bet · FV01FiU38 · 1972-12-31 00:00:00 — Myndigheternas möjligheter att köpa experttjänster pä öppnamarknaden har också ökat. I anslutning till denna utveckling har statskontoretfått en delvis ny roll. Sålunda har i statskontorets verksamhet planerings- ochsamordningsuppgifter samt åtgärder för att förbättra kontakterna medmyndigheterna fått ökad betydelse. Resurser har bl. a. avsatts för att följautvecklingen vad gäller rationaliseringsbehov och rationaliseringsresurser iförvaltningen samt att utarbeta förslag till förbättrad planering ochsamordning. Ifråga om samordningen av ADB-utveckling har verket i anslutningtill datasamordningskommitténs arbete ålagts nya och omfattande uppgifter. I sin egen utredningsverksamhet har statskontoret kommitatt i växande utsträckning engageras i långsiktiga utredningsuppgifter. a. nämnas den statliga utredningen av personaladministrationen, denallmänna försäkringens administration, miljövårdens informationsproblem samtde vetenskapliga bibliotekens organisation. Dessa utredningar gäller frågorsom har funktionell karaktär (t. ex. ifråga om personaladministrationen), rörproblem som är gemensamma för flera myndigheter (miljövärden, de vetenskapligabibhoteken) eller är av sådan omfattning att de inte kan utföras inom ramen för denberörda myndighetens egna resurser (den allmänna försäkringen). Utredningarnakan ses som långsiktiga investeringar, t. ex. i nya informationssystem m. m.,och de innebär en viss bindning av delar av statskontorets (och andramyndigheters) utredningsresurser. De innebär också en styrning av de kortsiktigarationaliseringsresultaten till de aktuella områdena, eftersom delförslag tillförändringar läggs fram under utredningarnas lopp rörande de vetenskapligabiblioteken har t. ex. förslag lagts om mikrofllmning av dagspress,bibhoteksorganisa-tionen i m. m. bör påpekas att statskontoret har en beredskapför att ta sig an utredningsuppgifter som med kort varsel åläggs verket, somexempelvis att biträda delegationen för lokalisering av statlig verksamhet medvissa utredningsuppgifter. Enligt statskontorets bedömning har den valda inriktningenav arbetet på planerings- och samordningsuppgifter och mer långsiktiga projektvarit riktig. Statskontoret finner också att den nuvarande situationen för denstatliga rationaliseringsverksamheten är sådan att man har anledning accepteraatt en viss del av verkets resurser binds till de områden som är föremål förmer långsiktiga insatser. Även om åtgärder som verkar på utgiftssidan av naturligaskäl i detta sammanhang måste sättas i centrum bör enligt statskontorets meningviss uppmärksamhet också ägnas åtgärder som berör intäkterna. För statskontoretligger det därvid nära till hands att erinra om de slutsatser som kan dras frånen av verket gjord utredning om taxerings- och skatterevisionsverksamheten vidlänsstyrelserna (skrivelse till 1972-0321). I skrivelsenskisseras en rad åtgärder som bör leda till ökad effektivitet irevisionsverksamheten. En begränsning av taxeringsbortfallet - som i ohkasammanhang uppskattats till miljardbelopp torde även kunna uppnås genom enövergäng till tjänstemannagranskning vid den ärliga taxeringen i förstainstans, vilket föreslagits av statskontoret i skrivelse till Kungl. Vid handläggningen av detta ärende har närvarit tjfavdelningschefen läckert, tf organisationsdirektören , föredragande,och avdelningsdirektören . Jackert har dock inte deltagit i utlåtandetsslutliga utformning. I remiss av den . 1972 harHandelns () beretts tillfälle att yttra sig övermotionerna 1972:399 angående den långsiktiga samhällsplaneringen, 1972:401 omen bättre offentlig hushållning i vad avser hemställan under 1 och 2 samt1972:813 om ett ekonomiskt-socialt råd m. m. i vad avser hemställan under 3(motiveringen i motionen 1972:812). Med anledning härav får institutet anföraföljande: Genom sin ställning som opartiskt utredningsorgan har HUIinte anledning att behandla det politiska innehållet i motionerna utan har isitt yttrande begränsat sig till frågor av mera utredningsteknisk natur. I motionen framhålls bl. a. bristenpå övergripande och enhetlig samhällsplanering. Bland de olika instrument församhällsplanering som förekommer nämns bl. a. de vart femte är återkommandelångtidsutredningarna. Dessa sägs i motionen endast uttrycka framstegen itermer av BNP, medan "det kvalitativa innehållet i utvecklingen såsommiljövården, hälsa och trivsel lämnas utanför". Institutet delarmotionärernas uppfattning att en ökad samordning och konsistens beträffande deolika planerna skulle vara till fördel vid bedömning av de ekonomiskautsikterna. En sådan koordinering kan dock i praktiken vara svår att uppnå,eftersom bl. a. mätperioder och beräkningsunderlagen är olika. Det hindrar inteatt man bör undersöka möjligheterna att fä fram ett sammanhängande system avlång- och kortsiktiga ekonomiska prognoser på såväl regional- som riksnivå. Som motionärerna påpekar är BNP ett tämligen ofullständigtmått på välfärdsutvecklingen. Vill man ta hänsyn till annat än de striktekonomiska begreppen uppstår dock mättekniska problem. har redovisatsen del amerikanska forskningsresultat som behandlar det s. k. "Quality oflife-begreppet" och dess beräkning. Det är således möjligt att man iframtiden kan erhålla ett säkrare mått på levnadsnivåns förändringar änhittills. I motionen hävdas också "att en ekonomisklångtidsutredning inte kan utföras på ett meningsfullt sätt utan anknytningtill en politisk reformplaneririg". Enligt HUI:s synsätt är det angelägetatt klart hålla isär den ekonomiska långtidsutredningen och detsamhällspolitiska programmet. Den förra skäll pä ett sä objektivt sätt sommöjligt spegla den sannolika resursutvecklingen. Med ledning härav skall statsmakterna kunna ta ställning till i vilken takt nya reformer kaninplaneras. Det är dock viktigt att man innan långtidsutredningarnasätts igång preciserar de beräkningsförutsättningar som gäller. Med denosäkerhet som råder rörande bl. a. den ekonomiska konjunkturen är det som regelnödvändigt att arbeta med alternativa förutsättningar. Beslutsfattarna skallalltså i den aktuella situationen kunna bedöma det sannolika resursutfallet ochdärigenom också de ekonomiska förutsättningarna att genomföra olikareformprogram. Sammanfattningsvis vill alltså institutet understrykavikten av att resurstillgång och resursanvändning i beräkningsmässigt avseendehålls isär. Förutsättningarna för långtidsutredningar måste dock vararealistiska och prognoserna uppställas enligt en modell som möjliggör en snabbrevidering vid förändringar i premisserna ("rullande prognoser"). I denna motion föresläs bl. a. enutredning med syfte att komma fram till en mera systematisk form av långsiktigplanering. Motionärerna tänker sig här ett system med långsiktiga analyser ochtrendframskrivningar () och medellånga planer () samt därtill denuvarande ettårsbudgetarna. Det föreslås att planerna omarbetas vart tredje äroch inrymmes i ett regeringens handlingsprogram för den nästkommanderiksdagsperioden. Med de praktiska erfarenheter som haft av de två senaste långtidsutredningarna synes ettplaneringssystem av den typ som motionärerna förordar ha betydande fördelar.Man skulle därmed troligen kunna undvika en del av den tungroddhet och brist päkontinuitet som utmärker de nuvarande femärsutredningarna. Som exempel på de svårigheter som kan uppstå vid nuvarandeordning kan nämnas beräkningarna för varuhandelssektorn långtidsutredning.Enkäten rörande företagens utbyggnads- och investeringsplaner gick ut hösten1969. efteråt fattades beslut om den temporära investeringsavgiften förbl. a. handelns anläggningar. Konsekvenserna härav blev att flertaletinvesteringsprojekt sköts vilket i sin tur påverkadestrukturutveckling och tillväxttakt. Med en mera flexibel form förutredningsverksamheten skulle reviderade beräkningar rörande utfallet snabbtkunnat läggas fram. ställer sig således positivt till de av motionärernaframlagda förslagen men vill liksom i yttrandet över motion nr 399 framhållavikten av att utredning och program hälls isär så att inte politiskavärderingar får inverka pä beräkningsresultaten. 1 motionen föresläs att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att utarbeta riktlinjer för denekonomiska planeringen. ringen härför redovisas närmare i motion 1972: 812. vill beträffande detta förslaghänvisa till yttrandena ovan angående motionerna 399 och 401. Institutetställer sig således positivt till en omprövning av formerna för de ekonomiskalångtidsutredningarna. Huruvida en sådan omläggning bör ske på grundval avriktlinjer som utarbetas av en parlamentarisk kommitté eller inom ramen för denutvecklingsverksamhet som äger rum vid ekonomiskasekretariat, önskar institutet inte närmare ta ställning till. 72 1702 S 1972