att gälla även de kvarvarandeEFTA-länderna. Parterna uttalar i avtalet att deskall söka utveckla handeln med jordbruksvaror under hänsynstagande till sinjordbrukspolitik. De förbinder sig också att inte tillämpa sina sanitära ochveterinära bestämmelser på ett diskriminerande sätt eller så att handelnotillbörligt hindras. Departementschefen framhållerbeträffande avtalets konsekvenser för jordbruk och livsmedelsindustri bl. Den svenska fiskförädlingsindustrins konkurrenssituation kommer attförändras genom att den svenska exporten till de tidigare EFTA-medlemmarnaDanmark och kommer att mötas av EEC-tullar. har gjort en framställningom åtgärder med anledning av . Den har överlämnats tillfiskerinäringsutredningen för att beaktas vid dess fortsatta arbete. De förmåner som bl. a. som följd avEFTA-samarbetet haft på den engelska marknaden vid export av bacon och smör gårav allt att döma förlorade, när lämnar EFTA. Den svenska exporten av härdade fetter och oljor,vilken är tullfri enligt , kommer att beläggas med tull videxport till de nya medlemsländerna i EEC. Frågan om att eventuellt höjagränsskyddet till för fettvaror, inkl. margarin, bereds för närvarandeoch kommer om särskild åtgärder krävs att i särskild ordning anmälas förriksdagen. Utvidgningen av EEC föranleder en ändring av EEC:smarknadsreglering för nötkött. De nya reglerna kommer i vissa marknadslägenatt innebära ett större ekonomiskt utbyte vad gäller den svenska nötköttsexporten. Vid förhandlingarna med EEC har understrukit attutvidgningen av EEC kommer att medföra problem för den traditionella svenskaexporten till de nya medlemsländerna av bl. a. oljor och fetter, fiskvaror,bacon och smör och att med hänsyn härtill har för avsikt att medhänvisning till bestämmelserna i art. 15 i avtalet mellan och EEC ta upp förekommande problem påjordbruksområdet i syfte att finna lämpliga lösningar på dem. har kontakter inletts mellan vissa av dekvarvarande EFTA-länderna i syfte att nä överenskommelser om ömsesidigalättnader i exporten"av jordbruksprodukter. För att de varor som omfattas avavtalet mellan och de utvidgade gemenskaperna skall komma i åtnjutandeav tullförmånerna krävs att de har ursprung i eller i gemenskaperna. Reglerna för vilka varor som skall anses ha ursprungåterfinns i protokoll 3. De är i vissa avseenden annorlunda än EFTA:s. Det nyasystemet är utvecklat ur de föreskrifter som gäller bl. a. för de nyligeninförda generella tullpreferenserna för inom . Enligt reglerna skall en vara anses ha ursprung i Sverigeeller i EEC om den helt framställts där eller framställts där genom bearbetningeller behandling av importerat material, på villkor att materialet därvidgenomgått en bearbetning som är tillräcklig enligt avtalets bestämmelser. Dettavillkor gäller dock inte material som har ursprung i EEC eller . Huvudregeln är att en vara anses ha undergått tillräckligbearbetning om den framställda varan därigenom blir hänförlig till annattulltaxenummer än var och en av de varor som använts som material. Dennahuvudregel kompletteras med föreskrifter i två bearbetningslistor, A och B. Lista A innehåller en omfattande förteckning över varorför vilka specifika krav gäller utöver huvudregelns nummerväxlingskrav. Somexempel kan nämnas att på verkstadsområdet material av icke-ursprung fåranvändas till högst av slutvärdet. På textilområdet krävs i regel attbearbetningen skett i tvä steg (t. ex. både spinning och vävning) för attvarorna skall få ursprung. Lista B upptar varor för vilka där angivna bearbetningarär ursprungs-kvalificerande även om nummerväxling ej äger rum. Denna listainnehåller även vissa toleransregler som medger användande avicke-ursprungs-material upp till en viss andel av slutvärdet trots attnummerväxling ej skett genom bearbetningen. För så gott som alla kemiskaprodukter kan och för verkstadsindustriprodukter i allmänhet avicke-ur-sprungsmaterial hänförligt till samma tulltaxenummer som exportvaransålunda ingå. För förbränningskolvmotorer (84.06), andra motorer (84.08) ochsymaskiner (84.41) gäller emellertid att man tolerar att icke-ursprungsmaterialtill ett värde motsvarande högst av den färdiga varans värde ingår islutprodukten. För vissa maskiner för pappersindustrin (84.16, 84.17, 84.31,84.33) gäller en dylik toleransregel om och för bildelar (87.06) om . Avtalet innehåller bestämmelser som gör det möjligt attvid ursprungsbestämningen ta hänsyn till bearbetning i olika länder (s. k.kumulation). Bestämmelserna förutsätter att förhållandena mellanEEC-länderna och övriga EFTA-länder liksom EFTA-länderna sinsemellan skallregleras i avtal som alla innehåller samma regler. En varas ursprung - och därmed rätt tillpreferensbehandling - skall styrkas med ett intyg som upprättas av exportörenoch bestyrks av tullmyndighet (varucertifikat). Certifikatet skall avlämnastill tullmyndighet i importlandet. Formulärens utformning och innehåll ärfastlagda i protokollet. I ursprungsprotokollet förutses att tullmyndigheterna i deolika länderna skall ha ett nära samarbete och varje land förbinder sig attbeivra överträdelser av ursprungsreglerna, inbegripet lämnande av oriktiguppgift. för tullavvecklingen (dvs. 1 april1973 - ) kommer varor som exporteras till länder inom nuvarande EFTAoch som utgör ursprungsvaror enligt de nya reglerna att bli tullfria i dessaländer, dock endast under förutsättning att varorna erhållit ursprung och harundergått ytterligare bearbetning inom EFTA. Vid ursprungsbestämningen avdessa varor skall sålunda material från nuvarande gemenskaperna anses somtredjelandsmaterial. Detta innebär att svenska exportvaror som innehållermaterial och komponenter från nuvarande sex gemenskapsländer i sådanutsträckning att varorna inte utgör ursprungsvaror med enbart nuvarande EFTA:sområde som grund för ursprungsbestämningen inte kommer att åtnjuta tullfrihet.De kommer däremot att behandlas som varor med ursprung i EEC och sålunda bliberättigade att importeras till den vid varie tillfälle gällande nedsattatullen. Motsvarande gäller även vid import till . Departementschefen framhåller bl.a. att behovet av ursprungsregler hänger samman med att parterna ifrihandelsöverenskommelsen behåller rätten att själva bestämma sina yttretullar. Om ursprungsregler helt saknades skulle det föreligga risk för snedvridningav handeln. Det skulle nämligen kunna vara fördelaktigt att importeratredjelandsvaror via det land som har den lägre tullen för att sedan låta demdirekt eller efter obetydlig bearbetning tullfritt gä vidare till den andraparten. De nu föreliggande ursprungsreglerna utgör resultat avingående och omfattande förhandlingar. Tillsammans med övriga icke-medlemskapssökandeländer har sökt få reglerna så utformade att de skall vara enkla atttillämpa för både exportörer och myndigheter. Det har emellertid inte varitmöjligt att få alla önskemål i det avseendet tillgodosedda. Liksom när ursprungsreglerna i EFTA infördes är det svårtatt överblicka hur dessa regler kommer att verka i praktiken. Det gäller därföratt fortlöpande följa tillämpningen av reglerna och att vid behov söka få enanpassning av reglernas innehåll. Sådana frågor kan tas upp till behandling idet gemensamma förvaltningsorganet, Kungl. Maj:t bör kunna godkänna deändringar i ursprungsreglerna, som kan bli aktuella. För att systemet med ursprungsregler skall kunna tillämpaspå ett korrekt men smidigt sätt av de svenska exportörerna kommertullverket att svara för en omfattande rådgivning. I arbetet med dessa frågorbör etablera en nära samverkan med kommerskollegium. SverigesExportråd och de auktoriserade handelskamrarna i kommer också att bistå exportörerna i dessa frågor. Avtalet nödvändiggör en anpassning av EFTA-konventionensursprungsregler. Det bör ankomma på Kungl. Maj.t att för del godkännade ändringar i ursprungsreglerna som EFTA-länderna kan komma att enas om. Konkurrensreglerna är tillämpligapå avtalsparterna, dvs. som stat och gemenskapen som organisation.Enskilda rättssubjekt kan således inte själva väcka talan eller ställas tillansvar under åberopande av bestämmelserna. Det ankommer på svenska statenrespektive vederbörande organ inom EEC att tillse att reglerna följs. 1 art. 23 föreskrivs att kartellsamarbete och missbruk avdominerande marknadsställning från ett eller flera företags sida är oförenligamed avtalet i den mån dessa förfaranden är ägnade att påverka det varuutbytesom avtalet omfattar. I fråga om tillämpningen av bestämmelserna gäller enligtart. 27 att en part, som anser att ett förfarande strider motkonkurrensreglerna, skall kunna ta upp ärendet i det förvaltningsorgan somskall upprättas enligt avtalet. Om parterna inte kan komma överens i förvaltningsorganetinom kan den skadelidande parten vidta de skyddsåtgärder som denanser nödvändiga för att undanröja de allvarliga svårigheter som uppstått.Skyddsåtgärder kan också tillgripas om en part, sedan man i förvaltningsorganetenats om att ett visst förfarande är otillåtet, underlåter att upphöra medförfarandet inom en viss överenskommen frist. Beträffande tolkningen av konkurrensreglerna hargemenskapen i en till avtalet fogad förklaring framhållit att den för sin delkommer att tolka bestämmelserna i art. 23 på grundval av Romfördragetsmotsvarande bestämmelser i art. 85, 86 och 90 och den rättspraxis somutvecklats inom gemenskapen. Detta innebär bl. a. att vissa karteller kan blitillåtna, t. ex. om de har påtagliga rationaliseringseffekter. Departementschefen framhåller bl.a. att avtalsbestämmelserna står i god Överensstämmelse med svensk lagstiftningoch i praxis i fråga om konkurrensbegränsningar. De har också i stort settsamma innehåll som våra åtaganden enligt EFTA-konvenfionen. Gemenskapensgrundsyn på konkurrensbegränsningar överensstämmer i allt väsentligt med svenskrättsuppfattning. Gemenskapen har således bl. a. visat sig angelägen att stärkade mindre och medelstora företagens konkurrenskraft genom att underlättasamarbetet mellan dem. har man inskridit mot konkurrensbegränsningar,som allvarligt skadat konsumenternas intressen. kommer inte atthindra vissa typer av kartellsamarbete som är till fördel för näringslivetsutveckhng och för konsumenterna, t. ex. specialiserings- ochrationaliseringskarteller. Offentliga stödåtgärder, somsnedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissaföretag eller viss produktion, är 2 1972.9 saml. enligt konkurrensbestämmelserna i art. 23 oförenliga medavtalet i den mån åtgärderna är ägnade att påverka handeln mellan ochEEC. EEC kommer för sin del att enhgt den förutnämnda förklaringen vidtillämpningen utgå från den rättspraxis som utbildats inom EEC vidtillämpningen av art. 92 i . Statliga stödåtgärder kommer således iavtalsförhållandet SverigeEEC att vara tillåtna i samma utsträckning som inomgemenskapen. Detta innebär bl. a. att exempelvis åtgärder tillåts som avser attfrämja områden med onormalt låg levnadsstandard eller allvarlig arbetslöshet.Beträffande samråds- och besvärsförfarande samt möjligheterna att tillgripaskyddsåtgärder gäller samma regler som i fråga om de beskrivnakonkurrensbegränsande åtgärderna. Departementschefen framhåller atthan inte kan finna att målen och medlen för den svenska regionalpolitiken ståri strid med vad som gäller inom gemenskapen. Risken för konflikter i dettaavseende bedöms som hten. Avtalet utgör enligt departementschefens mening intenågot hinder för en fortsatt aktiv regionalpolitik av det slag som bedrivs iSverige. Den och kommer liksom attbestämma formerna för och innehållet i den svenska regionalpolitiken. Skulleendera parten trots allt komma att anse att en viss åtgärd stridermot avtalet och tvist sålunda uppstå om avtalets tillämpning, kan det i sistahand bli fråga om att den andra parten vidtar handelspolitiska åtgärder för attåterställa konkurrensläget. Ingendera parten kan tvinga den andra parten attavstå från att vidta en stödåtgärd. Avtalet innehåller ett antalbestämmelser som anger när endera parten utan hinder av vad som i övrigtföreskrivs i avtalet kan vidta de åtgärder som den anser påkallade.Motsvarigheter till dessa bestämmelser finns i och . Reglerna om sädana skyddsåtgärder återfinns i art. 20-22,24-28. Därav framgår att skyddsåtgärder bl. a. kan tillgripas i följande fall: om enderaparten gör sig skyldig till avtalsbrott (art. 22), om importen av en vara på grund av tullnedsättningen ökarså att den medför eller hotar att medföra allvarlig skada för importlandetsproduktion och exportlandet har avsevärt lägre tullar pä de råvaror,halvfabrikat eller komponenter som ingår i ifrågavarande produkter (art. 24), vid dumping, varvid skyddsåtgärder skall kunna vidtagas ienlighet med antidumpingkod (art. 25), i händelse av allvarliga störningar inom en sektor avnäringslivet eller svårigheter som kan leda till en allvarlig förändring i denekonomiska situationen inom en region (art. 26). Avtalet ger även möjlighet att vidta skyddsåtgärder vidbetalningsbalanssvårigheter och skyddsåtgärder som påkallas med hänsyn tillallmän ordning, säkerhet och försvar m. m. (art. 18, 20, 2 I). Skyddsåtgärder skall enligt huvudregeln föregås avkonsultationer i förvaltningsorganet. Syftet skall vara att komma till rättamed situatio- nen utan skyddsåtgärder. I vissa undantagssituationer har en part rätt att vidtaprovisoriska skyddsåtgärder utan föregående överläggning i förvaltningsorganet.Denna möjlighet föreligger när exceptionella förhållanden, som kräveromedelbart ingripande, omöjliggör en föregående undersökning. Sådana provisoriska åtgärder kan vidtas i samband medsnedvridning på grund av tullskillnader vid dumping, vid sektors- ochregionalsvärig-heter samt i fall av exportstöd som har en direkt och omedelbarverkan på handeln. Skyddsåtgärderna skall i första hand väljas så att demedför minsta möjliga störningar i samarbetet. Enligt art. 27 kan skyddsåtgärderna göras till föremål förregelbundna överläggningar. Syftet med dessa överläggningar skall vara att göradet möjligt att upphäva åtgärderna.