bet · FV01FiU40 · 1972-12-31 00:00:00 — i föreliggande förslagtill tilläggsstat. Med hänsyn tUl det anförda avstyrker utskottet det imotionen 1972: 1872 framställda yrkandet att ytterligare 100 milj. kr. skallberäknas för vägarbeten. Sammanfattningsvis föreslår utskottet attfinansutskottet hemställer 1. att avslår motionen 1972: 1710,yrkandet 2, och motionen 1972: 1875, yrkandet 5, FiU 1972: 40 143 2. att motionen 1972: 1723,yrkandet B 7, inte föranleder någon åtgärd, 3. att avslår motionen1972: 1804, 4. att avslår motionen1972: 1871, 5. att avslår motionen1972: 1879, 6. att avslår motionen1972: 1881, 7. att godkänner debestämmelser om särskUt utbildningsstöd under /73 somdepartementschefen förordat, 8. att godkänner denändring av grunderna för statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten /73, som departementschefen förordat, 9. att med avslag påmotionen 1972: 1872 tUl Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa påtilläggsstat I tUI riksstaten för /73 anvisar ettreservationsanslag av , varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskattemedlen, 10. att till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning på till-läggsstat I till riksstaten för /73anvisar ett reservationsanslag av , varav förslagsvis 75 000 000kr. att avräknas mot automobilskattemedlen. Närvarande:herrar i (fp). (), i (c), Nilssoni (s), i (s). (), iRödeby (s), i (fp), i (s). Stridsman(c), (), herrar (), Lorentzon (vpk), i (s) och i (c). 1.av (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "Det i" och slutar med "ifrågavarande delar"bort ha följande lydelse: Somframhålls i den vid höstsessionens början väckta motionen 1972: 1710 av herrHermansson m. fl. (vpk) måste de i rådande konjunkturläge uppkomnasysselsättningsproblemen angripas dels med långsiktiga åtgärder för att envaraktig lösning skall åstadkommas, dels med åtgärder som kan få omedelbarsysselsättningsfrämjande effekt. FiU1972: 40 144 avdet förstnänmda slaget skall få genomgripande verkan är det, som motionäremaunderstryker, nödvändigt att följa en målmedveten plan, som går ut på att uppförastatliga basindustrier finansierade med medel ur AP-fondema. Detta skulle föramed sig etablering av service- och andra företag med kompletterande produktionoch bidra till en aUmän industriell uppblomstring. I fråga om åtgärder av merkortsiktig karaktär vill utskottet framhålla att det är angeläget att i störreutsträckning än vad som föreslås i propositionen vidta åtgärder av det slag somanges i motionen 1972: 1710 för att skapa omedelbara sysselsättningstillfällen. Imotionen 1972: 1875 av m. fl. (vpk) yrkas bl. a. avslag på ipropositionen framlagda förslag om olika åtgärder tUl stöd för företagen. Sommotionärema påpekar har dessa åtgärder karaktär av gåvor ellerskattesubventioner. De kan på sin höjd bidra till att de berörda bolagensvinstföratsättningar ökar. Deras verkan från sysselsättningsskapande synpunktär synnerligen ringa och dessutom av mycket kortsiktig karaktär. mening bör de medel som inbesparas genom ett avvisande av deföreslagna anslagen och subventionerna i stället användas till finansiering avsamhällsnyttiga arbeten i enlighet med vad som anges i motionen 1972: 1710. Medhänvisning tUl det anförda tUlstyrker utskottet motionema 1972: 1710 och 1972:1875 i förevarande delar. dels att utskottet i sammanfattningen under 1 bortföreslå fkiansut-skottet att hemställa 1. att med bifall tUI motionen1972: 1710, yrkandet 2, och motionen 1972: 1875, yrkandet 5, som sin mening ger Kungl. Maj:t till kärma vad utskottet anfört. 2.av herrar i (fp). (), i (fp) ochOskarson (m) som anser dels att den sista meningen i det stycke som börjarpå s. 5 med "Utskottet delar" bort ersättas med text av följandelydelse: Utskottetföratsätter att arbetet forceras och att förslag om en allmänsysselsättningsförsäkring föreläggs . Vad här anförts bör ges Kungl.Maj:t tUl känna. dels att utskottet i sammanfattningen under 2 bortföreslå finansutskottet att hemställa 2. a) att i anledning av motionen1972: 1723, yrkandet B 7, som sm mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört om framläggande av förslag om en allmän sysselsätt ningsförsäkring, b) att motionen 1972:1723, såvitt angår yrkandet B 7, i den mån det inte behandlas under a), inteföranleder någon åtgärd. FiU 1972: 40 145 ?.av herrar i (fp), NUsson i (c). (),i (fp), Stridsman (c), () och i (c)som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "förvägarbeten" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetvill framhålla att riksdagsbeslutet i anledning av InU 1972: 3 föratsatte eninte oväsentlig breddning av beredskapsarbetena tUl nya yrkesområden ochyrkesgrupper inom det då beslutade anslagets ram. Med hänsyn tUl den avsevärdautökning av anslagen för beredskapsarbeten, som föreslås, bör det varamöjligt att tillgodose såväl den önskvärda breddningen av beredskapsarbetenatUl nya områden som det stora behovet av ytterligare medel för vägbyggandet.Den vikande medelstiUdel-ningen till vägnätet har lett tiU enbetydande kapitalförstöring. En viss utökning av beredskapsarbetena tillvägsektorn innebär således att de får en synnerligen meningsfull inriktning.Den angivna avräkningen mot automobilskattemedlen är inte en fixerad summautan närmast en riktpunkt för planeringen. Om medlen på nytt visar sigotUl-räckliga eller en annan fördelning skulle visa sig lämplig med hänsyn tillarbetslösheten kan beloppen över- eller underskridas. Om ytterligare medelerfordras förutsattes att Kungl. Maj:t återkommer till med förslagsyftande till hävande av arbetslösheten. " Med hänvisning till det anfördabiträdes motionen 1972: 1872. dels att utskottet i sammanfattningen under 9 bortföreslå finansutskottet att hemställa 9. att med bifall till motionen 1972:1872 tUl Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa på tilläggsstat I tUlriks-staten för /73 anvisar ett reservationsanslag av , varav förslagsvis . att avräknas motautomobUskattemedlen. FiU 1972: 40 146 Civilutskottetsyttrande över motion om hyresstopp. I den vid höstriksdagens början med stöd av § 55 1.fjärde stycket riksdagsordningen väckta motionen 1972:711 av m.fl. (vpk) har hemställts 1. att hos regeringenhemställer om skyndsamt utarbetande av förslag till sådan ändring avprisregleringslagen så att denna kan äga tillämpning även på hyresområdet, 2. att hos regeringenhemställer att så snart formeUa möjligheter härtill föreligger hyresstoppmed omedelbar tiUämpning utfärdas. ,tiU vilket motionen hänvisats, har beslutat inhämtacivilutskottets yttrande över motionen. Enligt beslutet borde yttrandet avgesskyndsamt. Gällandeordning och tidigare riksdagsbehandling, m. m. Lagen (1942: 429) om hyresreglering m. (hyresregleringslagen) innehåller bl. a. bestämmelser om hyrespriskontroll förbostadslägenheter. gäller hyresregleringslagen på 43orter och där endast i fråga om bostadslägenheter som färdigställts föreutgången av . Lagen gäller till utgången av . Lagen gäUer inteför bl. a. lägenhet som utgör del av upplåtarens egen bostad eller för lägenheti av kommun eller allmännyttigt företag förvaltat hus. Ensträngare hyrespriskontroll enligt 25 §§ hyresregleringslagen innebär förtiden fr. o. m. att för i princip aUa lägenheter somomfattas av regleringen skall gälla en bashyra. Som bashyra avses i regel denhyra som gällde eller som fastställs särskilt. Bashyranfår höjas om det är påkallat med hänsyn tUl att lägenhetens värde ökats genomombyggnad m. m. eller tUl att förvaltningskostnaderna ökat. Bashyra fastställsoch ändras primärt genom avtal mellan å ena sidan hyresvärd eller organisationav fastighetsägare, vari hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisationav hyresgäster. EnmUdare hyrespriskontroll enligt 6 § hyresregleringslagen irmebär attavtalsfrihet i princip råder men att hyresnämnden kan i ett visst hyresförhållandenedsätta hyra som är "avsevärt högre än lägenhetens beskaffenhet ochövriga omständigheter föranleda" tiU skäligt belopp. FiU1972: 40 147 Sådan fråga kan tas upp av hyresnämnden på framställningav hyresgästen men i princip också utan att sådan framställning gjorts. Medhänsyn till att någon fixerad hyresnivå sålunda inte anges, finns inte någotstraff stadgat för att hyra fordras eller avtalas utöver den som kan prövasvara skälig. I samband med beslut om nedsättning av hyra kan nämnden föreskrivaatt lägenheten, även om det prövade avtalet upphör att gälla, skall varaunderkastad den strängare hyresregleringen, dvs. gälla även för etthyresförhållande som ersatt det prövade. och träffades inovember 1971 överenskommelse om den ersättning för ökade förvaltningskostnadersom enligt 3 § andra stycket 2. hyresregleringslagen skaU utgå för tiden 1oktober . Överenskommelsen är så konstruerad att för helalandet större kostnadsökningar skall kompenseras med enhetiiga schablonbelopp(riksschabloner) medan kostnadsökningar för kommunala taxor och löner skallkompenseras med s. k. lokalschabloner. Riksschablonerna framgår av nedanståendetabeU. Mellan hyresmarknadens parter avtalade riksschabloner för ökadefastighetsomkostnader. Belopp uttryckta i kronor per m- lägenhetsyta och år. Omoderna 4:50 4: Moderna 6: 50 6 Lägenheter i husfärdigställda 19421951 6:50 6: Lägenheter i husfärdigställda 19521957 7: 50 6: >Lägenhet i hus utan centraluppvärmning betraktas som omodern. Lokalschablonen uppgår i de flesta fallen tillmellan 1: 50 och 2: 50 per m- lägenhetsyta och år. Lagen(1956: 567) med vissa bestämmelser som skall iakttagas sedan hyresregleringenupphört (övergångslagen) innebär i huvudsak att vad som före avvecklingengäller angående ett hyresförhållande skall gälla också efter avvecklingsdagen,även om hyresavtalet innehåller annat. Avtalsfrihet råder emellertid i principefter avvecklingsdagen och del sagda gäller därför endast om parterna inteöverenskommer om annat. Lagen (1968: 345) om ändring i nyssnämnda lag (1968 årslag om ändring i övergångslagen) ger Kungl. Maj:t rätt att förordna om viss begränsningunder en övergångstid av det belopp med vUket hyran får höjas vid förlängningav hyresavtal. I den mån hyresregleringslagen inte är tillämpliggäller reglerna om besittningsskydd och hyresprövning i 12 kap. jordabalken(hyreslagen). FiU 1972: 40 148 Hyreslagenbygger i princip på avtalsfrihet beträffande hyresöverens-kommelser. Dock kanhyresgäst enligt lagens 48 § påkalla prövning av ett mot honom riktat krav påhögre hyra som villkor för förlängning av hyresavtal. Hyresgäst är inte skyldigatt betala vad som väsentiigt överstiger hyran för lägenheter som med hänsyntill bruksvärdet är likvärdiga. Enligt lagens 54 och 55 §§ föreligger vidarerätt till prövning av förstagångshyra i vissa orter. Prövning avförstagångshyra kan från ske i kommun därhyresregleringslagen gällde vid utgången av . Somovan nämnts gäller hyresregleringslagen bl. a. inte för lägenheter i husförvaltade av allmännyttiga företag. träffades en överenskommelsemellan allmännyttiga bostadsföretag () och om förhandlingsordning och inrättande av en gemensamhyresmarknadskommitté. förhandlingsordning ersattes med en ny år 1971.Enligt förhandlingsordning kan såväl hyror som boendeförhåUanden tasupp till förhandlingar. Om enighet inte kan uppnås äger endera parten rätt attgenom respektive huvudorganisation begära att få tvisten prövad i den avorganisationerna bildade hyresmarknadskommittén. Till kommittén hänskjutsårligen ett varierande antal tvister från hyresförhandlingar. Vid de förhandlingar meUan allmännyttigabostadsföretag och hyresgäströrelsen, vid vilka bostadsföretagenscentralorganisation () medverkat, har avtal träffats för 26 företag underförsta och för 34 företag julioktober 1972. Degenomsnittliga hyreshöjningarna har därvid uppgått tUl 5,2 respektive . Dessahyreshöjningar avser företagens hela bestånd och sålunda förutom bostäder ävenlokaler. Förändringar av bränsletillägg ingår inte. De större städerna ingårinte i materialet. Hyresmarknadskommitténhar rekommenderat hyreshöjningar för de allmännyttigabostadsföretagen i fr. o. m. om 4: 356: perm lägenhetsyta. Allmänna prisregleringslagen (1956: 236, ändradsenast 1971: 1160) är en fullmaktslag som ger Kungl. Maj:t möjlighet att undervissa förutsättningar införa olika former av prisreglering. Förutsättningarnaför tillämpning av lagen anges i dess 1 §. Första och andra styckena av dennaparagraf avser krig eller krigsfara. I paragrafens tredje stycke föreskrivsatt Kungl. Maj:t äger förordna om tUlämpning av lagens bestämmelser omprisreglering även i det fall att av annan orsak än krig eller krigsfara"uppkommit betydande fara för allvarlig stegring av allmänna prislägetinom riket". Sådant förordnande skall gälla , högst ett årvarje gång. Förordnandet skall underställas inom en månad eller, omriksdagssession ej pågår, inom en månad från början av nästkommande session. Omunderställning ej sker eller om FiU 1972: 40 149 inteinom från det underställningen skedde gUlar förordnandet, är dettaförfallet. Enligtlagens 2 § äger Konungen eller myndighet bestämmer föreskriva visstpris som prövas skäligt att gälla såsom högstpris vid frivillig försäljning avviss förnödenhet eller frivilligt utförande av viss tjänst. Denofficiella hyresstatistiken innefattar bl. a. bostads- och hyresun-dersökningar(BHU) i ett urvalsmaterial i flerfamiljshus och undersökningar avinflyttningshyror i statsbelånade flerfamiljshus. Vidare kan nämnas den ikonsumentprisindex ingående posten för bostadskostnader avseende ett urvalsåväl flerfamiljs- som småhus. Vissa uppgifter ur statistiken redovisas itabellerna 25 nedan. Genomsnittiig årlig bostadskostnad, inklusive aUa obligatoriska tillägg,för lägenhet om 3 rum och kök efter byggnadsperiod.Kostnad i kronor. Årshyra i kronor, inklusive alla obligatoriska tillägg, per m åren 1969,1970 och 1971 för lägenhet om 3 rum och kök efter byggnadsperiod. FiU 1972: 40 150 Genomsnittiiga till största delen preliminära inflyttningshyror inkl.bränsle i nyproducerade lägenheter om 3 rum och kök i statsbelånade hus,färdigställda åren 19691971, fördelade efter byggherrekategori. /lägenhet (m=) Hyra/m" (kr) Ärshyra/lägenhet (kr) Kooperativaföretag /lägenhet (m=) Avgift/.m (kr) Årsavgift/lägenhet (kr)Insats/lägenhet (kr) Enskildaföretag /lägenhet (m=) Hyra/m= (kr) Ärshyra/lägenhet (kr) 1949 = 100. Förslageti motionen har ytterst aktualiserats av de hyreshöjningar som avtalas underinnevarande år, En samlad bild av dessa hyreshöjningar kan självfaUet ännuinte ges. Enligt utskottets mening kan emellertid vare sig överenskommelsernamellan hyresmarknadens organisationer på den hyresreglerade sektorn ellerhittiUs kända förhandlingsresultat i fråga om hyrorna i allmännyttiga företaganses tyda på en hyresutveckling som skulle kunna motivera en principielländring av gällande hyresprövningsregler. Förslaget i motionen torde närmastfå uppfattas som ett avståndstagande från av godkända riktlinjer förhyrespolitiken. Denföreslagna metoden att undgå hyreshöjningar Ur även om hyresutvecklingenvarit en annan enligt utskottets mening olämplig. Retroaktiv tillämpning påingångna avtal synes inte ens förutsatt. Ett hyresstopp som endast drabbade defall där nya avtal ännu inte hunnit träffas skulle få rent godtyckligakonsekvenser. FiU 1972: 40 151 Utskottet, som med hänvisning tUl det anförda anseratt hyresutvecklingen bör diskuteras ur andra och mer grandläggandeutgångspunkter, avstyrker ett bifall till förslagen i motionen. Närvarande:herrar Grebäck (c), (), (), Tobé (fp), iÖrkelljunga (s), fröken (), herrar i (c), (), (), i (c), herrar (), (vpk),(), () och (). avherr (vpk) som anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: "Förslageni motionen har ytterst aktualiserats av de stora hyreshöjningar som skett frånden eller som kommer att ske senast . Ävenom någon samlad bild av dessa hyreshöjningar ännu inte kan ges är det nu klartatt det i de allra flesta fall handlar om hyreshöjningar från ca 500 kronorper år och lägenhet till ca eller mera. Till detta skall läggasatt hyrorna i nyproduktionen mer än fördubblats . Avsiktenmed motionen är inte att införa ett permanent hyresstopp utan att hyresstoppskall införas i avvaktan på olika åtgärder i syfte att snabbt bryta dennuvarande hyresstegringsvågen och anvisa vägar för att i stället sänka hyrorna.Åtgärder i denna riktning måste bl. a. vara en totalfinansiering avbostadsbyggandet och dess följdinveste-ringar via en statiig bostads- ellersamhällsbyggnadsbank, som tUlhanda-håller kapital till en låg och fast ränta,ett ingripande mot monopoliseringen inom byggnadsmaterialindustrin ochytterligare åtgärder mot markspekulationen. Utskottetfår med hänvisning till det anförda tillstyrka ett bifall till förslagen imotionen." FiU1972: 40 152 yttrande över motion i anledning av propositionen 1972:125, i vad motionenavser översyn av bostadspolitiken m. m. I den i anledning av propositionen 1972: 125 väcktamotionen 1972: 1875 av m. fl. (vpk) har bl. attriksdagen uttalar sig för en skyndsam översyn av bostadspolitiken, dess socialainnehåll, omedelbara åtgärder för att sänka bostadsbygg-nadskostnadema samt föratt trygga genomförandet av det av antagna bostadsbyggnadsprogrammetmed målsättningen en miljon nya bostäder . , tillvilket motionen hänvisats, har 1972 beslutat inhämtacivilutskottets yttrande över motionen i här upp tagen del. ochbostadsfinansieringsutredningens uppdrag täcker i allt väsentligt de frågor somaktualiserats i motionen. Vidare har särskilda åtgärder vidtagits bl. a. genomanvändning av arbetsmarknadsmedel på bostadsområdet. Förslag om vidgadanvändning av förbättringslån för uppmstning av bostadshus har lagts fram ipropositionen 1972: 124. Ytterligare förslag i anledning av betänkanden bl. a.från saneringsutredningen och byggkonkurrensutredningen har aviserats till mening kan någon åtgärd enligt motionsyrkandet inteanses erforderlig eller lämplig. Närvarande:herrar Grebäck (c), (). (), Tobé (fp), iÖrkelljunga (s), i (s), i (c), (),(), (), fra i (c), herrar (),Wennerfors (m), (vpk) och (). FiU 1972: 40 153 avherr (vpk) som anfört: Vissaav de i motionen berörda frågorna faller inom tillsatta eller slutförda utredningarsarbetsområden. Vissa begränsade förslag har förts fram tUl . Eftersomemellertid utredningarnas direktiv inte kan anses leda arbetet i önskvärdriktning och med önskvärd snabbhet och vidare förslag i anledning av slutfördautredningar inte lagts fram finns goda skäl att genom ett uttalande ienlighet med motionsförslaget ger sin mening till känna. Det får ansesuppenbart att hyresutvecklingen och nedgången i bostadsbyggandet kräveromedelbara och kraftiga åtgärder för att inte bostadspolitikens sociala syftenhelt skall gå om intet. bör därför föreslås uttala sig enligtmotionsförslaget. Motionernaväckta med stöd av 55 § riksdagsordningen 2 Propositionen1972: 125 13 Motionernaväckta med anledning av propositionen 18 Denallmänna uppläggningen av den ekonomiska politiken 18 Yttrandenfrån andra utskott 95 Skatteutskottetsyttrande nr 2 97 Justitieutskottetsyttrande nr 1 Hl Försvarsutskottetsyttrande nr 2 112 Socialförsäkringsutskottetsyttrande nr 1 114 Socialutskottetsyttrande nr 1 119 Kulturutskottetsyttrande nr 2 122 Utbildningsutskottetsyttrande nr 3 123 Jordbmksutskottetsyttrande nr 1 129 Näringsutskottetsyttrande nr 1 133 Inrikesutskottetsyttrande nr 2 137 CivUutskottetsyttrande nr 1 146 Civilutskottetsyttrande nr 2 152