bet · FV01KU49 · 1972-12-31 00:00:00 — att med anledning avmotionen 1972:802 och med bifall till motionen 1972:1737, den sistnämnda såvittnu är i fråga, beslutar att 4 kap, 12 § i förslaget till vallag skall haföljande lydelse: 12 § I särskild röstlängd upptages, efter ansökan, densom 1. den 1 juniuppfyller de villkor som gäller för rösträtt och 2. enligtlänsstyrelsens personband ej är kyrkobokförd i riket men varit kyrkobokförd härnågon gång under de tio kalenderår som närmast föregått det år då röstlängdenupprättas. Den som fyller det år då röstlängden upprättasupptages i denna, om ej hinder föreligger i övrigt. Därvid antecknas dock atthan blir röstberättigad först nästa kalenderår. Framgår i anmärkningsärende att någon upphört att vararöstberättigad på grund av omständighet som inträffat efter , skallhan ej vara upptagen i särskild röstlängd. 4) i fråga om suppleanter förkommunfullmäktige av herrar Hernehus (m), (), i (c),i (m) och Fiskesjö (c), vilka anfört: Beträffande frågan om suppleanterför kommunfullmäktige kan anföras principiellt vägande skäl för ettobligatoriskt suppleantsystem i alla kommuner. I avvaktan på att utredningen omden kommunala demokratin övervägt denna fråga har vi valt att i dettasammanhang avstå från att föreslå ett sådant system. De lagändringar som föreslås i syfte att begränsaantalet suppleanter i kommuner som infört eller beslutar införa ettsuppleantsystem kan godtagas under förutsättning att man skapar en för allakommuner enhetlig ordning för utseende av suppleanter. Som föreslås i propositionenbör antalet suppleanter utgöra en viss kvotdel av det antal mandat varje partierhållit. För att undvika politiska motsättningar i kommunerna kring sättetatt begränsa suppleanternas antal bör denna kvotdel vara bestämd i lag. Viföreslår att denna kvotdel skall bestämmas till hälften av det antalfullmäktige varje parti erhållit i kommunen eller, i valkretsindelade kommuner,i valkretsen. Varje representerat parti skall dock alltid ha minst en suppleant.Våra förslag föranleder ändringar i vissa av propositionens lagförslag,nämligen i 5 § kommunallagen, i 5 a § kommunallagen för och i 14 kap.19 § i den föreslagna vallagen. På grund av det anförda anser vi att utskottet nnåerpunkten 13 bort hemställa medanledning av propositionen 1972:105 i motsvarande delar a) med bifall till motionen 1972:1737 och med avslag på motionen 1972:1739, båda såvitt nuär i fråga, antar dels följande lydelse av 5 a § i förslaget till lag omändring i kommunallagen (1953:753): 5a§ Kommunfullmäktige få besluta att suppleanter skola utses för fullmäktige. Om beslutetskall ofördröjligen underrättas. Kartong: s. 43, efter rad 13 insattes st, 4, Antalet suppleanter skall utgörahälften av det antal platser som varje parti erhållit i kommunen eller, omkommunen indelats i valkretsar enligt 9 §, i varje valkrets. Uppkommer därvidbrutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal, dels följande lydelse av 5 § i förslaget till lag omändring i kommunallagen (1957:50) för : Kommunfullmäktiges antal skall bestämmas till ett udda taloch till minst etthundraen. Kommunfullmäktige besluta med iakttagande härav hurmånga fullmäktige som skall utses. Kommunfullmäktige få besluta att suppleanter skola utsesför fullmäktige. Antalet suppleanter skall utgöra hälften av det antalplatser som varje parti erhåller i varje valkrets. Uppkommer därvid brutet tal,avrundas detta till närmast högre hela tal. Om beslut enligt första och andra styckena skalllänsstyrelsen ofördröjligen underrättas. b) med bifall till motionen1972:1737, såvitt nu är i fråga, antar följande lydelse av 14 kap. 19 §förslaget till vallag: 19 § För iitseende av suppleanterför fullmäktige företages ytterligare sammanräkningar för att besätta desuppleantplatser som varje parti skah erhålla enligt 5 a § kommunallagen(1953:753) eller 5 § kommunallagen (1957:50) för . Därvid äger 6 och10 §§ i detta kapitel motsvarande tillämpning. Vid tillämpning av 6 § skallhänsyn dock icke tagas till valsedlar som vid valet av fullmäktige ej deltagiti besättandet av plats. 5) i fråga om principerna förmandatberäkningen vid val till landsting och kommunfullmäktige av herrarAhlmark (fp) och (), vilka anfört: Demokratin utgår från principen attvarje medborgares röst vid valhandlingen skall väga lika tungt. Alla tankar pånågon form av graderad rösträtt har därför numera avvisats. Det är självfalletviktigt att denna princip också kommer till uttryck i de lagar som reglerarfördelningen av mandat mellan valkretsarna. gäller vid val till attantalet fasta mandat per valkrets beräknas med utgångspunkt från antalet röstberättigade,inte som tidigare från den mantalsskrivna folkmängden, i kretsen. Då dennareform genomfördes framhöll bl, a, att det var mestlogiskt med hänsyn till systemets principer att bygga på antaletröstberättigade som mandatfördelningsgrund. Denna fördelningsgrund var,framhöll utskottet, den som låg närmast det teoretiskt ideala alternativet,nämhgen att fördela mandaten i efterhand på grundval av antalet röstande. Omdäremot folkmängden skulle läggas till grund för mandatfördelningen skulle ännu en felkällainföras, nämligen de inte röstberättigade, barn och utlänningar m. fl.Härigenom skulle redan på förhand tillskapas en överrepresentation i valkretsarmed mänga ej röstberättigade. Sistnämnda system, som från principiella synpunkter ärotillfredsställande, gäller dock fortfarande vid beräkning av antalet mandatvid val rill landsting och kommunfullmäktige. Sålunda skall enligt de olikakommunallagarna antalet mandat per valkrets ställas i relation till denmantalsskrivna befolkningen i kretsen. Dessa lagar bör därför ändras så attsamma principer kommer att gälla för dessa val som för val till . Förslag i denna riktning har lagtsfram av kommunalvalskommittén, som bl. a. framhållit att det är önskvärt attvid riksdags-, landstings- och kommunalval ha valsystem som leder till iprincip likvärdiga resultat. Härvid har kommittén ansett det naturligast attden fördelningsprincip som statsmakterna accepterat för riksdagsvalen .slårigenom också för landstings- och kommunalvalens del. Då behandlade en motioni samma syfte som den förevarande hänvisades uttryckligen till kommunalvalskommitténsförslag, vilka ansågs tillgodose de i motionen framställda önskemålen. "1detta läge" fann ett enhälligt utskott "det intevara erforderligt med ytterligare initiativ från sida." I den nu framlagda propositionen har emellertid ingenändring föreslagits i detta hänseende. Därför kommer även vid nästa val attgälla olika regler för mandatberäkningen vid de tre valen och vissa valkretsarbh underrepresenterade. Såväl grundläggande demokratiska skäl, dvs. attförekomsten av barn eller utlänningar i en valkrets inte rimligtvis skall ledatill fler röster för de röstberättigade i en dylik valkrets, som det oftaframförda kravet på enhetlighet mellan de olika valen motiverar sålunda ettbifall till motionen. Med hänvisning till det anförda anser vi att utskottetbort hemställa dels under punkten 19 att med bifall tillmotionen 1972:72 beslutar antaga följande i bilaga 7 intagna lagförslag,nämligen förslag till lag om ändring i kommunallagen (1953:753), lag om ändringi kommunallagen (1957:50) för och lag om ändring i landstingslagen(1954:319), dels under punkten 21 att med anledning avpropositionen 1972:105 i motsvarande del beslutar att 3 § i förslaget till lagom antalet landstingsmän och valkretsindelningen i länslandstingskommun för valperioden 19741976 skall ha följande lydelse: 3 § Landstingsmandaten fördelas påvalkretsarna. Beslut härom meddelas av före utgången av majvalåret. Härvid tilldelas varje valkrets ett mandat för varje gång som antaletröstberättigade i valkretsen är jämnt delbart med en etthundrafyrtioniondel avantalet röstberättigade i landstingskommunen. De mandat som härefter återstårtillföres valkretsarna i ordning efter storleken av de överskott som uppkommitvid nyssnämnda fördelning. Mellan lika överskottstal avgöres företrädet genomlottning. av herrar Hernehus (m), (), i (m) och () i fråga om röstning medvalsedelsförsändelse: Utskottet borde enligt vår meningstarkare ha understrukit angelägenheten av att man på alla sätt tillser att deökade möjligheter till ombudsröstning som innefattas i vahagsförslaget inteleder till ett missbruk av denna form av röstavgivelse. Man skulle t. ex. kunnaöverväga att ge de postfunktionärer som kommer att mottaga valförsändelsersärskild utbildning. Det är också väsentligt att man så långt som är möjligttillser att inte den enskildes integritet i samband med iordnings-ställandet avvalförsändelse kommer i fara. Motionen 1972:72 av herrar Mohn och (båda fp) att beslutar ändra kommunallagen § 9 ochlandstingslagen § 10 sä att beräkningen av antalet mandat per krets grundas påantalet röstberättigade och icke på den mantalsskrivna folkmängden i desshelhet. Motionen 1972:391 av m fl. 1. attbestämmelser införs i lagen om val till samt i kommunala vallagen omskyldighet för valförrättaren att övervaka att valsedlar, som på avvalförrrättaren angiven tid och plats levererats till utläggning, fortlöpandefinns tillgängliga i anslutning till vallokalen i enlighet med vad i motionenanförts; 2. att uppdra åtvederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Motionen 1972:802 av m. fl, (c) att som sin mening tillkännager för Kungl. Maj:tatt utomlands bosatta svenska medborgare, som är myndiga och innehar giltigtsvenskt pass, bör ha rätt att delta i riksdagsval och folkomröstningar iSverige, om de varit kyrkobokförda här i landet. Motionen 1972:1725 av i Agnas (m) att vid behandling av prop. 1972:105 beslutaratt söndag icke skall vara valdag eller att söndag och föregående ellerefterföljande vardag skall vara valdagar. Motionen 1972:1737 av () Hemställan avser: att vid sin behandling av Kungl. Maj:tsproposition nr 105 beslutar 1. att antaletsuppleanter i de kommuner som tillämpar suppleantsystem för fullmäktige skallutgöra hälften av det antal fullmäktige som varje parti erhållit i kommuneneller, i valkretsindelade kommuner, i valkretsen, 2. att rätt attdelta i val till och i folkomröstning skall tillkomma röstberättigad sven.sk medborgare, som innehar giltigtsvenskt pass, om han under de tio kalenderår som närmast föregåttröstlängdens upprättande varit kyrkobokförd i . Motionen 1972:1 738 av () att måtte komplettera den föreslagna vaUageiimed en bestämmelse om att till centrala valmyndigheten skall knytas enparlamentariskt sammansatt nämnd. Motionen 1972:1739 av m. fl. (m) Hemställanavser: A. att beslutar följande ändringar i det vidproposition 1972:105 fogade 1) Förslag till Vallag Röstning får ske på varjepostanstalt inom riket från och med den trettionde dagen före valdagen till ochmed valdagen, om ej annat följer av 2 §. Närval-------- äga rum. Röstning hos utlandsmyndighet får börja tidigast dentrettionde dagen före valdagen och pågå så länge att avgivna valsedlar kanberäknas vara centrala valmyndigheten till hända senast dagen förvaldagen. Utlandsmyndighetenschef----- för röstningen. Röstmottagarehos------ han utser. 2) Förslag till Lag om ändring ikommunallagen (1953:753) 5 a §. Antalet suppleanter bestämmes av fullmäktige till en vissandel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti erhåller ikommunen eller, om kommunen indelats i valkretsar enligt 9 §, i varje valkrets.Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Ombeslutet skall ofördröjligen underrättas. 3) Förslag till Lag om ändring i kommunallagen (1957:50) för Stockhobn Kommunfullmäktiges antal----- skah utses. skola utses suppleanter. Antaletsuppleanter bestämmes av fullmäktige till en viss andel, dock högst hälften, avdet antal platser som varje parti erhåller i varje valkrets. Uppkommer därvidbrutet tal, avrundas detta tih närmast högre hela tal. Om beslut-------- ofördröjligenunderrättas. B. att ger Kungl. Maj:ttill känna vad i motionen anförts angående ombudsröstning och kommunernas kostnader i samband med val Motionen 1972:1740 av i m. fl. (c)Hemställan avser: att vid sin behandling av Kungl. 1. att den friavalsedelskvoten skall uppgå till fem gånger antalet röstberättigade ivalkretsen vid val till och vid valet i vad gäller val avlandstingsmän och kommunfuhmäktige, 2. att parti, somvid tidigare riksdagsval har fått eller vid valet får av rösterna,skall kunna få valsedlar gratis upp till 5 gånger antalet röstberättigade ivalkretsen, 3. att reglernaför leverans av valsedlar ändras så att leverans av de valsedlar som beställtsinom av valmyndigheten föreskriven tid garanteras senast före valet. 4. att talan motvederbörande myndighets beslut om valutgången beträffande samtliga val skallkunna föras efter det att valet avslutats. Motionen 1972:1741 av (): attriksdagen vid behandling av proposition nr 105 måtte besluta 1. att partiernasfria valsedelskvot fastställes till fem gånger antalet röstberättigade ivalkretsen när fråga är om riksdagsval och vid valet när fråga är om val avlandstingsmän och kommunfullmäktige, 2. att röstningfår ske på varje postanstalt inom riket från och med den trettionde dagen förevaldagen till och med valdagen om ej annat följer av 10 kap. 2 § vallagen, 3. attbestämmelserna i övrigt i vallagen i erforderlig omfattning anpassas till enpoströstningstid , 4. attvalsedelsförsändelse enligt 1 1 kap. 3 § vallagen skall lämnas i vallokalen fördet valdistrikt där väljaren är upptagen i röstlängd. Motionen 1972:1742 av () dels att vid behandlingen av Kungl. Maj:tsproposition 1972:105 beslutar att blanketter till valsedlar, valsedelstrycksamt inner-och ytterkuvert för valsedelsförsändelse skall rillhandahållaskostnadsfritt till parti som låtit registrera sig för deltagande i valet samtatt i lokal där röstning äger rum väljarna för varje val skah ha tillgång tillvalsedlar för parti som låtit registrera sig för deltagande i valet, dels att vederbörande utskott utarbetar härför nödvändigaförändringar i lagförslaget. Propositionens förslag till Vallag med av utskottetföreslagna ändringar i 4 kap. 4 §, 6 kap. 5 §, 6 § och 8 §,7 kap. 2 §, 8 kap.11 §, 10 kap. 1 § och 7 §, 11 kap. 1 § och 3 §, 15 kap. 3 § och 4 § samtövergångsbestämmelserna, punkterna 1 och 3 1 Förslag till Vallag Härigenom förordnas som följer. 1 § Denna lag gäller vid val tillriksdagen samt val av landstingsmän och kommunfullmäktige. 2 § För val enhgtdenna lag finns en central valmyndighet. Konungen bestämmer vilken myndighetsom skall vara central valmyndighet. Centrala valmyndigheten meddelar de närmare föreskriftersom behövs för tillämpningen av denna lag. 3 § Ordinarie val till samt val i hela riket avlandstingsmän och kommunfullmäktige förrättas . Valdag är tredje söndagen . Vid val till som ej är ordinarie är valdag densöndag som Konungen bestämmer. Vid val av landstingsmän eller kommunfullmäktigesom ej omfattar hela riket är valdag den söndag som bestämmer. 2 kap. Valkretsar och fasta valkretsmandat 1 § För val tih är riket indelat i 28valkretsar. Stockholmslän med undantag av (valkrets), Göteborgsoch län med undantag av (valkrets), ,, och Lunds kommuner (fyrstadskretsen). Malmöhuslän med undantag av fyrstadskretsen (valkrets), ,, , , , , , Gäsene,Hemsjö, , , , , , ,, , , , , Västra Tunhems ochÅmåls kommuner (läns norra valkrets). , , , , , , , , , , , ,och kommuner (läns södra valkrets), vart och ettav övriga län. 2 § Centrala valmyndigheten fastställer antalet fastavalkretsmandat i varje valkrets före utgången av april då ordinarie val till skah hållas. Härvid tillföres valkretsen ett mandat för varie gång som antalet röstberättigade där är jämnt delbart med en trehundrationdel av antalet röstberättigade i riket. De fasta valkretsmandat, som härefter återstår, tihföres valkretsarna efter storleken av de överskott som uppkommit vid denna fördelning. Mellan lika överskottstal avgöres företrädet genom lottning. Påverkas valkretsarnas omfattning av beslut om ändring ilänsindelningen eller den kommunala indelningen, vilket träder i kraft vidingången av året efter det då ordinarie val till hållits, skall ifråga om val till indelningsändringen beaktas redan från och medbeslutets dag. 3 § Vidtillämpning av 2 § beräknas antalet röstberättigade på grundval av stommarnatill mantalslängderna för året. Vid beräkningen anses som röstberättigad varjesvensk medborgare som fyllt senast under närmast föregåendekalenderår och som ej på grund av domstols förklaring är eller efter uppnåddmyndighetsålder skall förbli omyndig. 4 § Talan motcentrala valmyndighetens beslut enligt 2 § föres hos regeringsrätten genombesvär. 5 § 1landstingslagen (1954:319), kommunallagen (1953:753) och kommunallagen(1957:50) för finns bestämmelser om landstingskommuns och kommunsindelning i valkretsar. Om landstingskommuns indelning ivalkretsar finns särskilda bestämmelser. 3 kap. , valdistrikt och valförrättare 1 § I varje kommun skall finnas en valnämnd. Ledamöter och suppleanter i valnämnden väljes avkommunfullmäktige till det antal fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter fårdock icke vara under fem. Valet skall ske proportionellt i de fall då sådant ärföreskrivet vid val till kommunstyrelsen. Sker ej valet av suppleanterproportionellt, skah bestämmas i vilken ordning de skall kallas in tilltjänstgöring. skall ha tillgång till personal i den omfattningsom behövs för att den skall kunna fullgöra sina uppgifter. 2 § I fråga om annan valnämnd än valnämnden i Stockholmäger bestämmelserna i 3242 §§ kommunallagen (1953:753) om kommunsty relse motsvarande tillämpning. För valnämnden i gäller 5 1 § 1 mom. kommunallagen (1957:50) för och vadkommunfullmäktige med iakttagande av sistnämnda lag föreskriver. I stället för37 § andra stycket kommunallagen och 39 § andra stycket kommunallagen förStockholm skall dock 4 och 5 §§ förvaltningslagen (1971:290) tillämpas isamtliga ärenden hos valnämnd. Utan hinder av föreskrifter som avses i första stycketgäller att nämndens protokoU icke behöver upptaga annat än närvarande ledamötersamt för varje ärende beslutet och skälen för detta. 3 § Varje kommun bildar ett eller flera valdistrikt. Ärkommun indelad i valkretsar för val av kommunfullmäktige, skall varje sådan valkrets bilda ett eller flera valdistrikt. beslutar om kommuns indelning i valdistrikt.Innan beslut meddelas, skall fullmäktige i kommunen ha beretts tillfälle attyttra sig i ärendet. Beslut om indelning i valdistrikt gäller från och med åretefter det då beslutet vann laga kraft. skall kungörabeslutet samt tillställa centrala valmyndigheten avskrift av detta. 4 § När val enligt denna lag skall förrättas ivaldistriktsindelad kommun, utser valdistrikt minst fyra personer att på valdagen tjänstgöra som valförrättare i distriktet. Bland de utsedda förordnar nämn den en att vara ordförande och en att vara ersättare för ordföranden. Vid röstningen skall minst tre av valförrättarna, däriblandordföranden eller hans ersättare, vara närvarande, 5 § Var och ensom är röstberättigad vid val till och ej fyllt är skyldig attmottaga uppdrag som ledamot eUer ersättare i valnämnd eller som valförrättare,om han ej har giltigt hinder. 6 § Talan motlänsstyrelsens beslut i ärende om indelning i valdistrikt föres hoskammarrätten genom besvär. Den som vill klaga över beslut som innebär att av honomuppgivet hinder att mottaga uppdrag som avses i 5 § ej godkänts får föra talanhos genom besvär. Härvid räknas besvärstiden från den dagbeslutet meddelades. Mot beslut får talan ej föras. 1 § Allmän röstlängd upprättasårligen för varie valdistrikt av lokala skattemyndigheten. Längden skall varaupprättad senast den 1 . 2 § I allmänröstlängd upptages var och en som enligt personband 1. är kyrkobokförd i valdistriktet, 2. är svensk medborgare och 3. fyUt eher senare under kalenderåret fyUer . Den som enligt personband pågrund av domstols förklaring är eller efter uppnådd myndighetsålder skallförbli omyndig upptages dock ej i längden. För den som fyUer det år röstlängden upprättasantecknas att han blir röstberättigad först nästa kalenderår. 3 § Allmän röstlängd skall vara framlagd för granskninghos lokala skattemyndigheten varje vardag med undantag av lördag eller, om sistnämnda dag är eUer söndag, tih och med närmast . får bestämma att röstlängden skall varaframlagd för granskning även på annat ställe än hos lokala skattemyndigheten. 4 §' Den som anser att allmän röstlängd är felaktig i detatt han oriktigt uteslutits från rösträtt eller att annan oriktigt upptagits som röstberätti gad får senast den 15 juh skriftligen framställa anmärkning mot längden hos . Den omständigheten, att någon tagits upp i röstlängd för annat valdistrikt än han anser sig tillhöra utgör ej grand för anmärk ning mot längden. Anmärkningsom göres för sent upptages ej till prövning. Har anmärkning framställts i rätt tid mot någons rösträtt enligt längden, skall genast underrätta denne om innehållet i anmärkningshandlingen samt om tidoch plats för prövning av anmärkningen, 5 § Anmärkning mot allmän röstlängd prövas vid offentligtsamman träde hos eller, om denna dag är eller söndag, närmast . Den mot vilkens rösträtt anmärkning framställts får vidanmärkningssammanträdet åberopa även omständighet som inträffat efter den 1juni. Senast dagen efter sammanträdets slut meddelar länsstyrelsenbeslut över varje särskild anmärkning. Beslut antecknas på anmärkningsskriften,I röstlängden införes rättelse som föranledes av beslutet. skriver under röstlängd mot vilkenanmärkning framställts. Lokala skattemyndigheten förser de röstlängder motvhka anmärkning ej framställts inom föreskriven tid med bevis härom. 6 § Mot beslut över anmärkning mot allmänröstlängd får talan föras endast i samband med besvär över val vid vilket beslutet länt till efterrättelse, I sådant mål får åberopas endast bevis som företetts hos . ' I propositionens förslag harförsta styckets första mening följande lydefse: Den som anser att allmänröstlängd i fråga om hans eller annans rösträtt är felaktig får senast den 15juli skriftligen framställa anmärkning mot längden hos . 7 § Allmänröstlängd länder till efterrättelse så snart den underskrivits av länsstyrelseneller försetts med bevis av lokala skattemyndigheten och gäller tih dess nyröstlängd kommit rill stånd, om ej annat följer av 8 eller 9§. 8 § Har någonicke blivit upptagen i allmän röstlängd eller har det i längden beträffandehonom antecknats att han blir röstberättigad först nästa kalenderår och haranmärkning häremot ej framställts på sätt som föreskrives i 4 § första stycket,skall efter ansökan av honom eller av lokala skattemyndighetenbesluta om rättelse i röstlängden, om det är uppenbart att fel föreligger.Sådan ansökan skall ha gjorts hos det årdå röstlängden upprättades. Ansökan som göres för sent upptages ej tihprövning. Beslutar om rättelse i röstlängd, skalllänsstyrelsen genast underrätta lokala skatteiuyndigheten om beslutet. skall genast rätta röstlängden i enlighet med beslutet.Innan detta skett, äger beslutet icke verkan. Mot beslut varigenom ansökan om rättelse avslagits elleravvisats får talan ej föras. Mot beslut om rättelse får talan föras endast isamband med besvär över val vid vilket beslutet länt till efterrättelse. 9 § Har allmän röstlängd i någon del förklarats felaktigpå grund av talan som förts i samband med besvär över val, skall rätta längden i enlighet med förklaringen. 10 § skall kungöra varoch när allmän röstlängd kommer att vara framlagd för granskning. 1 kungörelsen skall anges även tid och sätt för framställande av anmärkning mot längden samt tid och plats för prövning av anmärkning. Kungörelsen skall anslås på kommunens anslagstavla och införas i samtliga dagstidningar som har en spridning av någon betydenhet inom kommunen. 11 § Särskild röstlängd för val tillriksdagen upprättas för varje valkrets av centrala valmyndigheten.Längden skall vara upprättad . 12 § I särskildröstlängd upptages, efter ansökan, den som 1. uppfyller de villkor som gäller för rösträtt och