bet · FV01SfU22 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972: 22 betänkande i anledning avmotioner angående kommiuialt bostadstillägg till folkpension m. m. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972:322 av herrar Hylländer (fp) och Enskog(fp), vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t begär förslag tiU mUdrandeav reglerna för avtrappning av det kommunala bostadstUlägget för folkpensionärermed extrainkomster i enlighet med vad som anförs i motionen; motionen 1972: 324 av m. fl. (fp), vari hemställs att hos Kungl. 1. översyn av reglerna för erhåUande av kommunalabostadstiUägg och andra inkomstprövade pensionsförmåner, syftande till en höjning av de avdragsfria beloppen i enUghet med vad som anges i motionen, 2. förslag tillstatUga åtgärder i syfte att utjämna skUlnaderna i de kommunalabostadstilläggen och Undra kommunernas kostnader för dessa, 3. utredning ochförslag för att undanröja eller mUdra de otillfredsställande effekterna av ensamtidig reduktion av de inkomstprövade pensionsförmånerna och beskattningen avpensionäremas sidoinkomster; motionen 1972:444 av m.fl. (m), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåUer om utredning ochförslag om tredjedelsavtrappning i stället för den nuvarandehälftenavtrappningen av folkpensionärernas kommunala bostadstUlägg, i syfte attminska folkpen-sionäremas stora marginella inkomstbortfaU vidsidoinkomstökningar. GäUande bestämmelser m. m. Enligt 1§ lagen (1962:392) omhustmtUlägg och kommunalt bostadstUlägg tiU folkpension tUlkommer hustmtiUägghustm tiU den, som åtnjuter folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension, om 11 saml Nr 22 hustmn är och under fömtsättning atthon själv inte erhåUer folkpension och att makarna varit gifta . OmsärskUda skäl föreligger kan hustrutUlägg utgå trots att vissa av dessaförutsättningar inte är uppfyUda. Enligt 2 § nyssnämnda lag utgår kommunalt bostadstUlägg,efter beslut av vederbörande kommun, tUl den som åtnjuter folkpension i form avålderspension, förtidspension eller änkepension och är mantalsskriven inomkommunen, liksom tUl där mantalsskriven kvinna som åtnjuter hustmtUlägg. HustmtiUägg och kommunala bostadstUlägg är inkomstprövade.Reglerna härom innebär att förmånen minskas av pensionärensårsinkomst vid sidan av folkpensionen, i den mån sidoinkomsten överstiger I 500kr. för den som är gift (. för makar tUlhopa) och . Minskning skall först göras på bostadstillägget och därefter påhustmtUlägget. Med inkomst avses intäkter av alla slag, såsom arbetsinkomst,ränteinkomst, avkastning av fastighet och tjänstepension. Såsom inkomst räknasdäremot ej aUmänt barnbidrag, tUläggspension tUl den del den föranlettminskning av pensionstiUskott, ersättning på gmnd av sjukförsäkring i allmänförsäkringskassa m. m. Vid uppskattning av förmögenhets avkastning höjs dennamed av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift . och för annan . För sammanlevande makar beräknas varderamakens inl:omst utgöra hälften av makamas sammanlagda årsinkomst och värdet avförmögenhet hälften av deras sammanlagda förmögenhet. De kommunala bostadstUläggen utgårerUigt grunder som kommunen själv bestämmer. Avvikelse från de i lagenfastställda inkomstprövningsreglerna får dock inte göras och inte heller fårkommunen uppställa vUlkor om viss tids bosättning i kommunen eUer liknande. Förpensionärer som är bosatta i ålderdomshem eller därmed likstäUt hem äger Kungl.Maj:t maximera bostadstUlägget. BostadstUläggenfinansieras helt av vederbörande kommun. Kommunerna har i huvudsak utformat grunderna förbostadstUlägget enligt någol: av följande alternativ. Alternativ I: BostadstUlägget utgår med ett genereUtbelopp oberoende av den verkliga bostadskostnaden. Alternativ II: BostadstUläggetbestäms av bostadskostnaden inom ramen för ett maximum, beloppsmässigt eUerstandardmässigt (t. ex. kostnaden för två rum och kök). Alternativ III: BostadstUlägget, som utges inom ramen förett maximibelopp, består dels av ett genereUt gmndbelopp dels av ett belopp somär knutet tUl bostadskostnaden. Av undersökningar som utfört framgår att alternativeni fördelade sig meUan de dåvarande 848 kommunema så att 561 ()gått in för alternativ 1, 133 kommuner () för alternativ II och 154 kommuner() för alternativ III. Alternativ I tUlämpades framför aUt av de mindrekommunerna. Av bostadstiUäggen var 1968 reducerade på gmnd avinkomstprövningen. Beloppsmässigthar de kommunala bostadstUläggen av kommunalekonomiska, kommunalpolitiska ochandra skäl kommit att bU mycket varierande - från tUlägg som täcker hela denfaktiska bostadskostnaden vid en normal utrymmes- och utmstningsstandard tUlmycket låga belopp som täcker endast en mindre del av bostadskostnaden. EntabeU, hämtad från Svenska kommunförbundets material, över utgåendetUläggsbelopp i juh 1968 är intagen i andra lagutskottets utlåtande 2LU1970:72, tUl vUken hänvisas. Av tabellen framgår att beloppen för ensamståendevarierade . , vartUI kom några fall utanmaximering. Ettstort antal kommunsammanslagningar ägde mm /1971. Mot 848kommuner svarar 464 kommuner. En avPensionärernas riksorganisation utförd undersökning visar attkommunsammanslagningarna haft en gynnsam inverkan på bostadstUläggens storlekoch medfört en viss utjämning av skUlnadema mellan olika kommuner. Enligt dennaundersökning varierar tUläggsbe-loppen för ensamstående meUan500 kr. och för äkta makar meUan . perår, vartiU kommer ett antal kommuner utan maximering. 1syfte att främja en utveckling mot större enhetlighet utfärdade en rekommendation beträffande gmnderna förbostadstiUägget. Enligt denna skulle målsättningen vara att ge största möjligagrupp folkpensionärer täckning för den verkliga bostadskostnaden. Detta bordeske inom ramen för en rimlig kostnad för kommunerna och med rimligadministrativ belastning för försäkringskassorna. Utifrån denna målsättningrekommenderade förbundet att gmnderna för de kommunala bostadstUläggenutformas så att tUl alla pensionärer utgår ett genereUt gmndbelopp, vUket somregel inte bör överstiga , samt att bostadskostnad övergmndbe-loppet täcks intUl ett tak, som kan vara antingen beloppsmässigt eUerstandardmässigt fixerat. Rekommendationenhar enligt uppfattning lett tUl höjningar av bostadstUläggen.Detta förhåUande jämte ökningen av antalet pensionärer har medfört betydandekostnadsökningar för kommunerna. tUl ökade kommunernaskostnader för bostadstUläggen från ca 450 tUl ca 850 milj. kr. För budgetåret1972/73 beräknas de uppgå tUl ca 1 150 mUj. Tidigareriksdagsbehandling m. m. Inkomstprövningsreglerna förhustrutillägg och kommunalt bostadstiUägg har i sin nuvarande form funnitssedan 1954. De har i nu aktuella delar ändrats vid upprepade tiUfäUen i förpensionärerna förmånlig riktning. Åren 1957, 1962, 1963 och 1965 genomfördesändringar av detta slag. En närmare redogörelse härför är intagen i andralagutskottets utlåtande 2LU 1968:60. 1 sitt betänkande SOU 1968:21 föreslogpensionsförsäkringskommittén att det avdragsfria beloppet skuUe höjas från . för ensamstående pensionär och från . tiU 3 000kr. för två gifta pensionärer tUlsammans. Vidare föreslog kommittén attavdragsfaktorn, som dittills utgjort 1/3 för inkomster mellan 1 700 och 2 400kr. och 2/3 för inkomster däröver i fråga om ensamstående, 1/3 för inkomstermellan 2 400 och . och 2/3 för inkomster däröver för två makartillsammans, skulle göras enhetUg och bestämmas till hälften. Kommitténs förslag lades oförändrat fram i prop. 1969: 38.I samband med denna behandlade dels motioner i vUka yrkades att detavdragsfria beloppet skuUe bestämmas tUl . för ensam pensionär och . för två makar tiUsammans, dels en motion i vUken yrkades attavdragsfaktorn skulle bestämmas tUl 1/3 för aUa inkomster över det avdragsfriabeloppet. I sitt av godkända utlåtande 1969:41 anfördeandra lagutskottet bl. a. följande: Nackdelarna med nuvarandeinkomstprövningsregler har främst bestått i kraftiga tröskeleffekter i vissainkomstskikt. En mindre ökning av sidoinkomsten har kunnat medföra enreducering av det kommunala bostadstillägget i en sådan omfattning att omhänsyn också tas till beskattningsfaktorn pensionären inte fått något nämnvärtekonomiskt utbyte av sitt förvärvsarbete. haringående prövat olika lösningar att åstadkomma en avvägning mellan å ena sidanintresset av att förvärvsarbete blir lönsamt och å andra sidan angelägenhetenav att kretsen av förmånsberättigade begränsas tUl de mest behövande.Kommitténs förslag, som departementschefen gett sin anslutning, är enligtutskottets bedömande en godtagbar lösning. Genom förslaget tUlgodoses framförallt att avtrappningen av förmånerna sker efter en flackare kurva. Utskottet,som även vUl erinra om att Kungl. Maj.t i prc>position nr 95 tiU åretsriksdag föreslår ändrade regler i skatteförfattningarna innebärande ökadavdragsrätt för folkpensionärer med inkomster vid sidan av folkpension,tiUstyrker således propositionen i förevarande del. Vid riksdag föreslogs i prop. 1970: 66 att detskärpningsfria förmögenhetsbeloppet skulle höjas med hänsyn tUl höjningen avfastigheternas taxeringsvärden. Andra lagutskottet tUlstyrkte förslaget isitt utlåtande 2LU 1970:34. I samma utlåtande behandladeutskottet två motionspar med yrkande om sänkning av avdragsfaktom från tUl30 resp. 33 1/. Utskottet avvisade motionsyrkandena med hänvisning tiU deföregående år genomförda ändringarna. Utskottet framhöll vidare att detskatteförslag som avlämnats tUl riksdag innehöU förbättringarbeträffande folkpensionärernas beskattning, vUka medförde att marginaleffekten- även om den i förening med avtrappningen av det kommunala bostadstUläggetaUtjämt kunde bli ganska hög - mUdrades i de inkomstlägen som berättigade tUlbostadstUlägg. Utskottet förutsatte att Kungl. Maj:t hade sin uppmärksamhetriktad på frågan om marginaleffekterna av bidrags- och skattereglema förfolkpensionärer. Samma uttalande gjorde bevUlningsutskottet i sitt betänkandeöver skatteförslaget, BeU 1970:40. 1 motioner tUl riksdag framfördes på nytt krav påsänkning av avdragsfaktorn tUl 30 resp. 33 1/. I en annan motion föreslogsatt inkomstprövningsreglema skuUe Undras på så sätt att de avdragsfria beloppenhöjdes tUl . för ensamstående och . 1 sitt avriksdagen godkända betänkande 1971: 23 avstyrkte socialförsäkringsutskottetmotionerna med hänvisning tUl att väsentliga förbättringar genomförts mindre . Utskottet erinrade om uttalanden och förklarade sig fömtsätta att Kungl. Maj:t, om det visade sigmöjligt, skuUe lägga fram förslag i syfte att motverka de påtalademarginaleffekterna av bidrags- och skattereglema. De kommunala bostadstilläggens storlek ochfinansiering Vid remissbehandlingen avpensionsförsäkringskommitténs avlämnade betänkande PensionstUlskott m.m. (SOU 1968:21) föreslog och Svenska kommunförbundetytterligare utred-mng av vissa frågor och ansåg att det bl. a. borde övervägasom staten skuUe överta ansvaret för de kommunala bostadstiUäggen. Andra remissinstanserunderströk att det var önskvärt att åstadkomma mer likartade regler för dekommunala bostadstUläggen, eftersom de stora skUlnadema meUan olika kommunermåste anses otiUfredsstäUande. 1 propositionen 1969:38 med förslag tUl lag ompensionstiUskott, m. m. förklarade föredragande departementschefen att han intevar beredd att förorda utredningar av det slag som ochKommunförbundet föreslagit. Sådana utredningar skuUe ta avsevärd tid och deförbättringar beträffande de inkomstprövade förmånerna, som kommitténföreslagit och som i övervägande grad mottagits med tUlfredsställelse av remissinstanserna, skuUe inte kunna genomföras förrän längre fram i tiden. Departementschefen ansåg sigböra godta kommitténs förslag. När det gällde påpekandena om de olikheter somförelåg mellan bostadstUläggen i ohka kommuner, erinrade departementschefen omatt utvecklingen i fråga om bostadstUläggen alltmera gått i den riktningen attderas storlek anknutits tUl pensionärernas faktiska bostadskostnader. Hanhänvisade också tUl innehåUet i den av utfärdaderekommendationen angående gmndema för bostadstiUäggen. Med anledning av motioner om översyn av bestämmelserna omde kommunala bostadstUläggen uttalade andra lagutskottet vid riksdag(2LU 1970: 72) sin anslutning tUl förslagen om mer likformiga gmnder fö:f dekommunala bostadstUläggen, innebärande en anpassning av tUläggens belopp tUlpensionäremas faktiska bostadskostnader. En sådan utveckling var emellertidenligt utskottet redan i gång och skulle accentueras genom de föreståendekommunsammanslagnmgarna. Bakom denna utveckling spårade utskottet ocksåKommunförbundets ovan redovisade rekommendation angående gmnderna för bostadstUläggen.Utskottet utgick från att kommunerna i huvudsak skuUe följa Kommunförbundetsrekommendation. En utredning med uppgift att skapa normer för bostadstiUäggenvar därför enligt utskottets mening inte erforderlig. 1 motio:ner tUl riksdag framfördes på nytt kravsom syftade tUl åstadkommande av enhetliga regler för utgivande av kommunalabostadstUlägg. Motionerna avslogs av på hemställan av socialförsäkringsutskottet,som i sitt betänkande nr 40 uttalade att utvecklingen mot enhetUga gmnder förutgivande av bostadstUlägg enligt utskottets mening kunde sägas vara på så godväg att någon särskUd utredning av frågan inte var erforderlig. De kommunala bostadstUläggensfinansieringssida har aktualiserats i vid ett flertal tiUfäUen genommotionsyrkanden om införande av ett statligt gmndbelopp i det kommunalabostadstiUägget. Syftet med yrkandena har varit bl. a. att uppnå en längregående utjämning av de ekonomiska olikheterna mellan kommunema änskatteutjämningssystemet i sin nuvarande utformning ger. 1 enlighet medstatsutskottets utlåtanden 1969:36 och 1970: 120 har båda årenunderstmkit att aUmänt håUna, automatiskt verkande regler som ej inkräktar påkommunemas självbestämmanderätt även i fortsättningen bör vara huvudprincip iskatteutjämningssystemet, varför inte kunnat biträda de motionsvisframförda yrkandena om vissa specialdestinationer. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 24 aprU 1970tUlkaUade chefen för sakkunniga med uppdrag att se överreglerna om skatteutjämningsbidrag tUl kommunerna skatteutjämnings-revisionen. Översynen skall ha som målsättning att medbevarande av det nuvarande systemets principieUa uppbyggnad uppnå en bättreoch rättvisare utjämning av det kommunala skattetrycket i olika delar av landet(Fi 1971:59). Chefen för civUdepartementet tUlsatte med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande en beredning med uppgift att behandlafrågor om uppgifts- och ansvarsfördelningen meUan stat och kommun-länsberedningen (C 1971: 19). Med hänvisning tUl länsberedningens arbete avstyrktefinansutskottet i sitt betänkande 1971: 11 motioner om en skyndsam utredning avfrågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Utskottet avstyrkteockså ett motionsyrkande om förtur i skatteutjämningsrevisionens arbete avfrågan om ett statligt gmndbelopp i det kommunala bostadstUlägget förfolkpensionärer. Utskottet anförde bl. a. att ett statligt bidrag på . imånaden tiU var och en av de pensionärer som uppbär bostadstillägg skulleinnebära ökade statsutgifter på ca 800 milj. kr. 1 en reservation tUl finansutskottets betänkandehemställdes att skulle anhålla om en skyndsam parlamentariskutredning rörande kommunemas ekonomiska situation, varvid frågan om kostnadsfördelningenmellan stat och kommun skuUe beaktas. I en annan reservation uttalades attkostnadema för de kommunala bostadstUläggen var mycket betungande förkommunerna, vUket ansågs vara ett betydelsefullt exempel på nödvändigheten avatt snabbt utreda kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Dennareservation mynnade ut i en hemstäUan att i anledning av motionen omett statligt gmndbelopp i det kommunala bostadstUlägget skuUe ge Kungl. Maj:ttiU känna vad utskottet anfört. Vid behandlingen av finansutskottets betänkande den 14aprU 1971 biföll de båda reservationerna. 1 en skrivelse tiU chefen försocialdepartementet hemstäUde att staten mot bakgrundav kommunernas ekonomiska situation och kostnadsutvecklingen för bostadstUläggentiU pensionärer skuUe medverka tUl finansieringen av bostadstiUäggen. Dettaborde enligt förbundets mening lämpUgen ske genom införande av ett statsbidragbestämt tUl visst belopp för varje pensionär som är berättigad tUl kommunaltbostadstUlägg. Förbundet föreslog att det statliga bidraget bestäms tUl 500 kr.för varje pensionär, dock högst det belopp pensionären uppburit i bostadstiUägg. Även vid riksdag väcktes motioner med yrkandenatt bostadstiUäggen skulle förstatligas eUer att statliga bidrag tUl dessaskiUle införas. Motionerna behandlades i socialförsäkringsutskottetsbetäiUcande nr 40. Utskottet erinrade om de uttalanden tidigare underåret gjort i samband med sin begäran om utredning av kommunemas ekonomiska situation och av kostnadsfördelningen mellanstat och kommun. Utskottet hänvisade tiU att en utredning härom kunde väntasbli tUlsatt och förklarade sig ta för givet attfrågan om bostadstUläggens finansiering skulle komma att ingå i utredningensarbetsuppgifter. Då motionärernas krav på utredning angående förstatligande avbostadstUläggen, helt eUer delvis, därigenom torde komma att bU tiUgodoseddaavstyrkte utskottet bifaU tUl motionerna, som sedan avslogs av . Med anledning av begäran om en utredning avkommunernas ekono:miska situation och frågan om kostnadsfördelningen mellanstat och kommun har chefen för den 28 december 1971tUlkallat tio sakkunniga med uppgift att verkstäUa en allsidig utredning avprimärkommunemas och landstingens ekonomiska situation. Enligt direktiven förkommittén (Från departement och nämnder 1972: 2) bhr en av dennashuvuduppgifter att bedöma efterfrågeutveck-lingen på de områden som harkommunalt huvudmannaskap. Mot bakgmnd härav bör kommittén bl. a. genomföra enanalys av kommunernas behov av kapital. Kommunernas beredvUhghet att tUlgodoseefterfrågan på tjänster inom olika områden bör ses i relation till utformningenav det statUga bidragssystemet. 1 samband med bedömningen av den framtidakommunala finansieringssituationen bör kommittén enligt direktiven ocksåundersöka fördelar och nackdelar av en övergång tUl mer generella former förstatsbidragsgivningen. HustmtiUägg och kommunalabostadstUlägg tUl folkpension är inkomstprövade. Reglerna härom innebär attförmånen minskas av pensionärens årsinkomst vid sidan avfolkpensionen, i den mån sidoinkomsten överstiger . för två makar tillsammans. Med inkomst avses arbetsinkomst,ränteinkomst, avkastning av fastighet, tjänstepension m. m. Vid uppskattning avförmögenhets avkastning höjs denna enUgt särskUda regler, om förmögenhetenöverstiger ett visst belopp. För gifta pensionärer skall hälften av makarnassammanlagda inkomst och förmögenhet anses tUlkomma vardera maken. 1 förevarande motioner framställs yrkanden som syftar tiUlindring av reglerna om inkomstprövning. Som skäl för en Undring åberopar manframför allt de kraftiga marginaleffekter som uppstår för en folkpensionär medsidoinkomster genom reduktionen av bostadstillägg och hustrutUlägg och genombeskattningen av sidoinkomster. 1 motionema 1972: 322 och 1972: 444 föreslåssänkning av avdragsfaktorn från tiU 30 resp. 33 1/. Motionärerna i motionen 1972:324begär utredning av hithörande frågor och förordar att reglerna uppmjukas genomhöjningar av de avdragsfria inkomstbeloppen till . för ensamstående och5 . för två makar. Reglerna om inkomstprövning har i sin nuvarande formfunnits . De har vid upprepade tillfäUen ändrats tUl förmån förpensionärerna. Senast så skedde var 1969, då de avdragsfria beloppen höjdesfrån . för ensamstående och . för två makar tiU 2 000 resp. . som avdragsfaktorn bestämdes tiU . var denna 331/för inkomster närmast över det avdragsfria beloppet (meUan 1 700 och . för ensamstående och meUan 2 400 och . för makar) och 66 2/3 %för högre inkomster. 1 samband med dessa ändringar avslog riksdagenmotionsyrkanden som syftade till en större höjning av de avdragsfria beloppenoch tUl en sänkning av avdragsfaktorn tiU 33 1/. Vid både 1970 och riksdagar framställdesmotionsyrkanden med samma innebörd som de nu ifrågavarande. 1 sitt av riksdagengodkända utlåtande 1970:34 avstyrkte andra lagutskottet motionerna medhänvisning till de föregående år genomförda ändringarna. Utskottet framhöll attdet skatteförslag som nyUgen avlämnats innehöU förbättringar beträffandefolkpensionärernas beskattning, vilka medförde att marginaleffekten även omden i förening med avtrappningen av de kommunala bostadstilläggen alltjämtkunde bU ganska hög mildrades i de inkomstlägen som berättigade tUlbostadstUlägg. Även motionema vid riksdag avslogs med hänvisning tUlde tidigare genomförda förbättringarna. 1 sitt av godkända betänkande1971:23 uttalade socialförsäkringsutskottet i anslutning tUl andralagutskottets utlåtande året innan och tiU vad beviUningsutskottet anfört i sittutlåtande : 40 att det kunde fömtsättas att Kungl. Maj:t hade sinuppmärksamhet riktad på frågan om marginaleffekterna av bidrags- ochskattereglerna för folkpensionärer och att Kungl. Maj:t om det var möjUgtskulle framlägga förslag i syfte att motverka de påtalade effekterna av dessaregler. Utskottet, som ansluter sig till dessa uttalanden, ansermed hänsyn till den förhållandevis korta tid som förflutit sedan förbättringarpå ifrågavarande område senast genomfördes det inte påkaUat att föreslå riksdagenatt begära förslag tiU ytterligare förbättringar av de inkomstprövadeförmånerna eller att ta initiativ till utredning av hithörande frågor.Utskottet avstyrker följaktUgen bifall till förevarande yrkanden. 1 motionen 1972:324 begärs, fömtomöversyn av reglerna om inkomstprövning, förslag tiU statUga åtgärder i syfte att utjämna skiUnaderna mellan olika kommuner i fråga om storleken avde kommunala bostadstiUäggen och i syfte att Undra kommunernas kostnader förbostadstiUäggen. EnUgt nu gäUande bestämmelser finansieras bostadstiUäggenhelt av vederbörande kommun och denna bestämmer själv efter vilka grundertUlägg skall utgå. Kommunerna har utformat dessa grunder enligt något avföljande tre alternativ. Det första alternativet innebär att ett generellttUlägg utgår till alla pensionsberättigade i kommunen, oberoende avpensionstagarens bostadskostnad. EnUgt det andra alternativet bestämstilläggets storlek av bostadskostnaden inom ramen för ett visst maximibelopp.Det tredje alternativet utgör en kombination av de båda andra och innebär attbostadstillägget inom ramen för ett maximibelopp utgår med dels ett genereUtgmndbelopp, dels ett belopp som är knutet tiU bostadskostnaden. Beloppsmässigtvarierar bostadstilläggen starkt meUan olika kommuner, från tiUägg som täckerendast en mindre del av bostadskostnaden tiU belopp som täcker hela denfaktiska bostadskostnaden vid normal standard. utfärdade anvisningarangående bostadstiUäggen, i vilka kommunerna rekommenderas att utforma grundernaför bostadstilläggen i enUghet med det tredje alternativet. Alla pensionärerbör erhålla ett generellt grundbelopp, vilket som regel inte bör överstiga7001 . Bostadskostnader däröver ersätts intiU ett tak, som kanvara antingen beloppsmässigt eller standardmässigt fixerat. Motioner med syfte att åstadkomma större enhetUghet ifråga om de kommunala bostadstilläggen avslogs på Ukartade grunder av 1970 och1971 års riksdagar (2LU 1970:72, SfU 1971:40). Socialförsäkringsutskottetuttalade vid riksdag bl. a. att rekommendation letttill att pensionärerna i ökad utsträckning kommit att erhålla bostadstilläggsom täckte hela bostadskostnaden upp tiU ett visst maximum. En accentuering avdenna utveckhng hade kunnat noteras särskilt i samband med de mångakommunsammanslagningarna /71. EnUgt utskottets mening kundeutvecklingen mot enhetliga jpunder för beräkning av bostadstillägg anses varapå så god väg att någon utredning av frågan inte var erforderUg. Av samma skäl som utskottet anförde finnerutskottet inte skäl föreslå att vidta några åtgärder för att påskyndaden utveckhng mot större enhetUghet som sålunda redan påbörjats.