bet · FV01UbU4 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:4 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser vissa anslag /73 till högre utbildning och forskning jämte motioner. Centralamyndigheter m. m. Universitetskans lersämbetet: Utredningar m.m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i pro positionen 1972: 1 bil. 10 framlagda förslag (punkterna E 1E 2, s. 276278 i utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden) och hemställer att /73 anvisar 1. tiU Universitetskanslersämbetet:Förvaltningskostnader ett för slagsanslag av , 2. tiU. Universitetskanslersämbetet:Utredningar m. m. ett reserva tionsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt E 4, s. 280281) och hemställer att till /73 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under rubriken frågor (s. 282296) behandlat vissa universitetsfrågor av allmän karaktär. Idetta sammanhang har utskottet behandlat följande motioner: 1972: 243 av herrMolin (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär en översyn av förvaltningsutbildningen i enlighet med vad i 1972: 244 av herrar i (fp) ochLevin (fp) vari hemställs att begär hos Kungl. Maj:t att i motionenföreslagen högskoleutbildning inrättas, 1972: 344 av m. fl. (c) varihemställs att beslutar att utbyggnaden av den filosofiska fakulteteni och universitetsfilialerna i , och skall ske ienlighet med den plan som angetts i universitetskanslersämbetets petita för budgetåret1972/73, 14 saml Nr 4 UbU1972: 4 2 1972: 501 av m. fl (vpk) varihemställs att 1. hos regeringen anhåller om sådan ändring avutbildningskungörelsen att lagstadgad rätt till utbildning tillförsäkras allaoberoende av ålder i syfte att öka arbetarklassens möjligheter till studier ochutbildning på alla områden, 2. hos regeringen anhåller om utredning om hurspekulationen på läromedelsmarknaden skall stoppas och om nya former förläromedel så att större valfrihet och kombinationsmöjligheter för skolarbetarnaerhåll les, vilket skulle underlätta kritiska studier, 1972; 702 av m. fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t begär att försöksverksamheten meddecentraliserad universitetsutbildning i får omfatta också fysik ochkemi fr. o. m. /73, 1972:1113 av m. fl. (c) i vad avserhemställan att beslutar hemställa hos Kungl. 1. att i regleringsbrev för /73avseende anslag till universiteten m. m. anvisa erforderliga medel förfakulteternas driftkostnad vid varje filial för sig, 2. att olika samhällsintressen ges representation isamarbetsnämn-derna och att dessa formellt underställs respektive konsistorium, 1972: 1133 av m. fl. (fp, c, m) varihemställs att bemyndigar Kungl, Maj:t att i de fall då en minskadstudenttillströmning leder till besparingar på anslagen för avlöningar tilllärarpersonal använda medel från detta anslag för inrättande av extradoktorandstipendier, 1972:1141 av m. fl. (m) varihemställs att hemställer att läroanstalterna inom den högreutbildningen ges möjlighet att byta ut medel för undervisningstimmar motresurser för inköp av tekniska undervisningshjälpmedel av den typ somläroanstalten finner bäst svarar mot utbildningens behov, 1972: 1151 av i m. fl. (s, c)vari hemställs att uttalar 1. att Kungl. Maj:t som vägledning för den allmännadebatten presenterar kostnadsberäkningar för olika samarbetsalternativvid universitet och högskolor, 2. att frågan om nya samarbetsformer mellan olikagrupper vid universitet och högskolor löses i samband med att ställning tastill sam-hällsrepresentanter i universitetens och högskolornas ledning, 3. att försöksverksamhet bör inledas medsamhällsrepresentanter i universitets och högskolors lokala ledning. UbU1972: 4 3 En översyn av hela det eftergymnasialautbildningssystemets omfattning och struktur pågår inom 1968 årsutbildningsutredning (U 68). Under nästa budgetår väntas utredningen läggafram sina huvudförslag bl. a. avseende den högre utbildningens dimensionering,lokalisering och organisation. Idet nu ifrågavarande avsnittet av statsrådsprotokollet behandlas en avuniversitetskanslersämbetet lämnad redovisning för erfarenheterna av 1969 årsstudieordning vid de filosofiska fakulteterna . har vissa motioner väckts angående ifrågavarande studieordning.Utskottet kommer att behandla detta ämne i ett senare betänkande och har ävenför avsikt att i andra sammanhang anmäla för resultatet av sittberedningsarbete avseende frågorna om utbildning av psykologer och omeventuellt anvisande av medel till studie- och yrkesvägledning utöver vadKungl. har antalet nyinskrivna viduniversitet och högskolor, vilket ökade snabbt , varitmindre . Nedgången i tillströmningen av studerande hänför sig nästanhelt till de filosofiska fakulteterna. Minskningen vid dessa fakulteter uppgårtill jämfört med . Särskilt anmärkningsvärtär att andelen nyinskrivna vid matematisk-naturveten-skapHg fakultet avtotalantalet nyinskrivna vid de fria fakulteterna, som under 1960-taIet sjunkitfrån till , visar en tendens att fortsätta attsjunka. har strukit under att det är en viktiguppgift att söka uppnå en bättre balans i de studerandes val avutbildningsalternativ. I sådant syfte har ämbetet lagt fram förslag bl. a. omfortsatt utbyggnad av universitetsfilialerna. Till denna fråga återkommerutskottet. Ienlighet med statsmakternas beslut (prop. 1969: 137, SU 1969: 187, rskr1969: 421) och (prop. 1970: 122, SU 1970: 135, rskr 1970: 309)tillkommer 50 utbildningsplatser för läkarutbildning och 60 platser förtandläkarutbildning i nästa budgetår. Civilingenjörsutbildningen vidhögskolenheten i kommer enligt statsmakternas beslut (prop.1971:59, UbU 1971:17, rskr 1971: 174) att öka med 50 nybörjarplatser nästabudgetår, som motsvarande utbildning vid i få ytterligare 30 nybörjarplatser. Dessutom föreslåsutbildningskapaciteten inom socionomutbildningen öka med 90 intagningsplatser. Denämnda kapacitetsökningarna utgör led i en strävan att förbättra balansen inomdet eftergymnasiala utbildningssystemet. Föredragande statsrådet finner detangeläget att ytterligare åtgärder av detta slag vidtas i de fall det finnsförutsättningar att till rimlig kostnad öka intagningskapaciteten vid spärradeutbildningsvägar. Detta bör kunna ske även under löpande budgetår. Sådanaåtgärder kan, framhålls vidare UbU1972: 4 4 istatsrådsprotokollet, medföra högre kostnader än vad som i det följande tasupp under de förslagsvis betecknade avlöningsanslagen till lärarpersonal /73. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot attifrågavarande åtgärder vidtas. Den av riksdag beslutade uppbyggnaden avuniversitetsfilialerna i , och samt numera filosofiskafakulteten i har fortskridit så långt att utbildning inom de flestacentrala ämnesområdena inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet nukommit till stånd. Frågor om ytterligare ämnesområden har under startperiodenregelmässigt i förväg redovisats för . Med hänsyn till att den förstafasen i uppbyggnaden av filialerna var avslutad anförde föredragande statsrådeti propositionen 1970: 52 att Kungl. Maj:t i fortsättningen på samma sätt sombeträffande moderuniversiteten borde efter förslag avuniversitetskanslersämbetet kunna besluta om tillkomsten av nya ämnesområdenvid filialerna. Detta uttalande föranledde inte några erinringar frånriksdagens sida. Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframställning för /73 redovisat en plan förfortsatt utbyggnad av universitets-fihalerna i , och samtav den filosofiska fakulteten vid högskolenheten i . Planen omfattarstudiekurser inom såväl laborativa som icke-laborativa ämnesområden och avserbudgetåren 1972/731975/76. Medhänsyn till att U 68 nästa budgetår väntas lägga fram förslag rörande bl. a.dimensionering och lokalisering av den högre utbildningen har föredragandestatsrådet förklarat sig inte vara beredd att nu ta ställning tilluniversitetskanslersämbetets förslag om att studiekurser om 40 poäng i fysikrespektive kemi och biologi skall få anordnas i och Växjö.Föredraganden förklarar sig avse att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:tatt studiekurser i matematisk statistik skall få anordnas i och Växjösamt att studiekurser om högst 40 poäng i psykologi skall få anordnas iLinköping och . förslag om studiekurser om 20 poäng i geovetenskapi och (1973/74), om 40 poäng i psykologi i och (1973/74) och om 40 poäng i biologi i (1975/76) har någraställningstaganden inte redovisats i statsrådsprotokollet. Imotionen 1972: 344 har framställts yrkande av innebörd att skalluttala sig för den av universitetskanslersämbetet föreslagna utbyggnaden även ide delar som inte biträtts av föredragande statsrådet, således bl. a.beträffande studiekurser i fysik och kemi i och fr. o. /73. Vad beträffar sistnämnda ort har samma yrkande förts fram imotionen 1972: 702. Utbyggnaden av den högreutbildningen UbU1972: 4 5 ägderum i huvudsak på de äldre universitets- och högskoleorterna. Därefter harreformarbetet inriktats på att nå en ökad geografisk spridning, dåmöjligheterna för vuxna att delta i högre utbildning är i högre grad än förungdomsgrupperna beroende av närhet till studieorten. Som en konsekvens avdetta förhållande har reformarbetet inriktats på att få högre utbildningetablerad på nya orter; i , högskolenheterna i ochLuleå, universitetsfilialerna i , och , gymnastik- ochidrottshögskolan på sistnämnda ort, i ochbibliotekshögskolan i . Bland andra åtgärder i samma syfte kan nämnasförsöksverksamheten med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning iLuleå, och . I detta sammanhang bör också erinras om denvidgning av utbildningsmöjligheterna som kommit till stånd genom yrkesinriktadekurser vid filosofisk fakultet och genom anordnande av s. k. kombinationsutbildningarpå alla universitets- och filialorter. Utskottet framhöll att det är väsentligtatt söka vidga ämnesuppsättningen vid filialerna. Det ankommer på Kungl. Maj:tatt besluta om inrättande av studiekurser vid filosofisk fakultet. Som framgårav det föregående kan sådana beslut väntas beträffande studiekurser imatematisk statistik i och . Med erinran härom avstyrkerutskottet motionerna 1972: 344 och 1972: 702 såvitt de avser att studiekurserom högst 40 poäng i kemi och fysik skall få anordnas fr. o. m. budgetåret1972/73 i . Vidare avstyrker utskottet motionen 1972: 344 i vadgäller att studiekurser om högst 40 poäng i kemi och fysik skall få anordnasfr. o. m. /73 i . Yrkandet i motionen 1972: 344 avser även såvittnu är i fråga ställningstagande till universitetskanslersämbetetsutbyggnadsplan för nya studiekurser budgetåren 1973/741975/76. Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning att U 68:s förslag bör avvaktas och avstyrkerdärför motionen i denna del. Till denna motion återkommer utskottet liksomtill motionen 1972: 702 beträffande medelsanvisningar i det följande underpunkten 15 Decentraliserad universitetsutbildning. forskarutbildningsreform syftade till enväsentlig förkortning av utbildningstiden och angav riktlinjer för en mersystematiserad och effektiverad utbildningsorganisation. I fråga om rätten tillutbildning innebar reformen att givna resurser skulle utgöradimensioneringsgrunden. Kungl.Maj:t föreslår nu att resurserna för forskarutbildning vid de filosofiskafakulteterna förstärks med ca 5,1 milj. kr. Detta sker genom attforskarutbildningen tillförsäkras en undervisningsvolym som i princip UbU1972: 4 6 svararmot tjänstgöringsskyldigheten för professorer, biträdande professorer,forskardocenter, docenter och forskarassistenter. Härigenom ökarförutsättningarna för uppdelning av befintliga undervisningsresurser mellan åen sidan grundläggande utbildning och å den andra forskarutbildning ochforskning. Medlen under det hittillsvarande anslaget Särskilda åtgärder förforskarutbildning förs över till de skilda avlöningsanslagen.Universitetsautomatiken vid de filosofiska fakulteterna föreslås upphöra attgälla i fråga om forskarutbildning. En fortsatt ökning av antalet stipendierför forskarutbildning föreslås . Utskottet har inte funnit anledningtill erinran mot vad föredragande statsrådet anfört och Kungl. Under avlöningsanslagen till de filosofiskafakulteterna har enligt statsrådsprotokollet beräknats, inom ramen föruniversitetsautomatiken, sammanlagt ca 138 milj. kr. för grundläggande utbildning.Behovet av lärarkrafter för utbildning vid de filosofiska fakulteterna harunder senare år varit svårt att beräkna på förhand, främst på grund av storavariationer i tillströmningen av studerande. Föredragande statsrådet betonaratt det med hänsyn härtill är angeläget att universitetskanslersämbetet iakttarstor återhållsamhet vid tilldelningen av lärarkrafter inomuniversitetsautomatiken. Imotionen 1972: 1133 erinras om att ett stort antal doktorander innehar tjänstersom är avsedda för undervisning på lågstadiet extra universitetslektorat,universitetsadjunktstjänster samt assistent- och amanuenstjänster. En minskadtillströmning av studerande och därmed begränsad lärarkrafttilldelning får somresultat att doktorander som endast har korttidsförordnande på sådana tjänsterförlorar dessa och inte kan fullfölja sin forskarutbildning. Motionärernaönskar att Kungl. Maj:t medges rätt att för inrättande av extradoktorandstipendier ta i anspråk under fakulteternas avlöningsanslag anvisademen på grund av minskad studerandetillströmning inte erforderliga medel. Vidde filosofiska fakulteterna grundar sig tilldelningen av lärarkrafter påantalet närvarande studerande. Vid tilldelningen av lärarkrafter förinnevarande läsår utgick universitetskanslersämbetet från en prognos överantalet närvarande studerande som gjordes . Prognosen visade sigligga för högt. Antalet närvarande studerande nästa läsår beräknas nu avuniversitetskanslersämbetet komma att bli i stort sett detsamma som innevarandeläsår, vilket betyder att samtliga lärare inte kan få fortsatta förordnanden. Utskottethar inhämtat att universitetskanslersämbetet uppmärksammatarbetsmarknadsstyrelsen på det förändrade behovet av ifrågavarandelärarkategorier och förutsätter att i sedvanligordning vidtar av situationen betingade åtgärder. Ämbetet har ocksåförhandsvarslat statens personalnämnd. Med anledning av mo- UbU1972: 4 7 tionenbör framhållas att utskottet är väl medvetet om att det i första handbeträffande innehavare av amanuens- och assistenttjänster på grund avkonstruktionen av dessa tjänster tillkommer ett specifikt problem om defriställs. Innehavarna av dessa tjänster har en tjänstgöringsskyldighet som ärså avvägd att viss del av tjänsterna är att betrakta som forskarstipendier.Indragning av tjänster som amanuens och assistent innebär sålunda en direktreducering av resurserna för forskarutbildning. Utskottet anser sig kunna utgåfrån att universitetskanslersämbetet särskilt följer denna fråga och därvidöverväger bästa möjliga lösning på ifrågavarande problem. Vidavtalsförhandlingarna gjordes en protokollsanteckning av innebörd att enarbetsgrupp skulle tillsättas för att kartlägga anställningsförhållandena förextra universitetslektorer, assistenter och amanuenser. Arbetsgruppen ärnumera tillsatt. Utskottet finner sig inte kunna tillstyrka yrkandet imotionen 1972: 1133 då konsekvenserna härav inte kunnat bedömas. Idetta sammanhang bör redovisas att Kungl. Maj:t enligt statsrådsprotokolletunder /71 för visst fall medgivit att i stället fördocenttjänst, som ej kunnat besättas på grund av tillfällig brist på kompetentasökande, fått inrättas extra tjänst som forskarassistent. Då det är angelägetatt tilldelade resurser för forskarutbildning och forskar-handledning utnyttjaseffektivt, anser föredragande statsrådet att universitetskanslersämbetet börkunna medge att konsistorium inom visst ämnesområde inrättar extra tjänst somforskarassistent i stället för docenttjänst, som tillfälligtvis inte kanbesättas. Förordnande på sådan tjänst som forskarassistent skall få meddelasför högst i sänder. Utskottet har inte funnit någon anledning tilluttalande i anledning av vad sålunda anförts i statsrådsprotokollet. Förslag som rör dispositionen av tilldelade medelförs vidare fram i motionen 1972: 1141, vilken tar upp ett yrkande somöverensstämmer med av universitetskanslersämbetet framlagt förslag. Är 1963(jfr prop. 1963: 1 bil. 10 s. 326, SU 1963:61, rskr 1963: 170) bemyndigaderiksdagen Kungl. Maj:t att, med hänsyn till behovet av utbytbarhet i vissa fallmellan assistentpersonal och teknisk och administrativ personal, inomoförändrad kostnadsram medge utbyte av undervisningstimmar mot medel förtekniska och administrativa hjälpkrafter. Tillkomsten av lärarbesparande ellerlärarersättande tekniska hjälpmedel i undervisningen aktualiserar frågan omanvändning av avlöningsmedel för inköp av läromedel av dessa slag. Kostnadernaför pedagogiska hjälpmedel har bestritts bl. a. från driftkostnadsanslagen.Föredragande statsrådet anser det angeläget att man tar till vara demöjligheter till rationaliseringsvinster de nya hjälpmedlen kan föra med sigoch anför att Kungl. Maj:t bör om inte har någon erinran däremot kunna medge att undervisningsresurser, som anvisatsfrån de förslagsvis betecknade avlöningsanslagen till lärarpersonal, användsför inköp av lärarbesparande läromedel. Med hänsyn tiU bl. a. pågåendeutredningsarbete rörande programbudgetering inom högre utbildning och forskningföreslås medgivandena tills vidare begränsas till att avse videoband somproduceras som ett led i försöksverksamheten med TV och radio i utbildningen. Samtidigthärmed framhålls att en viss utbytbarhet bör kunna förekomma även i andra fallinom ramen för de resurser som ställts till läroanstalternas förfogande. Kungl.Maj:t bör kunna medge, efter prövning i varje särskilt fall, att medel somställts till förfogande under avlöningsanslag får tas i anspråk för ändamålsom annars bekostas från driftkostnadsanslag. Imotionen 1972; 1141 framhålls att det inte finns några bärande skäl för denföreslagna begränsningen i läroanstalternas beslutanderätt. Motionärernaönskar att universitetskanslersämbetets förslag skall genomföras helt ut. Utskottethar funnit sig böra acceptera den av Kungl. Maj;t förordade begränsningen iläroanstalternas rätt att göra utbyten av ifrågavarande slag. Detta utskottetsställningstagande är i sina avgörande delar dikterat av att utskottet intevelat föregripa arbetet med programbudgetering. Utskottet avstyrker alltsåyrkandet i motionen 1972; 1141. Försöksverksamhet med nya former för samarbetemellan studerande, lärare och övrig personal vid universitet och högskolor inleddesvåren . Försöksverksamheten började på institutionsnivå men har successivtvidgats till samtliga förvaltningsnivåer inom universitetsväsendet. Vidläroanstalterna inom universitetskanslersämbetets förvaltningsområde bedrivsförsök med beslutande organ med varierande kompetens institutionsstyrelseroch institutionsnämnder vid omkring 180 av sammanlagt ca 550 institutioner. Försöksverksamheti fråga om utbildningsnämnds sammansättning och arbetsformer pågår vid omkring45 av de sammanlagt ca 60 utbildningsnämnderna. Samtligakonsistorier har numera försöksvis utökats med företrädare för de studerandeoch de anställda. Efterbeslut av Kungl. Maj:t ingår försöksvis en företrädare för de studerandesintressen i universitetskanslersämbetets styrelse samt två företrädare för destuderandes och två för de anställdas intressen i var och en av de femfakultetsberedningarna. Beträffandeinstitutions- och konsistorienivåerna samt universitetskanslersämbetet Uksom ifråga om rektorsval har ämbetet i »Re-miss-PM II Nyasamarbetsformer på universitetsområdet» presenterat preliminära förslag tillnya bestämmelser. Enligt promemorian är av- UbU1972: 4 9 siktenatt universitetskanslersämbetet efter remissbehandling skallta ställning till utformningen av ämbetets slutliga förslag i de aktuellafrågorna. Ändringar i universitetsstadgan m. m. beräknas i promemorian intekunna träda i kraft förrän vid ingången av /74. Imotionen 1972: 1151 påpekas att den nuvarande försöksverksamheten avsett ettutökat studentinflytande. Frågan om universitetens ledning måste enligtmotionärernas mening ses i ett större sammanhang. Den högre utbildningen är enallmän samhällsangelägenhet och i motionen anförs att starka skäl talar föratt representanter för samhället, lämpligen från primär- och landstingskommunalnivå, ingår i universitetens lokala ledning. Motionärerna föreslårförsöksverksamhet med samhällsrepresentanter i universitets och högskolorslokala ledning och att ställningstagandena till frågan om nya samarbetsformerfår anstå tills försöken med samhällsrepresentanter kan utvärderas och ledatill beslut. Sistnämnda delyrkande motiveras med att det måste te sigsynnerligen tveksamt att bara för en kortare övergångsperiod införa så viktigaändringar i universitetsstadgan som universitetskanslersämbetets remiss-PM II antyder.Slutligen har i motionen 1972; 1151 framställts yrkande att Kungl. Maj:t tillvägledning för den allmänna debatten skall presentera kostnadsberäkningar förolika samarbetsalternativ vid universitet och högskolor. Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframställning för nästa budgetår framhållit att avsevärdaförstärkningar av institutionernas administrativa resurser liksom avuniversitetsorganisationens resurser för information och personalutbildning ärav central betydelse för att ett generellt införande av nya samarbetsformerskall bli lyckosamt. Utskottet förväntar att en kostnadsanalys kommer attpresenteras av universitetskanslersämbetet utan särskild åtgärd från riksdagenssida. Motbakgrund av det anförda anser utskottet som således delar motionärernas uppfattning omvikten av att kostnadsaspekten tillräckligt observeras att ifrågavarandeyrkande i motionen 1972: 1151 kan avslås. U68 utreder f. n. frågor om bl. a. den högre utbildningens organisation. Mederinran härom har universitetskanslersämbetet i remiss-PM II uttalatatt i avvaktan på resultatet härav enligt ämbetets uppfattning endast sådanaförändringar i förvaltningsformerna bör göras som bygger på försöksverksamhetenoch sålunda är att se som en vidareutveckling av formerna för samverkan mellanolika grupper inom läroanstalterna. Frågan om inslag av företrädare förallmänna intressen, yrkesliv etc. i universitetens styrelser bör, framhållerämbetet vidare, behandlas i anslutning till U 68;s kommande förslag. tidigare framfört kan U 68 ;s ifrågavarande förslag väntas bhavlämnat under nästa budgetår. Detta förslag synes inte böra UbU 1972: 4 10 föregripas.Frågan om eventuell försöksverksamhet med samhällsrepresentanter iuniversitets och högskolors lokala ledning bör därför lämpligen prövas i ettsenare sammanhang. Med hänsyn därtill avstyrker utskottet det ifrågavarandeyrkandet i motionen 1972: 1151, men vill framhålla att det i principställer sig positivt till den i motionen aktualiserade tanken påsamhällsrepresentation i universitets och högskolors ledning. Såvälerfarenheterna från försöksverksamheten som diskussioner av skilda problem iuniversitetskanslersämbetets remiss-PM II pekarpå angelägenheten av att beslut inte fattas som föregriper vad som kan blistatsmakternas ställningstaganden till U 68:s kommande förslag. Frågan om nyasamarbetsformer vid universitet och högskolor är en del av ett störreproblemkomplex. Utskottet utgår från att Kungl. Maj;t har sin uppmärksamlietriktad härpå och ej beslutar om sådana reformer i nu berörda avseenden som kanbetyda att U68;s kommande förslag föregrips eller att genomförandet av reformersom framstår som påkallade på något försvåras. Yrkanden som gäller universitetsfilialernasorganisatoriska ställning har förts fram i motionen 1972; 1113. Motionärernaräknar med att U 68;s förslag kommer att leda till att universitetsfilialernasorganisatoriska situation väsentligt förbättras. Motionärerna anser det välmotiverat att vissa förändringar redan nu genomförs i syfte att skapa ett gottutgångsläge inför den förväntade organisatoriska reformen. Filialernasförvaltningar bör byggas ut successivt fr. o. m. /73 så att dekan fungera som fullständiga högskoleförvaltningar förgenomförandet av U 68 ;s förslag. För ändamålet föreslås anvisande av 630 000kr.