bet · FV01JoU44 · 1972-12-31 00:00:00 — Genom denna granskning, som sker föruppskattningsvis av ny- och ombyggnader, erhålls en tillräcklig påverkanpå projekteringen i stort. Projektering och planering av byggnaderföranimalieproduktionär så komplex att några snäva regler för detta knappastkan upprättas. Det vore även olyckligt om härigenom den utveckling päbyggnadsområdet som sker hos progressiva lantbrukare skulle hindras. Med deknappa medel som står till buds för forskning, är denna del av byggnadsutvecklingenett utmärkt komplement till den som sker vid statliga institutioner.Resultaten kan ofta användas i dessa institutioners verksamhet. Beträffande forsknings- och försöksverksamheten rörandehusdjurens vård vill framhålla att detta område sedan omorganisationen1962 åvilar och vård. Inom ramen för debetydande satsningar som ägt rum påhusdjursområdet vid har även forsknings- ochförsöksverksamhet rörande husdjurens vård upptagits på programmet. Dettaarbete syftar till att utveckla metoder för objektiva mätningar av djurensreaktioner gentemot den tekniska rums-och närmiljön. Med hänsyn tillstrukturrationaliseringens snabba fortskridande inom särskilt fjäderfä- ochsvinproduktionen har i första hand dessa områden upptagits till undersökning.Sålunda bedrives med anslag från Kungl. lantbruksakademien och statens råd förskogs- och jordbruksforskning undersökningar rörande hönsens beteende ochreaktioner i förhållande till miljön. Detta arbete har rönt internationelluppmärksamhet och delvis på grund härav anordnar ett symposium om närmiljö i fjäderfäproduktionen iUppsala. Inom ramen för institutionens ordinarie anslag har vidareupptagits undersökningar för metodutveckling rörande motsvarande studier inomsvinproduktionen. På nötkreatursområdet pågår motsvarande undersökningar iförsta hand i relation till skötselfaktorerna mjölkning samtutfordringsrutiner. Det må här särskilt understrykas att detta område erbjuderbetydande svårigheter ur forskningsmetodisk synpunkt. Etolo-gisk forskningbedrives visserligen vid universitetsinstitutioner i vårt land men avser iförsta hand djurarter, som icke används inom animalieproduktionen. Kontakt haremellertid etablerats med denna etologiska forskning. Institutionen förhusdjurens utfodring och vård avser att väsentligt intensifiera forskningen pådetta område i samverkan med lantbruksstyrelsen och . Resultatet av detta arbete bör kunna utgöra värdefull vägledningvid en eventuell översyn av djurskyddslagen. Jordbrukstekniska insritutet (28.4.1972) Jordbrukstekniska institutetsarbeten och erfarenheter på djurhållning i större skala hänför sig i förstahand till teknik och arbetsmetoder beträffande foder- och gödselhantering isvin- och nötkreatursstallar. Beträffande höns har institutet ingaerfarenheter. Inom djurhållning i större skala har institutet intefunnit att djuren har lidit skada av olämpliga uppbindningsanordningar ellerför små utrymmen. Uppfödare har dock tillfälligt haft för många djur inombegränsade utrymmen vilket gjort att alla djur inte haft tillräcklig liggyta.Vårt arbetsområde är dock inte inriktat på att undersöka vilka vistelseytoreller uppbindningsanordningar som är lämpliga i olika fall. Detta arbetehandhas bl. a. av institution för byggnadsteknik. Automation vid utfodring och utgödsling för svin ochnötkreatur blir mer och mer vanligt och institutet arbetar här med att utvecklarationella metoder. 1 detta arbete samarbetar vi med Lantbrukshögskolansinstitutioner för byggnadsteknik och för husdjurens utfodring och vård.Veterinärhögskolans institution för husdjurshygien och . I de system som har framkommit och används har vi inte kunnatkonstatera några olägenheter för djuren om systemen handhas på rätt sätt. Denutfodringsteknik som våra arbeten är inriktad på syftar till att kunna fördelafodret så jämnt som möjligt inom olika grupper och även individuellt tillenskilda djur. Detta behöver inte på något sätt leda till sämrevistelseförhållanden för djuren utan snarare till en mer harmonisk tillvaro därdet inte blir någon kamp om fodertillgången mellan djuren. Institutets erfarenheter i stort visar att okunnighet omny teknik utom i rena undantagsfall är orsaker till uppkomna olägenheter idjurstallarna. Det är därför väsentligt att satsa på upplysning om hur nyteknik skall tillämpas. En översyn av djurskyddslagen där krav uppställes även förde nyare driftsformerna vore för inriktning av vår verksamhet värdefull att fågenomförd. En sådan översyn får dock inte baseras helt på subjektivavärderingar och mänskliga hänsyn. Med skärpa må här understrykas attvärderingar av djurens tillvaro ofta måste baseras pä objektiva studier överdjurens trivsel och reaktioner gentemot den tekniska närmiljön. I annat fallkan vi med en översyn av djurskyddslagen riskera att bromsa en vidareutveckling av rationella djurhållningsmetoder. Statens veterinärmedicinska anstalthar avgett gemensamt yttrande över de tre i förevarande betänkande berördamotionerna 1972:41, 1972:556 och 1972:567 samt motionerna 1972:40 och 1972:44. (Sistnämnda båda motioner behandlar utskottet i sitt betänkande 1972:43. )Anstaltens synpunkter redovisas under följande rubriker: 1. Behovet av översynav djurskyddslagstiftningen, 2. Definition och kriterier på djurplågeri inomolika områden, främst animalieproduktion och försöksdjursanvändning, 3.Tillsynen och kontrollen av djurskyddslagen. SVA har i yttrande över en avhr Henmark väckt motion (1971:78) rörande översyn av bestämmelsernaom användning av djur för vetenskapliga ändamål anfört att mera vore att vinnai motionens syfte genom åtgärder på andra områden än på lagstiftningens.I det fallet hänvisade SVA till bl. a. ett ökat stöd åt strävandena attutveckla användandet av cellkulturer samt till en fortsatt upprustning av deresurser, som börjat tillskapas för att i praktiskt handlande förbättrauppfödningen, skötseln, hälsotillståndet och anskaffningen av försöksdjur. SVAär fortfarande av den meningen att man över hela djurskyddsfältet kanåstadkomma bättre förhållanden med användande av de nuvarande bestämmelserna,den nuvarande forskningsapparaten och de existerande kontrollorganen och attåtgärder av dessa slag skall ha prioritet framför en revision avlagstiftningen. Därtill skall återkommas i det följande. Vad ovan sagts betyder givetvis inte att SVA motsätter sigen översyn av gällande bestämmelser utan är endast en vägning mellan olikainsatser för att främja vårt djurskydd. Av de i motionerna väckta tankarna ifråga om djurskyddslagstiftningen vill anstalten instämma i vad m.fl. säger i motion 1972:40 i uppsåtsfrågan. Även om frågan om uppsåtets betydelseför straffutmätningen enligt BrottsB 16:13 i första hand är av juridisk natur,synes det även från veterinärmedicinsk synpunkt vara motiverat att djurplågeribedöms och bestraffas som sådant oavsett uppsåtet. Mycket central bhr frågan, hur djurplågeribegreppetdefinieras och vilka kriterier, som finns på djurplågeri. Ett självklart målbör vara att åstadkomma objektivast möjhga kriterier. I många fall har denärmast ansvariga för dessa bedömanden, nämligen veterinärerna och veterinärmyndigheterna,sådana objektiva kriterier att grunda sina bedömanden på. I andra fall saknassådana eller finns skiljaktiga åsikter om deras relevans. Det är av stor viktatt forskningen (och därmed undervisningen) på detta område får sådana resurseratt förbättrade och möjligast invändningsfria kriterier på vad som ärdjurplågeri kan åstadkommas, och att dessutom bl. a. de miljökrav kanpreciseras, som måste tillgodoses för att ge god hälsa och trivsel för djuren.Denna forskning är som så mycket annat tvärvetenskaplig. Veterinärmedicinen harsjälvfallet en central plats i dessa sammanhang under medverkan avhusdjursvetenskap, etologi (beteendeforskning) m. fl. SVA vill starktunderstryka behovet av denna forskning och särskilt peka på de insatser som påsenare år gjorts i fråga om forskningen pä husdjurshygienens område och päförsöksdjursområdet. Det är viktigt att denna forskning, som är förlagd tillVeterinärhögskolans institutions för husdjurshygien och sjukdomsgenetikSkara-avdelning respektive till statens veterinärmedicinska anstalt får ökatstöd. SVA vill helt instämma i vad m. fl. sägeri motion 1972:40 om behovet av skärpt kontroll i fråga om efterlevnaden avdjurskyddslagarna. Detta är i första hand en fråga om att göra hälsovårdsnämndernashandläggning av djurskyddstillsynen mera effektiv genom utbildning avtillsynsmän och genom förbättrad tillgång på experter ute i regionerna. SVAvill i det sammanhanget särskilt peka på det av veterinärväsendeutredningen idess betänkande "Veterinärdistrikts-indelningen m. (SOU 1971:3)framförda förslaget om regionala djurslagsspecialister. Med de stora olikheteri fråga om djurhållning och djurhälsa, som råder mellan olika djurslag, är detav särskilt värde att ha tillgång till djurslagsspecialiserad expertis idjurskyddsfrågor. Vad här sagts om hälsovårdsnämnderna betyder att enkontrollinstans liknande den som hrr och efterlyser i motion1972:567, ehuru med delvis andra uppgifter, redan finns men att den är i stortbehov av effektivisering. I fråganom tillsyn och kontroll av efterlevnaden av de olika djurskyddslagarna har i motionerna 1972:40 och 44framförts ett förslag om inrättandet av en djurens ombudsman. Enligt SVA:suppfattning har detta förslag låg prioritet i jämförelse med de övriga avanstalten anförda behoven av resursförstärkningar i syfte att förbättra vårtdjurskydd. Såvitt SVA bedömer saken bör f. ö. genom nuvarandeombudsmän eventuellt förekommande missförhållanden i vissa fall kunna beivras.Gemensamt för de av anstalten här ovan föreslagna åtgärderna är en strävan attskapa en så sakligt riktig grund som möjligt för handläggningen avdjurskyddsfrågorna på de administrativa grunder, som redan existerar. a. angående motionen 1972:41 (27.4.1972) Högskolans rektorsämbete anför. I motionen erinras om och gesexempel på att efter djurskyddslagens tillkomst 1944 stora förändringar harskett inom djurhållningen i landet. Såväl ekonomiska som djurskyddssynpunktertalar enligt motionärerna för att en översyn av hithörande författningar börske med hänsyn till nu rådande förhållande för djurhållningen. Som exempel pååtgärder, vilka böra lagfästas, namnes i motionen obligatorisk granskning avritningar och andra planer för djurhållning innan densamma får tagas i bruk. Erfarenheter från bl. a. institutionför husdjurshygien har visat, att ett effektivt sjukdomsbekämpande i moderndjurhållning är omöjligt att genomföra utan att påverka olika faktorer idjurens miljö. Härigenom åstadkommes automatiskt en ur såväl djurskyddssynpunktsom ekonomisk synpunkt mera ändamålsenlig djurmiljö. En granskning av ritningaroch projekthandlingar, som föreslås i motionen, kan nämligen - rätt utförd hindra att ur djurhälso- och djurskyddssynpunkt olämpliga miljöer tillskapas,vilket ur sjukdomsbe-kämpningssynpunkt liksom ur djurskyddssynpunkt är vida mereffektivt än terapi gentemot sjukdomar, vilka är en följd av olämplig miljö.Sedan flera år har krav på generell sådan granskning rests från olikaveterinära instanser, bl. a. dåvarande veterinärstyrelsen. Genom att vid enkomplettering av djurskyddslagen införa detta krav skulle tvivelsutan delsekonomiska vinster göras av djurägarna genom att en minskning av miljöbetingadedjursjukdomar åstadkommes, dels en ur djurskyddssynpunkt bättre miljötillförsäkras djuren. b. angående motionen 1972:556() tillstyrker under hänvisning till sittyttrande 27.4.1972 över motionen 1972:41 i samma ämne bifall till motionen. c. angående motionen 1972:567 (27.4.1972) anför. I motionen framförs kravet attriksdagen hos Kungl. Maj:t måtte anhålla om utredning och förslag, syftande tillinrättande av kontrollinstans där slaktdjursuppfödare och äggproducenter motuppfyllandet av vissa krav med avseende på djurhållningen kan erhålla särskiltintyg i enlighet med vad i motionen anförts. Som motiv framföres önskemål om att kunna köpa livsmedelsprodukterfrån "friska och väl behandlade djur". Mot bakgrund av det alltstörre intresset från allmänhetens sida för "varudeklaration" i olikaformer synes den begärda utredningen vara önskvärd ur allmän synpunkt. Ejsällan framföres den åsikten att den svenska djurskyddslagstiftningen är ett hinder för svensk animalieproduktion medan tillSverige importerade animalieprodukter ej är utsatta för begränsningar av dettaslag. Detta kan motivera, att i en utredning ta upp möjligheterna för endjurskyddskon-trollinstans även för importerade animalieprodukter i analogi medvad som sker ur livsmedelshygienisk synpunkt med importerade animalieprodukter.Därest utredningen ger vid handen, att en sådan kontrollinstans är möjlig attåstadkomma skulle denna för svensk animalieproduktion eventuella negativaeffekt av den svenska djurskyddslagstiftningen kunna undvikas. () () LRF har avgett gemensamt yttrandeöver de tre i förevarande betänkande berörda motionerna 1972:41, 1972:556 och1972:567 samt motionerna 1972:40, 1972:44, 1972:750 och 1972:1271. (Sistnämndafyra motioner behandlas i utskottets betänkande 1972:43.) LRF redovisar inledningsvis vissa principiella synpunkteroch anför därvid. Som en allmän och självklargrundprincip för varje form av djurhållning bör gälla att all nödig omvårdnadom djurens välbefinnande såväl till fysisk som psykisk hälsa iakttas. Medvetetdjurplågeri måste förhindras samt förekommande former av omedvetet djurplågerimotverkas. Konsumenternas krav på förbilligande livsmedel får intetillåtas att menligt påverka möjligheterna till en sund djurvård. Den statliga jordbrukspolitiken är starkt inriktad på attfrämja en produktionsteknik som ger lägsta möjliga produktionskostnader. Idetta syfte har strukturomvandlingen i olika avseenden påskyndats ochstatsmakterna har via sina rationaliseringsorgan genom rådgivning ochekonomiskt stöd medverkat till introduktionen av nya tekniska hjälpmedel ochnya produktionsformer. De i detta sammanhang mest påtagliga förändringarnagäller anläggningar för storproduktion av animalier i första hand broiler,ägg och fläsk. Dessa effektivitetssträvanden har i flera avseenden kommiti konflikt med djurskyddssynpunkter. Vissa av statliga rådgivare rekommenderadetekniska anordningar har efter en tids användning blivit förbjudna, vilketsjälvfallet inneburit förluster för enskilda lantbrukare. LRF anser det ytterstangeläget att den teknik som används inom jordbruket fyller alla de krav somställs från djurskyddssynpunkt. Ny teknik bör ej introduceras förrän denprövats från denna synpunkt. Kraven vid nyetablering bör därför ställas så högtatt djurskyddets intressen för överskådlig tid kan anses tillgodosedda. LRF delar uppfattningen att flera inslag i den teknik somtillämpas vid stora anläggningar av fabrikstyp för animalieproduktion ärtvivelaktiga ur djurskyddssynpunkt. LRF har också motsatt sig att statligt stödskall utgå till sådana anläggningar. LRFanför beträffande de enskilda motionerna bl. a. Motionerna nr 41 och 556 Motionerna syftar till en översynav lag om djurskydd varvid i motion nr 556 särskilt betonas att endylik översyn måtte ske med hänsyn till nu rådande förhållanden för djurhållningen. Beträffande LRFs principiella inställning hänvisas tilldet inledande avsnittet. LRF harinte anledning att motsätta sig att en översyn av nu gällande Dock vill förbundet påpeka att demissförhållanden som motionärerna häftigast angriper sägs förekomma i sådanaproduktionsenheter vars tillkomst stöds av statsmakterna. Motionen mynnar i en hemställan attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag, syftande tillinrättande av en kontrollinstans där slaktdjursuppfödare och äggproducenter motuppfyllandet av vissa krav med avseende på djurhållningen kan erhålla särskiltintyg, berättigande till vissa högre priser vid produktförsäljningen.Åtgärderna avser att begränsa intresset för djurfabrikerna som produktionsform. Beträffande LRFs principiella inställning hänvisas tilldet inledande avsnittet. Önskemålet från djurskyddshåll att hindra djurfabrikernasfortsatta utbredning samt att även åstadkomma en begränsning av dessa produktionsenhetersnuvarande omfattning synes enligt motionärernas uppfattning sammanfalla medkonsumenternas önskan att erhålla livsmedel av högre kvalitet. De åtgärder som föreslås för att uppnå den önskademålsättningen förefaller dock enligt LRF något omständlig. Förslaget att införanågon form av "ursprungsbevis" leder till en onödig komplicering avdet förfarande som tillämpas vid slaktleveranser . Vidare anser LRF att en sådan omsvängning i inställningentill de s. k. djurfabrikerna som motionärerna ger uttryck för snarare börtillkännages genom en ändrad tillämpning från statsmakternas sida vidtillstånds- och stödgivning för byggnation av dylika anläggningar. Storaanläggningar kräver tillstånd av koncessionsnämnden och det enklaste vore attvia dess tillståndsgivning hindra tillkomsten av djurfabriker. a. angående motionerna 1972:41 och 1972:556 (26.4.1972)tillstyrker de båda motionerna och anför. Lagen om djurskydd av 1944 harkompletterats en hel del och noterar medtacksamhet, att den sålunda utökats med bestämmelserom förevisning av djur (s. k. cirkusbestämmelserna), lagbestämmelserom hållande av bandhund, användningav djur för vetenskapligt ändamål, omtillsynen av lagen, slakt av ren etc. Trots detta behöver lagen en fortlöpande översyn ochmodernisering. har verkat för en sådan översyn och anser atttillägg bör göras med bestämmelserna om förbättring av djurbostäder enhgt de forskningsresultatsom vunnits vid forskning över djurens närmiljö i , auktorisation av ridskolor, ridhästuthyrning etc. avliknande slag som sker av kennlar, hund pensionat etc, förbud mot stympning av djur, exempelvis borttagande avsvansar från grisar, kammar från höns etc, nya bestämmelser om transport av djur på landsväg,exempelvis transport av slaktdjur till slakterier. inrättande av särskilda tjänsterför veterinärer vid vetenskapliga institutioner där försöksdjur används, bättre satsning från statsmakternas sida, så attförsöksdjur uppföds genom statliga anstalter, varigenom stölder av katteromintetgörs, försök med hundar skulle förbjudas och ersättas om möjligtav försök med grisar. § 1 idjurskyddslagen behöver närmare preciseras. vill därför tillstyrka motionerna om enöversyn av djurskyddslagen som bör förses med en kungörelse i likhet med vadsom skett med livsmedelslag och miljövårdslag. Man skulle då kunna få störremöjlighet till fortlöpande översyner respektive tillägg utan alltför storaingrepp. b. angående motionen 1972:567(28.4.1972) anser att motionen bör leda tillöverväganden och förslag från Kungl. Förbundet anför vidare. Ur djurskyddssynpunkt är detförslag som framföres i motionen intressant. De djurskyddsproblem som uppståtti den rationaliseringsvåg som vårt näringshv genomgår och som i hög grad ävenberört boskapsskötseln i landet är väsentliga och fordrar krafttag. Djuren fårej komma på mellanhand som följd av dåligt genomarbetade förändringar istallmiljön, dikterade av kortsiktiga ekonomiska vinster. Det är bekant förSDR, att inom förutvarande Veterinärstyrelsen utarbetats förslag till ändringari djurskyddslagstiftningen med syfte att alla stallar vid ny- och ombyggnaderskulle bh föremål för granskning ur djurskyddssynpunkt. Införandet av en sådangranskning skulle aktivt kunna medverka till att avarter i utformning ochinredning av stallbyggnader för ohka husdjur effektivt skulle kunnakontrolleras. Veterinärstyrelsens förslag har icke medfört någraförslag från . Det synes väsentligt att konstatera, att vår kunskap inomdjurhållningsområdet är ganska klen och att mycken forskning behövs innan vimed säkerhet kan uttala oss om vilken som är svinets eller kons eller hönansoptimala och riktiga miljö. Med sådan miljö vill vi då avse den som uretologisk och sundhetssynpunkt är mest ideal. Det kan framhållas, att hittillsgjorda studier av modern djurhållning ofta visat att man med tämligen små medelkan åstadkomma miljöförbättringar, som har stor betydelse för djurens elementärabehov och därmed ger dem bättre trivsel. Detta leder för det mesta även tillekonomiska vinster. Enligt motionärerna skulle en kontrollinstans inrättas,där slaktdjursuppfödare och äggproducenter mot uppfyllande av vissa miljökravkunde erhålla särskilda intyg om djurens uppfödningsförhållanden. En punktsaneringav vissa avarter skulle otvivelaktigt kunna bli följden. Dessa kan dockåtkommas med andra medel. Det synes mer väsentligt, att man genom i första handetologisk och veterinärmedicinsk forskning skapar en ordentlig grund förbedömning av våra husdjurs behov och vad de kräver för att leva friska.Därigenom skulle den önskan som motionärerna anger vara väsentlig och somverkligen är väsentlig kunna uppfyllas och allmänheten få "köpalivsmedelsprodukter som härrör från friska väl behandlade djur". SDR vill konstatera, att i utvecklats troligenvärldens sundaste och friskaste husdjursstock. Detta har krävt stora insatserfrån såväl stat som enskild, av lantbrukare och veterinärer, av forskare ochadministratörer. Vår djuruppfödning har emellertid i vissa hänseenden genomrationaliseringsåtgärder kommit att praktiskt få pröva uppfödningsmetoder, somborde kunnat förhindras om kontroll av all stallutformning och all inredning skedde före etableringen. Detta är fulltmöjligt och bör genom intensifierad forskningsverksamhet snabbt kunnapraktiskt tillämpas för att styra utvecklingen i rätta banor. Därigenom skulledjurskyddet bäst gagnas. 72 1454 S 1972