bet · FV01SfU41 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:41 betänkande i anledning avmotioner angående folkpension till folkpensionär på vårdinstitution m. m. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972: 445 av (), vari hemställs att beslutar att tiU föräldrar, vUkashörselskadade barn är berättigade tUl vårdbidrag och vistas på skola utanförhemorten, skaU utgå vårdnadsbidrag av fuUt belopp; motionen 1912: 453 av () och fröken i (c), vari hemstäUs attriksdagen beslutar sådan ändring i kungörelsen (1962: 393) om rätt i vissa faUför kommun eller annan att uppbära folkpension och i kungörelsen (1966:238) ominvaUditetsersättning tUl barn som vistas utom anstalt, att i dessaförfattningar avsedda förmåner kan utgå till den förmånsberättigade resp. hansföreträdare vid varje dygns vistelse utanför institutionen under förutsättningatt den sammanlagda tiden för sådan vistelse uppgår tUl minst . Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna från och . GäUande bestämmelser m. m. Enligt 2 § kungörelsen (1962:393)om rätt i vissa faU för kommun eller annan att uppbära folkpension äger den,som driver vissa inrättningar eller anstalter (bl. a. elevhem, vårdhem, specialsjukhusoch vissa inackorderingshem samt anstalter för epUeptiker) eller eljest svararför kostnaden för vård och omsorger på sådana anstalter, att som ersättning förkostnaden uppbära folkpensionen för pensionsberättigad som under hel månaderhåUer kostnadsfri vård eUer undervisning. En Uknande regel avseendebarntUlägg finns intagen i 3 § nämnda kungörelse. Om den pensionsberättigadeeUer, då fråga är om barntillägg, barnet under ferier vistas hos förmyndareeUer hos anhörig som ej är förmyndare av minst två veckor i följdskaU enligt 5 § i kungörelsen den, som lyfter pensionen, tUl förmyndaren eUer,om skäl därtUI är, tUl annan hos 11 saml Nr 41 vilken den pensionsberättigade eller barnet vistas avståpensionsbelopp som belöper . Vårdbidrag i form avinvaliditetsersättning tillkommer enligt 9 kap. 3 § AFL försäkrad som ej fyllt16 år, om han på grund av sjukdom, psykisk efterblivenhet, vanförhet eUer annatlyte för avsevärd tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskUd tillsynoch vård. Vårdbidraget utgör för år räknat av basbeloppet (med nuvarandebasbelopp om . Försäkrad som stadigvarande vårdaspå statliga, kommunala eUer statsunderstödda enskUda anstalter har inte rätttiU vårdbidrag för tid då han vistas på anstalten eller genom dess försorgvårdas utom anstalten (9 kap. 3 § fjärde stycket jämfört med 9 kap. 2 § tredjestycket AFL). Vistas barnet minst i en följd utom anstalten utan attvårdas genom dess försorg har det emellertid rätt tUl vårdbidrag (1 §kungörelsen 1966: 238 om invaliditetsersättning till barn som vistas utomanstalt). m. m. Frågan om vårdbidrag i form avinvaUditetsersättning tUl anstaltsvårda-de barn för tid då de vistas i hemmetbehandlades av pensionsförsäkringskommittén i dess betänkande "Vissapensionsfrågor" (SOU 1965:62). Kommittén diskuterade därvid fleraalternativ tiU lösningar men valde att föreslå den metoden att vårdbidrag skuUeutgå så snart barnet under en hel kalendermånad vistats annorstädes än påanstalten. Genom att rätten tUl bidrag gjordes beroende av att barnet vistadeshemma en hel månad ansåg kommittén att man kom ifrån de olägenheter som måstefölja med en beräkning av det antal dagar då barnet ej vistades påanstalten. 1966: 59 uttalade chefenför att en regel om vårdbidrag tiU anstaltsvårdade barn förtid då de vistas i hemmet borde ges en sådan utformning att den inte blevalltför svårhanterUg för de tiUämpande myndigheterna. Han ansåg därför attpensionsförsäkringskommitténs förslag att vårdbidra.g skulle utgå då barnetunder en hel kalendermånad vistades i hemmet innefattade en rimlig avvägning. Andra lagutskottet (2LU 1966:41)anslöt sig inte helt tiU det i propositionen framlagda förslaget utan framhöU med hänvisning tUl i ämnet väckta motioner - att reglerna borde utformas så,att en vårdtid i hemmet om minst i en följd borde berättiga tiUvårdbidrag. Utskottet ansluter sig tUl den ipropositionen föreslagna ordningen att Kungl. Maj: t bemyndigas att i ensärskUd förordning utfärda föreskrifter för de fall vårdbidrag skaU utgå föranstaltsvårdade barn. Vad beträffar utformningen av dessa regler kan emellertidutskottet inte helt ansluta sig tiU propositionens förslag. Detta kan sägasutgöra en tiUfredsstäUande lösning för barn i särskolor men innebär mycketbegränsade möjligheter tUl vårdbidrag för barn som vistas på vårdhem. Då dessabarn ofta är mycket krävande ur vårdsynpunkt, är skälen särskUt starka för attvårdbidrag för dessa faU skaU kunna utgå vid vistelse i hemmet.. Som framgår avmedicinalstyrelsens remissyttrande torde vårdhemsbarnen i regel inte vistas isina föräldrahem så långa perioder i ett sträck som en månad. Utskottetansluter sig med hänvisning tUl det anförda tUl motionärernas förslag, attreglerna bör utformas så att en vårdtid i hemmet om minst i enföljd berättigar till vårdbidrag. Vad utskottet i denna fråga anfört börbringas till Kungl. Maj: t tiUkänna vad utskottet sålunda anfört. Som framgår av det föregående harkungörelsen om invaliditetsersättning tUl barn som vårdas utom anstaltutformats i enlighet med uttalande. avstyrkerbifaU till motionerna. I fråga om motionen 1972:453 framhåUer verket ättKiingl. Maj: t och i samband med prövningen avpensionsförsäkringskommitténs förslag angående invaUditetsersättning tillanstaltsvårdade barn redan tagit stäUning tUl frågan om en mindre långt gåenderegel än den i motionen förordade och att en sådan regel avvisats med hänsyntiU de administrativa svårigheter som är förenade med beräkning ochregistrering av antalet dygn då de förmånsberättigade vistas utom anstalt.Verket erinrar vidare om att reglerna om bostadstUlägg till barnfamiljer är såutformade att barn som vårdas på institution räknas in vid bidragsgivningen, ombarnet vistas i hemmet under minst så som motsvarar vanligaskolferier. Vad särskUt angår folkpensionen tiU folkpensionär på vårdinstitutionerinrar verket om att i de faU där en av två makar, som båda ärfolkpensionärer, är intagen på anstalt och det kan antas att anstaltsvistelsenblir av stadigvarande natur, makarna i regel anses som ogifta ipensionshänseende. Makarnas folkpensioner kommer därvid enligt 10 kap. 1 §första stycket AFL att beräknas som för ensamstående pensionstagare. Sammabestämmelse finns intagen i 9 § första stycket lagen (1962:392) om hustrutUläggoch kommunalt bostadstillägg tUl folkpension. Med anledning av motionen 1972:445 uttalar riksförsäkringsverketbLa. Särskilda bestämmelser för vissakategorier barn med särskilda slag av handikapp finns inte i lagen. 1 principkan vårdbidrag utgå till hörselskadade barn. Några fullt klara riktlinjer förvUken grad av hörselskada som skaU föreUgga för att ett barn skall anses varaberättigat tUl vårdbidrag har inte kunnat faststäUas. Stor hänsyn tas härvid tiU barnets språk- och talsvårigheter ochden tid och det arbete föräldrarna måste ägna åt att ta tiU vara barnetshörselrester genom språkövning, talkorrektion och hörselträning. 1 allmänhettorde föräldrarna ägna mera tid åt sådan övning och träning av barnet föreskolåldern än efter. Som allmän regel har uppställts att det skaU vara fråga omen grav hörselnedsättning, men vid bedömningen torde kraven i regel, med hänsyntUl det sagda, ha ansetts kunna sättas något lägre när det gäller barn underskolåldern. Beträffande barn som kommit upp i skolåldern kan man med en vissgeneralisering säga att en hörselnedsättning som genomsnittligt uppgår till 50decibel inom talområdet anses vara grav. Stor hänsyn tas dock tiU individueUaomständigheter som barnets allmänna talutveckling m. m. Barn som går i särskUdaskolor för hörselskadEide torde i regel vara berättigade tiU vårdbidrag ochuppbära ferievårdbidrag. Verket erinrar avslutningsvis omatt Kungl. Maj: t uppdragit åt attundersöka tiUämpningen av gällande regler om invaUditetstiUägg ochinvaliditetsersättning inklusive vårdbidrag och att avge de förslag vartiUundersökningen kan föranleda. I utredningsuppdraget ingår bl. a. att bedömafrågan om gradering av vårdbidrag under vissa förutsättningar. Därvid kommer framhåller verket också den fråga som motionen rör att beaktas. Även Svenska landstingsförbundethar avstyrkt bifaU tUl båda motionerna. Därvid har förbundet anfört bl. Det föreUgger ett starkt, av alla numera erkänt, behov avatt med oUka åtgärder motverka den institutionalisering, som lätt infinner sigför den enskUde patienten vid mera långvarig vistelse på institution. Viktigtär härvid att också de ekonomiska aspekterna såväl för den handikappade somhans anhöriga tUlbörligen uppmärksammas. Merkostnaden för den enskUde, somnaturligt nog aUtid måste vara förenad med en vistelse utanför institutionen,bör icke få motverka ett intresse från de anhöriga att för kortare perioderengagera sig i omvårdnaden av även mycket gravt handikappade. A andra sidan får man icke bortse från det förhållandetatt det övertagande av det fuUa omvårdnads- och försörjningsansvaret, som ettomhändertagande på en institution innebär, helt avlastar de anhöriga från ettkostnadsansvar den handikappade vistats på institutionen. Eneljest utgående pensionsförmån exempelvis i form av vårdbidrag är icke tänktatt på samma sätt helt avlasta de anhöriga från ett genereUt gällande försörjningsansvar. Här berörda överväganden, liksom svårigheten att administrativt hålla samman ettsystem med utbetalning av pension för enstaka dagar, torde ligga bakom denbegränsning avseende minst en 2-veckorsperiod som gäller. De förevarande motionerna tar uppfrågor rörande folkpension tiU folkpensionär på vårdinstitution och om rätttill vårdbidrag för hörselskadade barn. Försäkrad, som inte fyllt och som p. g. a. sjukdom,psykisk efterblivenhet, vanförhet eller annat lyte för avsevärd tid och iavsevärd omfattning är i behov av särskUd tiUsyn och vård, har rätt tUlvårdbidrag i form av invaliditetsersättning. Om den försäkrade stadigvarandevårdas på statlig, eller statsunderstödd enskild anstalt har han interätt till värdbidrag för tid då han vistas på anstalten eller genom dessförsorg vårdas utom anstalten. Från denna regel gäUer enhgt föreskrift ikungörelsen (1966:238) om invaliditetsersättning tiU barn som vistas utomanstalt det undantaget att vårdbidrag skall utgå om barnet minst ien följd vistas utom anstalten utan att vårdas genom dess försorg. Enligt kungörelsen (1962: 393) om rätt i vissa fall förkommun eller annan att uppbära folkpension äger den som driver vissa anstaltereUer vårdinrättningar eller eljest svarar för kostnader för vård eller omsorgerpå sådana anstalter att som ersättning för kostnaden uppbära folkpensionen förpensionsberättigad som under hel månad erhåller kostnadsfri vård ellerundervisning. Om barntUlägg utgår äger vederbörande uppbära så stor del avbarntillägget för månaden som svarar mot kostnaden. Om den pensionsberättigadeeller, då fråga är om barntillägg, barnet under ferier vistas hos förmyndareeller hos anhörig som ej är förmyndare av minst iföljd, skall den som lyfter pensionen avstå belöpandepensionsbelopp tUl förmyndare ellei annan hos vilken den pensionsberättigadeeller barnet vistas. I motionen 1972:445 framhåUs att föräldrar med barn somhar hörselskador måste ägna mycken tid åt att ta tUl vara barnets hörselrestergenom språkövning, talkorrektion och hörselträning. Det är enligt motionärensmening därför motiverat att ett hörselskadat barn som vistas på skola medinackordering på skolorten erhåller vårdbidrag för aU den tid barnet vistas ihemmet och inte bara i sådana fall då vistelsen där omfattar 14 dagar i följd.Motionären framhåller att han från föräldrahåU erfarit att barnen i genomsnittvistas hemma men att vårdbidrag utgår under endast ca 100dagar. En någorlunda rättvis fördelning avvårdbidraget skuUe enUgt motionärens mening kunna erhållas om man i sådanafall, då vårdbidrag utgår tUl hörselskadade barn som vistas på skola medinackordering på skolorten, tiU barnets föräldrar utbetalade ett vårdnadsbidraguppgående tUl halva vårdbidraget. Motiveringen för yrkandet i motionen 1972: 453 är Ukartadden som åberopats i motionen 1972:445. Motionärerna framhåUer att femdagarsveckanvunnit allt större utbredning och att det bl. a. på grund härav inte sällanförekommer att den förmånsberättigade vistas utom anstalten under drygt hälftenav årets dagar. Med hänsyn härtUl och då familjer med handikappad familjemedlemofta får vidkännas större hyreskostnader än andra genom att de tvingas ha enstörre bostad för att tillgodose den handikappades behov anser motionärerna attvarje dygns vistelse i eget hem eller motsvarande bör medföra rätt att åtnjutaförmånerna. Utbetalning bör emellertid ske först när den sammanlagda tidenutanför institutionen uppgår . Frågan om vårdbidrag till anstaltsvårdade barn behandladesav pensionsförsäkringskommittén i dess avlämnade betänkande"Vissa pensionsfrågor" (SOU 1965:62). Kommittén konstaterade därvidatt skäl kunde anföras för att sådant bidrag utgick för tid då barnet vistadeshemma under en inte alltför och föräldrarna alltså kunde antasha särskUda av invaliditeten förorsakade kostnader för barnet. En lösning somenligt kommitténs mening förenade en hög grad av rättvisa med jämförelsevisstor enkelhet vid administrationen var att föreskriva att vårdbidrag skulleutgå då barnet under en hel kalendermånad vistades annorstädes än på anstalten.I fråga om särskolor och de andra typer av anstalter som liksom särskolornahade ferier under i stort sett samma tider som borde dessutomföreskrivas att barnet skuUe erhåUa vårdbidrag för juni, juh och augustimånader. 1966:59 föreslogs att regeln om vårdbidrag skulle utformas pådet sätt pensionsförsäkringskommittén förordat. Andra lagutskottet ansågemellertid (2LU 1966:41) att en sammanhängande vistelse i hemmet om endast 14dagar borde berättiga tiU vårdbidrag. delade utskottets uppfattningoch gav Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört. har avstyrkt bifaU tUl motionen1972:453 och därvid hänvisat till att redan i samband medstäUningstagandet tiU prop. 1966: 59 prövat och dämd avvisat en mindrelångtgående regel än den som förordats i motionen. Verket har erinrat om attreglerna för bostadstillägg till barnfamiljer är så utformade att sådana barnsom vårdas på institution räknas in vid bidragsgivningen om barnen vistas hemmavarje år under minst så so:ni motsvarar vanliga skolferier. om folkpension till pensionär på vårdinstitution harverket framhåUit att särskilda bestämmelser gäller i fråga om beräkning avfolkpension i sådana fall då en av två makar som båda är folkpensionärer ärintagen på anstalt och det kan antas att anstaltsvistelsen blir avstadigvarande natur. Bestämmelserna innebär att makarnas folkpensioner i deaktuella faUen beräknas som för ensamstående pensionstagare. Vad särskUt angår frågan om vårdbidrag tUl anstaltsvårdadebarn har framhållit att verket enligt uppdrag av Kungl.Maj:t har att undersöka tillämpningen av gällande regler om invaUditetstilläggoch invaliditetsersättning, inklusive vårdbidrag. 1 samband med dettautredningsarbete, som även innefattar att bedöma frågan om gradering avvårdbidrag under vissa förutsättningar, kommer - framhåller verket -även den imotionen 1972: 445 berörda frågan att beaktas. Som framgår av yttrande har fråganom vårdbidrag till anstaltsvårdade barn för tid då de vistas i hemmet prövatsav . Därvid övervägdes ingående hur långvarig vistelsen utomanstalt borde vara för att grunda rätt tiU ersättning. Mot bakgrund av attalltför små ersättningsbelopp från den allmänna försäkringen bör undvikas avadministrativa skäl och med hänsyn till svårigheten att beräkna och registreraantalet dygn då en förmånsberättigad vistas utom anstalt finner utskottetgällande bestämmelser väl avvägda. Utskottet kan därför inte biträda yrkandenai motionen 1972: 453. På grund av det anförda och då den i motionen 1972:445aktualiserade frågan om vidgad rätt till vårdbidrag för hörselskadat barn somvårdas på anstalt kommer att beaktas av vid denundersökning angående tillämpningen av gällande regler om bl. a. vårdbidrag somf. n. pågår inom verket avstyrker utskottet bifall tUl motionerna. Med hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen1972:445, 2. motionen1972:453. Närvarande: herrar (), iVikmanshytten (c), fröken (), herrar Ringaby (m), i (s), i Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), fruHåvik (s), fröken (), herrar (), i (m),fröken (), herrar () och ().