bet · FV01UU6 · 1972-12-31 00:00:00 — Det väsentliga måste vara att biståndet i varje enskiltland utformas på ett utvecklingsbefrämjande sätt så att det kommer den fattigabefolkningen till godo. En politisering av det svenska biståndet på så sätt attinhemska politiska värderingar påverkar valet av mottagarländer kan icke accepteras. En sådan utveckling äventyrar den breda uppslutning bakom den svenska u-hjälpen som är önskvärd. FN förordar i sin strategi att i-länderna vidtagersärskilda åtgärder till förmän för de fattigaste . Hjälpbehovet hartidigare varit ett ledmotiv i svenskt biståndsarbete. Utskottet anser att detåterigen är tid att slå fast denna princip och att bör uttala attsvenskt biståndsarbete framför allt bör inrikta sig på de fattigasteu-länderna. I enlighet med denna uppfattning och då enligttillgängliga uppgifter redan erhåller ett betydande stöd från kanutskottet inte finna det bistånd till som föreslås tillräckligt motiverat.Motionen 1972:438 tillstyrks därför, såvitt nu är i fråga, och bör ienlighet därmed i skrivelse tUl Kungl. Maj:t ge sin mening till känna." dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: "5. att i anledningav motionen 1972:438, såvitt nu är i fråga, ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört beträffande bistånd tiUCuba". 4. vid punkten 4 (U-landsinvesteringar, u4ändernasindustrialisering, kapitalbildning i m. av herrar Wirmark (fp),i (c). (), () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Det av riksdag" och slutar med "tUlgodosett"bort ha följande lydelse: "Utskottet erinrar om att har uttalat sigför att bistånd till industrialisering skall ges ökad vikt ochkonstaterar att det av riksdag uttalade önskemålet om en översyn avåtgärder för att främja industrialisering har lett till attsakkunniga (industribiståndsutredningen) tUlsatts. I motionerna 1972:438 och1972:934 konstateras att fäster stor vikt vid sina strävanden tillindustrialisering och är angelägna om att få ökat bistånd inom denna sektor. Ibåda motionerna påtalas behovet av en ökad samverkan mellan stat och näringslivnär det gäller utveckUngsbiståndet; den erfarenhet och det kunnande som finns isvenskt näringsliv utnyttjas endast delvis. Utskottet föratsätter att de riktlinjer för samarbetetmellan stat och näringsliv som framlagts i de båda motionerna beaktas avindustribiståndsutredningen i dess fortsatta arbete. Utskottet vUl understrykaönskvärdheten av att utredningen sker med största skyndsamhet samt betona attett framgångsrikt resultat förutsätter nära samråd med näringslivets ocharbetsmarknadens organisationer samt kooperationen. Utskottet vill vidare understryka att företagensinvesteringar självfallet inte utgör något alternativ till offentligt bistånd.De båda formerna av resursöverföringar kompletterar i stället varandra. Detnaturliga sambandet mellan offentligt bistånd och enskUda insatser harbetonats av såväl givare som mottagarländer. Detta skedde också i den av FNantagna utvecklingsstrategin för 1970-talet, där både i- och uppmanasatt överväga ytterligare åtgärder för att främja privatainvesteringar i enlighet med de utvecklingsmål och den prioritering somfastställts i u4ändernas nationella utvecklingsplaner. Utskottet finner det angeläget att de olika förslag somframförs i här berörda motioner prövas av biständsutredningen och av SIDA.U-ländernas behov av arbetsintensiva produktionsprocesser avpassade för derasförhållanden bör beaktas och samarbete sökas med svenskt näringsliv för attmobilisera kunskaper och expertkunnande i detta syfte. Vidare bör uppmärksammasmöjligheten att bilda särskilda projektgrupper för industriell verksamhet i deolika programländerna. Försök med gemensamma s. k. paketprojekt, som syftartill en allsidig utveckling av såväl samhällsfunktioner som näringsliv i en helregion, bör därvid göras. Utskottet förutsätter att industribiståndsutredningeni sin behandling av frågan om ett utvecklingsbolag för u-landsinvesteringarbelyser olika tänkbara former för ett sådant bolag och därvid prövar synpunktersom i denna fråga förs fram i motionerna 1972:438 och 1972:294. Utskottet vill också betona att en rad insatser som harbetydelse för industrialiseringsprocess kan ske utan avvaktande avresultatet från industribiståndsutredningen. Förutom de multilaterala insatsersom från svensk sida kan göias inom FN-familjen i detta syfte vill utskottetpeka på möjligheten av att lämna ökat stöd till de regionalautvecklingsbankerna, att intensifiera vårt bistånd till exportfrämjandeverksamhet och att omgående utvidga det svenska investeringsgarantisystemet. 1statsverkspropositionen aviserar regeringen sin avsikt att anpassa garantisystemetsländerkrets tUl de förändringar som sker i det svenska biståndsprogrammetsinriktning. Utskottet anser emellertid att investeringsgarantisystemet iprincip skaU omfatta alla länder som definitionsmässigt hör till kategorinu-länder. Det bör vara av intresse för industribiståndsutredningen att fåprövat hur ett system fungerar, som omfattar de för svensk industri intressantastörre u4andsmarknaderna. Grundläggande för bedömningen av ansökningar omgarantier bör vara u-landets egen mening om investeringens önskvärdhet och dessanpassning till landets utvecklingsplanering. Vad utskottet sålunda anfört i anledning av motionerna1972:438 och 1972:934, såvitt nu är i fråga, torde ges Kungl. Maj:t tillkänna." dels attutskottets hemställan bort ha följande lydelse: "1. att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning avmotionerna 1972:438 och 1972:934 beträffande åtgärder för att främjau-ländernas industrialisering, 2. att ianledning av motionerna 1972:438 och 1972:934 begär att Kungl. Maj:t ändrarreglerna för investeringsgarantisystemet så att investeringsgarantier iprincip skall kunna ges för investering i alla länder som definitionsmässigthänförs till , 3. att riksdagenhemställer hos Kungl. Maj:t att motionerna 1972:438 och 1972 534 överiämnastill industribiståndsutredningen." 5. vid punkten 5 (Humanitärt stöd och utbildningsstöd tillbefrielserörel ser) av herrar Wirmark (fp), i (c). (), () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.27 med "Som framhölls" och slutar på s. 28 med "är i fråga"bort ha följande lydelse: "Utskottet finner det angeläget att det humanitärabiståndet till befrielserörelser som kämpar mot rasdiskriminering och politisktförtryck i södra väsentligt vidgas. Utskottet vill erinra om att inkomnaansökningar skall bedömas i enlighet med de av uppdragna riktlinjernaför denna form av humanitärt bistånd och finner det naturligt att även den imotionen 1972:934 nämnda befrielserörelsen i på grundval avtillgängliga upplysningar om FNLA:s verksamhet inom och utom erhållerdylikt bistånd. Utskottet finner det också angeläget attmotståndsrörelserna i , och erhåller ett vidgatsvenskt bistånd. Detta är speciellt motiverat med hänsyn till att FN uppmanatsina medlemsstater att lämna dyUkt stöd. Vid biståndsgivningen bör hänsyn tagassåväl till de organisatoriska förutsättningarna för god användning av biståndetsom till den stimulanseffekt biståndet kan beräknas få. Speciellt bör behovetav insatser för underhåll av familjer som har en eller flera medlemmarengagerade i befrielsekampen uppmärksammas. Vad utskottet sålunda anfört i anledning av motionen1972:934, såvitt nu är i fråga, torde ges Kungl. Maj:t till känna." dels att den del av utskottets yttrande på s. 28 som börjarmed "I motionen 1972:934" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: "Utskottet finner det angeläget att de politiskapartierna bereds ökade möjligheter att deltaga i utformningen av detta bistånd.Ju större stödet till befrielserörelserna blir desto besvärligare ochväsentligare blir de avvägningar av politisk art som måste göras. Vid beslut omstöd till olika befrielserörelser är det viktigt att kunna göra en så allsidigbedömning som möjligt. Av dessa skäl synes det utskottet önskvärt att flyktingberedningenutvidgas till att även inkludera representation förde demokratiska politiskapartierna. Vad utskottet sålunda anfört i anledning av motion1972:934 i vad avser flyktingberedningens sammansättning torde ges Kungl. Maj:ttill känna." dels attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: "3. att i anledningav motionen 1972:934 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört beträffande vidgat stöd till befrielserörelser i södra samtparlamentarisk representation i flyktingberedningen". 6. vid punkten 6 (Forskningsfrågor) av herrar Wirmark(fp), i (c). (), () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Frågan om" och slutar med "arbete" bort haföljande lydelse: "Alltstörre krav ställs i framför allt de utvecklade länderna på begränsning av giftiga eller skadUga ämnen i bl. Detta är givetvis en positiv utveckUng. De allt strängare normernakommer emellertid att verka som icketariffära handelshinder för u-ländernasprodukter, särskilt deras livsmedel, eftersom de giftiga bekämpningsmedlen iallmänhet är mycket svåra att undvara i jordbruk. Såsom framhålls imotionen 1972:145 kommer detta problem att bli av allt större betydelse ju merde rika länderna skärper sina miljönormer. Utskottet delar därför motionärernasuppfattning om det angelägna i att de rika länderna gör aktivaforskningsansträngningar för att få fram mera ofarliga bekämpningsmedel som kanställas till förfogande. 1 motionen 1972:145 konstateras vidare att de naturligaråvaror, som levererar, från miljösynpunkt har många fördelar framförde artificiella ämnen, som de rika länderna i ökande utsträckning ersätter demmed. Detta förhållande är enligt utskottets mening av betydande intresse. Detborde, inte minst för att få aktiva och positiva medverkan i detglobala arbetet på en bättre miljö, vara nödvändigt att inte mUjökraven medviss rätt kommer att uppfattas ha en negativ verkan för . Utskottet finner det mot denna bakgrand, och med tanke påden förestående internationella miljövårdskonferensen, angeläget att riksdagenbifaller yrkandena i motionen 1972:145-i förevarande del, även om frågor av härberört slag kan komma att beröras av u-landsforskningsutredningen." dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: "1. att rikdagen i anledningav motionen 1972:145, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna att inom FN och andra internationella organ bör verka för a) att forskninginitieras inom förslagsvis , FAO eller den av FAO, och konsultativa gruppen för stöd till jordbruksforskning beträffandeofarliga bekämpningsmedel speciellt lämpade för , b) att forskninginitieras rörande de miljöfördelar råvaror har i relation tUlsyntetiska varor," 7. vid punkten 6 (Forskningsfrågor) av ()som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "arbete" bort haföljande lydelse: "Även om har gjort vägledande insatser påvissa områden, finns fält där vi släpar efter. Hit hör utvecklingsforskningen.Flera andra länder exempelvis och satsar en betydande del avsina biståndsanslag på forskning kring utvecklingsproblemen. 1 FN-strateginför uppmanas industriländerna att dels stödja forskningen iutvecklingsländerna, dels engagera en del av sin egen forskning i sökandetefter lösningar på utvecklingsländernas problem. Utskottet noterar med tillfredsställelse att en utredningom den svenska u4andsforskningens inriktning och organisation nu tillsattslUcsom att SIDA i sina senaste petita understryker forskningens vikt. Målinriktad forskning kringutvecklingsfrågornas natur och biståndets mål och vägar är en av de väsentligasteförutsättningarna för att utvecklingssamarbetet skaU lyckas. Såväl u- somi-land behöver i snabbt växande utsträckning tillgång till fakta och nyaproblemlösningar. har genom sin alliansfrihet och sin internationelltrespekterade forskning goda förutsättningar att på detta område göra en insats.En väsentligt större del av våra biståndsanslag bör gå tillutvecklingsforskning. Tanken på ett internationellt universitet föru-landsforskning och u-landsutbild-ning i vårt land bör prövas av utredningen. Utskottet finner att de synpunkter som här anförts börbeaktas av u-landsforskningsutredningen. I enlighet härmed tillstyrks motionen1972:438, såvitt nu är i fråga, och bör i enlighet därmed i skrivelsetill Kungl.Maj :t ge sin mening till känna." dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: "2. att i anledningav motionen 1972:438, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört beträffande u-landsforskningen". 8. vid punkten 9 (Varubistånd) avherr () som anser dels att utskottets yttrande på s. 35 bort ha följande lydelse: "Det är beklagligt att en så stor del av deninternationella biståndsverksamheten är förbehållen givarländernas näringsliv.En stimulerande internationell konkurrens går härigenom förlorad. bör iprincip bibehålla sitt obundna system. Det kan bli nödvändigt att i vissa lägen exempelvis vid akuta valutasvårigheter eller under en lågkonjunktur medåtföljande stor arbetslöshet - använda hjälpanslagen till inköp av svenskavaror. Sä bör kunna ske i de fall där en sådan bindning bedöms vara utannackdelar för mottagarlandet eller då SIDA kan kompensera mottagarlandet förden händelse de svenska varorna skulle ställa sig prismässigt eller på annatsätt oförmånliga. SIDA bör också ha i uppdrag att planera sina inköp avindustriprodukter över en sä läng tidsperiod att inköpen kan få störreomfattning under lågkonjunktur än eljest. Den tveksamma attityd till u-landsbiständ som otvivelaktigtkommer till uttryck på mänga häll skulle säkerligen motverkas om exempelvis idagens läge av stor arbetslöshet den svenska sysselsättningen kunde stärkasgenom utvecklingsinsatser av här angivet slag." dels attutskottets hemställan under I bort ha följande lydelse: "1. att i anledningav motionen 1972:438, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört beträffande varubistånd," 9. vid punkten 14 (Bidrag till enskilda organisationershjälpverksamhet) av () som anser att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "motionen1972: 438" bort ha följande lydelse: "Utskottetanser att missionens och övrigt enskilt humanitärt hjälpar- bete med knappa resurser har nått utomordentliga resultati . Verksamheten skulle kunna utbyggas. Det är i högstagrad angeläget att det statliga stödet till de enskilda organisationernasarbete i utvecklingsländerna kraftigt förbättras. De erfarenheter som samlats idenna verksamhet bör också tillvaratas på ett bättre sätt än hitintills. Med hänsyn till de relativt låg;a bidrag som hittillsutgått till enskilda organisationers biståndsverksamhet anser utskottet det nuvara berättigat med en betydande höjning. 1 nästa budgetårs riksstat bör därförinom fält-verksamhetsanslaget upptas en anslagspost på lägst 20 milj. kr. tillmissionens och andra enskilda sammanslutningars arbete i utvecklingsländerna. Missionen och övriga humanitära frivilligorganisationerhar också visat sig vara effektiva informationsspridare till svenska folket.Den positiva inställning till u-landsbistånd som finns hos allmänheten baserasi stor utsträckning på dessa organisationers insatser. Attitydundersökningarger entydiga besked härom. Det är därför rimligt att en avsevärt större del avSIDA:s informationsanslag fördelas mellan de humanitära organisationerna. Motionen 1972:438 tillstyrks därför, såvitt nu är i fråga,och bör i enlighet därmed i skrivelse till Kungl. Maj:t ge sin meningtill känna." 10. vid punkten 17 (Informationen i omu-landsproblemen) av herrar Wirmark (fp), i (c), (), () och () som anser att den del av utskottets yttrandepå s. 49 som börjar med "I motionen" och slutar med "motionen1972:948" bort ha följande lydelse: "I motionen 1972:934 redogörs för att SIDA i sinapetita för nästa budgetår begärt ett anslag på 6,5 milj. kr. för att verkställaden framlagda informationsplanen. Motionen konstaterar att planen främst syftartill att bygga ut bidragsgivningen till enskilda organisationersu-landsinformation. Därvid införs för de av godkändastudieförbunden och löntagarorganisationerna ett nytt bidragssystem, därstatliga medel kanaliseras till dessa organisationer mot att de påtar sig ettuppdrag att öka sin information om och utvecklingsarbetet. Manframhåller att genom den nya bidragsformen får våra folkrörelser, vare sig detrör sig om löntagarorganisationer, de politiska partierna, de kristna samfundeneller , ökade möjligheter till insatser påu-landsinformationens område. Motionärerna fordrar att denna nya bidragsformäven utvidgas till att omfatta jordbrukarnas fackliga organisation.Lantbrukarnas riksförbund. I motionen 1972:948 framhålls att framför allt dehumanitära hjälporganisationerna bör få ett betydande stöd för sin informationsverksamhet. Tonvikten i den av SIDA framlagda fyraårsplanen förinformationsverksamheten har lagts på ett utvidgat samarbete med enskildaorganisationer. Den hittillsvarande bidragsgivningen till organisationernasinformationsprojekt föreslås bli ersatt av ett nytt bidragssystem som innebär en långt driven delegering av informationsansvaret tillberörda organisationer. Statliga medel anvisas till dem mot att de åtar sigatt öka sin information om och utvecklingssamarbetet. SIDA föreslår ett utvidgat samarbete med två kategorier avorganisationer vilka har särskUda förutsättningar att självständigt genomföraen informationsverksamhet som när ut tUl ett stort antal medborgare, nämligendels de av godkända studieförbunden, delslöntagarorganisationerna. Vid sidan härav bör övriga organisationer ochfolkrörelser liksom efter ett ansökningsförfarande kunna ifråga-kommaför bidrag tUl sin u-landsinformation. Styrelsen har framhåUit angelägenhetenav att fördelnings- och anslagsbestämmelser utformas i nära samråd med berördaorganisationer. Fortlöpande kontakter och diskussioner är avsedda att anordnasenskilt och vid gemensamma konferenser under innevarande budgetår. Utskottet konstaterar att den nedskärning som Kungl. Maj:tgjort av det av SIDA begärda anslaget för informationsverksamhet kommer attinnebära en cirka 40-procentig minskning av anslagen till de enskildaorganisationerna i jämförelse med de av SIDA äskade beloppen. Detta kommer atti sin tur medföra, liksom övriga nedskärningar i fråga ominformationsaktiviteter i jämförelse med SlDA:s äskande /73, attmöjligheterna att skapa en stark folklig förankring för biståndspolitiken imotsvarande grad begränsas. Utskottet finner det därför angeläget att SlDA:sinformationsplan, tiUkommen på begäran, genomförs i obeskuret skick.Utskottet instämmer i motionärernas bedömning att även bör omfattas av det nya bidragssystemet. I enlighet med vad som i motionen 1972:934 föreslagitsförordar utskottet att anslaget till informationsverksamheten för budgetåret1972/73 i jämförelse med statsverkspropositionens förslag uppräknas med . Den slutliga fördelningen av bidragen till de enskildaorganisationerna görs av SIDA i nära samråd med dessa. Utskottet utgår ifrånatt ingen organisation som har möjlighet att bedriva här avseddinformationsverksamhet i princip kommer att vara utesluten från bidragsgivningen.Vid fördelningen av anslagen torde hänsyn framför allt tas till vederbörandeorganisationers möjligheter att fungera som effektiv spridare av information ihithörande frågor. Utskottet förutsätter att SIDA tillsammans med de mottagandeorganisationerna kan utarbeta former för värdering av de resultat som uppnåsgenom informationsverksamheten i enlighet med den nu framlagda planen.Utskottet finner sålunda att syftet med motionen 1972:948 delvis torde varatiUgodosett." 11. vid punkten 18 (Organisations- och personalfrågor) avherrar Wirmark (fp), i (c), (), () ochUllsten (fp) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 2börjar med "Det finns" och slutar med "hälsovård" bort haföljande lydelse: "haren fredskåringått i det svenska utvecklingssamarbetet. Mellan 400 och 500 svenskafredskårister har kunnat utsändas till i där de enligtuttalanden från ledande personer i mottagarländerna utför ett betydelsefulltoch uppskattat arbete på en rad olika områden. Fredskåren har möjliggjort försvenska ungdomar att göra en praktisk insats för att förbättra förhållandenaför fattiga människor i den tredje världen. Den har visat att det är möjligtäven för människor som inte är experter att delta i direkt utvecklingsarbete iu-länderna. Den har på det sättet kunnat bidra till att motverka den känsla avmaktlöshet och 'vad nyttar det' som lätt uppstår när det gäller u-världensoerhörda problem. Fredskåren kom från början att bli ett led i det verksamhet. En säjskild fredskårssektion inrättades föratt handha kårens rekrytering och arbete. integrerades denemellertid helt i det allmänna svenska personalbiståndet. Någon särskildfredskårssektion existerar inte lä.ngre hos SIDA. Från början gavs den svenska fredskåren en ganska markeradprofil genom att dess insatser koncentrerades främst till två områden: skolbyggandei och landsbygdsutveckling i . Särskilt skolbyggnadsprogrammeti utvecklade sig till att bli ett fredskårens 'eget' projekt. Efterett par år hade det utvecklats sä kraftigt att det blev ett helt självständigtprojekt. Genom att fredskåren integrerats i det allmännapersonalbiståndet och fredskårister engagerats i en rad olika arbetsuppgifterhar mycket av fredskårens profil försvunnit, vilket är att beklaga. En sådan profil har nämligen stor betydelse när det gälleratt ge unga människor en känsla av samhörighet med fredskåren. Målet för denna liksom för andra former förutvecklingsinsatser är att skall lämna ett effektivt stöd till resp.mottagarländers projekt genom att ställa personal och andra resurser tillförfogande. Biståndsinsatsernas planering tar sikte på insatser som svarar motmottagarländernas behov. Den närmare utformningen och inriktningen blirberoende av överenskommelser med mottagarländerna. Utskottet anser att under beaktande av dessa självklararegler ökade ansträngningar bör göras för att låta fredskåren fåarbeta med 'egna' projekt, där fredskåristernas insats utgör det dominerandesvenska inslaget. Fredskårstanken drevs fram av en stark opinionbland ungdomsorganisationerna. En stor del av de ungdomar som arbetat ocharbetar inom fredskåren har också varit aktiva i olika ungdomsorganisationer.I dag driver också åtskilliga svenska ungdomsorganisationer egen s. k.volontärverksamhet och får bidrag till denna genom SIDA. Ungdomsorganisationernaskontakt med och inflytande över den 'officiella' svenska fredskåren är däremotringa, trots att ett fruktbart utbyte av både idéer och konkreta uppslag bordevara möjligt. Avskaffandet av fredskårssektionen hos SIDA torde starkt habidragit till denna utveckling. Fredskårsverksamheten har fått ökadaktualitet och en ny dimension genom att FN startat sin egen fredskår. Deförsta svenska ungdomarna har redan rekryterats till FN-kåren. En fortlöpandediskussion om de nationella kårernas och FN-kårens uppgifter är nödvändig. 1den diskussionen får inte ungdomsorganisationernas röst fattas. Rätt organiserad kan fredskårsverksamhet i både SIDA:s ochenskilda organisationers regi bli ett viktigt led i ansträngningarna attstimulera ungdomens internationella intresse och engagemang. Ett fruktbartutbyte av erfarenheter och synpunkter skulle kunna utvecklas mellan ungdomarmed praktiska erfarenheter av u-landsarbete och unga människor utan sådanaerfarenheter men med ett starkt intresse för den tredje världens problem. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att dennaverksamhet bör utvidgas anser utskottet att en särskild fredskårsenhet börupprättas inom SIDA och att en bättre samordning mellan ungdomsorganisationerav olika slag och SIDA bör eftersträvas. Därvid bör ett organiserat,regelbundet samarbete mellan ungdomsorganisationerna och de för fredskårernaansvariga pä SIDA upprättas. Med hänvisning till det som här anförts tiUstyrks motionen1972:934, såvitt nu är i fråga."