bet · FV01KrU8 · 1972-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1972 KrU 1972: 8 betänkande i anledning av Kungl. Maj:ts ipropositionen 1972:1 gjorda framställningar om anslag för /73till ungdoms- och folkbildningsverksamhet jämte motioner. Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. Maj:t har i propositionen 1972: 1, bilaga 10 (punkt B 46, s.9697 i utdrag ur statsrådsprotokollet över utbildningsärenden för den 3januari 1972) föreslagit att till Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet för /73 anvisa ett anslag av 7 100 000kr. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972: 1043 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen beslutar dels att till Bidrag till ungdomsorganisationemas centralaverksamhet under åttonde huvudtiteln för /73 anvisa ett anslag på 8 200 000kr. att fördelas enligt de i motionen angivna riktlinjerna, dels att hos Kungl. Maj:t anhålla om en femårsplan för utbyggnaden av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. har för nästabudgetår föreslagit en höjning av anslaget med 1,4 milj. kr., medan Kungl.Maj:ts förslag innebär oförändrad medelsanvisning. Huvuddelen av anslagetdisponeras tiU grundbidrag och rörligt bidrag till de organisationer som avKungl. Maj:t förklarats berättigade till statsbidrag. per bidragsberättigad organisation medan det för rörligt bidragtillgängliga beloppet fördelas mellan organisationerna med hänsyn till derasmedlemsantal och geografiska spridning, varvid organisationerna tillgodoräknass. k. vägningstal enligt en i bidragskungörelsen intagen tabell. Föredragande statsrådet har erinrat om att förändringarnai kommunindelningen medfört att reglerna om vägningstal på grundval av dengeografiska spridningen numera ger en något annan effekt på fördelningen avbidraget mellan organisationerna än fallet var då bestämmelserna infördes. Detförutsattes i propositionen att Kungl. Maj:t vid behov kommer att besluta omerforderliga ändringar härvidlag. KrU1972: 8 2 I motionen 1972: 1043 erinras omatt varje vägningstal enligt bidrags-bestämmelserna blir värt en viss summapengar beroende på den samlade aktiviteten inom organisationerna. En expansioninom en organisation går sålunda ut över någon annan, vilket motionärernabetecknar som klart otillfredsställande. De anser att stödet till den centraltbedrivna verksamheten bör utgå med ett fast belopp per vägningstal och med ettminimum av . Motionärerna påpekar också att denomständigheten att stödet endast utgår för ett budgetår i sänder gör detomöjligt för organisationerna att göra en mera långsiktig planering av sinverksamhet. Det skulle enligt motionärerna vara ändamålsenligt från såvälungdomsorganisationernas som statsmakternas synpunkt att upprätta enfemårsplan för ökningen av det statliga stödet till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. Som framgått av det föregåendeerhåller de statsbidragsberättigade organisationerna bidrag ur detta anslag varoch en i förhållande tiU det vägningstal den kan tillgodoräkna sig. Hur stortbidrag som kan utgå för varje vägningstal är beroende av summan av de talorganisationerna sammanlagt kan komma upp till. Eftersom anslaget är obetecknatoch alltså inte får överskridas innebär bidragskonstruktionen att organisationernafår konkurrera om de tillgängliga anslagsmedlen. I motionen 1972: 1043 föreslås bl. a. en ändring avbidragssystemet innebärande att bidrag . Utskottet som förraåret i sitt betänkande nr 12 avstyrkte ett motionsvis framfört yrkande av sammainnebörd konstaterar dels att ett bifall till motionärernas förslagbeträffande bidragsgrunderna förutsätter en väsentlig anslagshöjning, dels attdet föreslagna systemet över huvud taget inte låter sig väl förena med ettanslag som inte får överskridas. Vad gäller anslagets storlek för nästa budgetår harutskottet vid sin bedömning bl. a. tagit hänsyn till utveckhngen i stort avanslagen till ungdomsorganisationerna. infördes ett nytt system förstöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet och skedde enväsentlig anslagshöjning medan förslag föreligger om en ökning av stödettill ledarutbildningen med 2 milj. kr. Utskottet anser sig med hänsyn härtillinte böra tillstyrka yrkandet i motionen 1972: 1043 om en höjning av nuförevarande anslag med 1,1 milj. kr. Utskottet ansluter sig till Kungl. om oförändrad medelsanvisning. Vad beträffar fördelningen av bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet vill utskottet erinra om attföredragande statsrådet i propositionen uttalat att gällande bestämmelser omvägningstal i förhållande till organisationernas geografiska spridning numerapå grund av förändringarna i kommunindelningen ger en något annaneffekt . Utskottet vill i anslutning till statsrådets uttalandehärom understryka önskvärdheten av att bestämmelserna anpassas efter de nyaförhållandena. I motionen 1972: 1043 har hemställts att hosKungl. Maj:t anhåller om en femårsplan för utbyggnaden av det statliga stödettill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Samma yrkande framfördes ien motion , men avstyrktes då av kulturutskottet och avslogs avriksdagen. Utskottet får erinra härom och även om att utskottet tidigare underinnevarande session avstyrkt ett yrkande om en femårsplan för anslagsgivningeninom ett annat område (KrU 1972: 7, p. Utskottet anser sig inte beträffandenu förevarande anslag böra föreslå att hos Kungl. Maj:t göra någonframställning med syfte att binda bidragsgivningen för . Utskottetavstyrker alltså motionen också i denna del. Med hänvisning till de förändringar beträffande anslagetsfördelning som får anses aktualiserade, till att utskottet avser att undernärmast följande punkt uttala sig för en utredning i fråga om stödet till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet och till att desslikes förslag om förändringar i stödet tillungdomsledarutbildnmgen är under beredning avstyrker utskottet motionen 1972:1043 även i vad gäller ändrade grunder för anslagsgivningen. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motionen 1972: 1043 i vad avser ändring av grunderna för fördelning avbidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1043,såvitt nu är i fråga, till Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet för /73 anvisar ett anslag av , 3. att riksdagenavslår motionen 1972: 1043 i vad avser förslag om en femårsplan för utbyggnadenav det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Kungl. Maj:t har (punkt B 47, s. 9799) föreslagit att till Bidragtill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /73 anvisaett reservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 340 av i m. fl. (fp)vari hemstähts att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /73 under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav , 1* 1972. dels motionen 1972: 1061 av iGunnarskog m. fl. (c) vari hemställts att beslutar angående bidragtill ungdomsorganisationemas lokala verksamhet att detta uppföres somförslagsanslag och att bidragsgivningen skall avse åldersgrupperna , delsmotionen 1972: 1067 av herrar () och i () vari hemställtsatt differentierad bidragsform införes, som innebär att ett bidrag med 10 kr.utgår till sammankomst med 514 deltagare, . till sammankomst med 1530deltagare och . till sammankomst med mer än 30 deltagare. Gällande bestämmelser angående bidrag till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet bygger på beslut av förra årets riksdag (prop. 1971:32, KrU1971:12, rskr 1971:187). De innebär bl. a. att bidrag utgår i förhållande tillantalet genomförda sammankomster. Med sammankomst avses en planerad aktivitet,i vilken deltar minst fem personer i åldern och som omfattar minst entimme. Den som deltagit i mer än en sammankomst inom samma ungdomsorganisationmedräknas vid endast en av dessa sammankomster. per sammankomst ärnorm för bidragsgivningen. Huvudmän för det lokala stödet är enligt den nyabidragsformen ungdomsorganisationerna. Bidragetutgår ur förevarande reservationsanslag som för innevarande budgetår är uppförtmed . och uppdelat på två anslagsposter, en på högst 4 500 000kr. till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet och en på högst 13 000 000kr. till idrottsorganisationernas lokala ungdomsverksamhet. Vid förra årets riksdagsbehandling av frågan om anslagtill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet uttalade kulturutskottet bl.a. följande angående anslagets natur och den därmed sammanhängande frågan omstorleken av bidraget per sammankomst. Vid sin bedömning av frågan om anslagets natur harutskottet inte kunnat bortse från att kombinationen förslagsanslag och fastbidragsbelopp per sammankomst rimligen måste förutsätta att man har ett tillförlitligtunderlag för beräkningen av vilken medelsåtgång man har att vänta. Utskottetkonstaterar att man särskilt beträffande de s. k. övriga organisationerna måsteräkna med flera betydande ovisshetsmoment i fråga om medelsåtgången i det avungdomsrådet föreslagna systemet. Utskottet vill särskilt peka på denomständigheten, att antalet sammankomster och inte antalet deltagareföreslagits ligga till grund för fördelningen av bidrag inom organisationerna. Utskottetsaknar underlag för en bedömning av hur en dylik förändring kan komma attpåverka medelsåtgångén för »övriga» organisationer. I nuvarande bidragssystemligger emellertid antalet deltagare per KrU1972: 8 5 sammankomst i dessa organisationer genomsnittligt avsevärtöver vad som föreslås som minimiantal i det nya systemet. Utskottet kan inteunderlåta att konstatera att ett beslut enligt ungdomsrådets linje med ettförslagsanslag och bidrag med . per sammankomst kan komma att få tillföljd att behovet av anslagsmedel högst väsentligt överstiger vad som beräknatsi propositionen. Mot de betänkligheter som det måsteinge, att behovet av anslagsmedel under ett förslagsanslag kunde komma attväsentligt överstiga vad som beräknats, måste man framhöll utskottet vägarisken för att man, om anslaget begränsades tiU sin storlek, inte uppnådde heladen aktivitetsfrämjande effekt som avsågs med bidragsreformen. Utskottet fannsig i detta läge böra förorda att medelsanvisningen, tills man hade ett säkrareunderlag för en bedömning av effekten av det nya bidragssystemet, skedde i formav reservationsanslag. Så snart underlag förelåg för en bedömning avmedelsbehovet i det nya bidragssystemet borde man gå övertill förslagsanslag. Utskottet förklarade sig medvetet om att en konsekvens avden intagna ståndpunkten kunde bli att anvisade anslagsmedel vid högaktivitet inom organisationerna inte förslog tiU bidrag med . Utskottet uttalade vidare att bidragssystemet bordeutformas så att möjlighet fanns till justeringar i bidragsgivningen, så attingen organisation skulle behöva vidkännas försämringar i förhållande tillnuvarande bidrag. Justeringar skulle också vara möjliga för att hindra attberäknade aktivitetsökningar bromsades som en följd av bidragssystemets utformning.Utskottet angav att medel till justeringar bl. a. skulle kunna erhållas genomanvisande av anslag på tilläggsstat. Utskottet har under hand inhämtat följande upplysningarfrån rörande det beräknade utfallet under innevarandebudgetår av bidragssystemet. som ärhuvudman för bidragsgivningen till idrottsrörelsen har för perioden1.730.11.1971 redovisat 829 715 och övriga ungdomsorganisationer 154 782sammankomster. En prognos för perioden 1.12.197131.5.1972 är mycket svåratt göra bl. a. därför att bidragsformen är totalt förändrad i förhållande tilltidigare. Detta medför informations- och kommunikationsproblem i organisationernaoch man behöver självfallet bättre underlag för att kunna göra en realistiskbedömning. Överstyrelsen vill med hänsyn till ovanstående göraföljande bedömning. Idrottsrörelsen torde redovisa lika många sammankomsterför perioden 1.12.197131.5.1972, d. v. s. ca 850 000. har erfarenhetsmässigt redovisat något lägre aktivitet undervåren men då andra redovisningsperioden för /72 omfattar sex månadermot föregående period bör man uppnå samma antalsammankomster som . Beträffande övriga ungdomsorganisationer uppskattar överstyrelsen kommer att redovisa en ökning av antalet sammankomster i förhållandetill första redovisningsperioden vilket motsvarar totalt ca 235 000sammankomster och sammanlagt ca 390 000 för helaverksamhetsåret. Enligt överstyrelsens uppfattning beror den lägreaktivitetsredovisningen bland övriga ungdomsorganisationer på att man saknarresurser för en effektiv fältorganisation liknande den som bl. a. kan uppvisa bl. a. genom de i distrikten utplacerade idrottskonsulenterna.Som helhet betraktat motsvarar den redovisade verksamheten på intet sätt dentotala aktiviteten men i organisationer som i stor utsträckning bygger sinverksamhet på friviUiga ledarinsatser är det naturligt att det tar tid innaninformationen tränger igenom. Omskolöverstyrelsens bedömning av verksamhetens omfattning innevarande budgetårvisar sig riktig kommer anslagets uppdelning på två poster att innebära attidrottsrörelsen vid slutrekvisitionen får ett betydligt lägre belopp än tiokronor per sammankomst medan övriga ungdomsorganisationer får . Överstyrelsenhar av Kungl. Maj:t den anmodats att, om så visar sig erforderligt,till Kungl. Maj:t inkomma med förslag till justering i bidragsgivningen tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Överstyrelsenavser att i samråd med och i kontakt medungdomsorganisationerna utvärdera erfarenheterna av det nya bidragssystemet. I motionen 1972: 340 framhålles att den omständighetenatt förevarande anslag har förslagsanslags natur innebär att målsättningen attbidrag skaU utgå med . per sammankomst kan uppnås endast underförutsättning att antalet bidragsberättigade sammankomster understiger 1 750000. Motionärerna påpekar också att ett anslag, som när man passerat ett visstantal sammankomster blir relativt sett mindre ju större aktivitet som uppnås,knappast kan fungera som stimulans och uttalar att förslaget om oförändradmedelsanvisning innebär att man i praktiken är beredd att lämna målsättningenom ett bidrag av . Förevarande anslag är uppdelat på tvåanslagsposter, en till idrottsorganisationerna och en tillungdomsorganisationerna. I motionen 1972: 1061 anföres att denna uppdelningskulle kunna slopas om anslaget fick förslagsanslags natur. Detta skulleinnebära en fördel för organisationerna. Motionärerna finner det vidareoriktigt att den ungdomsverksamhet som bedrives i åldersgrupperna under 12 årinte är bidragsgrundande. Den nuvarande bidragskonstruktionen med högst 10kr. per sammankomst oavsett antalet deltagare innebär en försämring av stödettill den verksamhet som har det största antalet deltagare,nämligen idrottsrörelsen, uttalas det i motionen 1972: 1067. Motionärernaframhåller att man inom idrottsrörelsen i stor utsträckning arbetar med gruppermed betydligt större deltagarantal än det minimiantal av fem som förutsatts inuvarande bidragssystem. Motionärerna finner det synnerligen angeläget med endifferentiering av bidraget. Det nya system för bidrag tillungdomsorganisationemas lokala verksamhet som infördes har tillsyfte att vara allmänt aktivitetsfrämjande. Detta understryks av att antaletsammankomster och inte antalet deltagare ligger till grund för fördelningen avbidrag till respektive organisationer ur de båda poster, den ena förungdomsorganisationerna och den andra för idrottsorganisationerna, varianslaget är uppdelat. Bidrag utgår med . för varje sammankomst med minstfem deltagare i åldern , dock med den begränsningen att bidraget, omtillgängliga anslagsmedel inte förslår till utbetalning av . persammankomst, skall reduceras med vad som behövs för att det tillgängligabeloppet inte skall överskridas. I sin anslagsframställning för /73 harskolöverstyrelsen uppskattat ökningen av antalet sammankomster till ca 150 000och därför föreslagit en höjning av anslaget med 1,5 milj. kr. till totalt 19milj. I propositionen föreslås att anslaget uppföres med oförändrat beloppmed hänsyn till att närmare erfarenheter av medelsbehovet efter införandet avde nya bidragsreglerna bör avvaktas. I motionerna 1972:340, 1972:1061 och 1972:1067 riktas bestämdainvändningar mot den bidragskonstruktion som beslöts . Samtligamotionärer anser att anslaget bör ha förslagsanslags natur. I motionen 1972:340 yrkas en höjning av anslagsbeloppet till 19 milj. kr. medan i motionen1972: 1061 föreslås att bidragsgivningen skall avse även åldersgrupperna motionen 1972: 1067 att bidrag skall utgå med olika belopp 10, 20resp. beroende på antalet deltagare i sammankomsten. När utskottet övervägde bidragssystemetskonstruktion, var utskottet medvetet om att Kungl. Maj:ts förslag om attanslaget skulle ha reservationsanslags och inte förslagsanslags natur kundemedföra inte önskvärda konsekvenser. Principen att bidrag skulle utgå med 10kr. per sammankomst kunde bli omöjlig att tillämpa med påföljd att den aktivitetsfrämjandeeffekten inte blev den man tänkt sig. Uppdelningen av anslaget på två poster,en för vardera huvudgruppen av organisationer, kunde också få olämpligakonsekvenser. Något säkert underlag för en bedömning av hur det nyabidragssystemet fungerar kan man väl ännu inte ha, men det siffermaterialskol- 1** 1972. överstyrelsenunder hand redovisat beträffande antalet sammankomster under de fem förstamånaderna av budgetåret pekar i riktning mot att de farhågor man hade förraåret kan komma att bli besannade och gör det i varje fall angeläget attresultatet av bidragsgivningen klarlägges. Enutvärdering av systemet bör göras, innefattande även en granskning av hur denya bidragsreglerna tillämpats av organisationerna. Den omständigheten att detonekligen finns skäl att befara att bidragsnormen . per sammankomst i årinte kommer att uppnås över hela fältet och även de synpunkter som i övrigtanförts i motionerna gör alltså att utskottet anser att det finns anledningatt se över systemet i dess helhet med sikte på en sådan justering attöverensstämmelse uppnås mellan målsättningen och det praktiska utfallet. Manbör eftersträva ett system som helt igenom har en aktivitetsfrämjande effektoch som är enhetligt för de båda grupperna av organisationer. Översynen börgöras skyndsamt så att dess resultat och de förslag detta föranleder kanföreläggas nästa års riksdag. Utskottet förordar att i anledning avmotionerna 1972: 340, 1972: 1061 och 1972: 1067 hos Kungl Maj:t begär den nuangivna översynen. Då resultatet av densamma förutsatts böra föreligga redanvid nästa års riksdag anser sig utskottet inte nu böra föreslå någon ändring avanslagets natur. Utskottet avstyrker alltså yrkandena härom i motionerna 1972:340 och 1972: 1061. Inte heller finner utskottet skäl att nu föreslå riksdagennågon ändring i övrigt i själva bidragssystemet. Utskottet avstyrker därförockså yrkandet i motionen 1972: 1061 om att bidragsgivningen skall utsträckastill att avse också åldersgrupperna och likaså yrkandet i motionen1972: 1067 om differentierade bidragsbelopp. Vadangår anslagets storlek anser sig utskottet med hänsyn både till budgetlägetoch till den översyn av bidragssystemet som utskottet föreslagit böra biträdaKungl. Maj:ts förslag om oförändrad medelsanvisning. Utskottetvill emellertid erinra om att utskottet förklarade siganse att det bidragssystem, till vars principer då hade att taställning, borde utformas så att möjlighet fanns till justeringar ibidragsgivningen, så att ingen organisation skulle behöva vidkännas försämringari förhållande till tidigare bidrag. Justeringar skulle också vara möjliga föratt hindra att beräknade aktivitetsökningar bromsades som en följd avbidragssystemets utformning. Utskottet som inte hade tillfälle att närmarediskutera hur frågan om dylika justeringar tekniskt skulle lösas pekade på attuppdelningen av medelstilldelningen på två beslutstillfällen borde ge vissajusteringsmöjligheter. Som en annan justeringsmöjlighet nämnde utskottetanvisande av medel på till-läggsstat. På förslag av utskottet beslöt riksdagenatt justeringar i bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet skall kunna göras i enlighet med vad utskottet förordat. detta beslut av och mot bakgrund av denerfarenhet som vunnits av det nya systemet vill utskottet betonavärdet av de möjligheter att justera bidragsgivningen som föreligger. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att ianledning av motionerna 1972: 340, 1972: 1061 och 1972: 1067, förstnämndamotion i vad avser den anslagstekniska naturen av för nästa budgetårifrågakommande medelsanvisning till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet, i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam översyn ienlighet med vad utskottet anfört av nu gällande system för bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 340,såvitt nu är i fråga, till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /73 anvisar ett reservationsanslag av 17 500 000kr. Bidrag till ungdomsledarutbildning. Maj:t har(punkt B 48, s. 100103) föreslagit att till Bidrag tillungdomsledarutbildning för /73 anvisa ett reservationsanslag av7 . I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972: 1048 av m. fl. (s) vari hemställtsatt dels bifaller Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972: 1, bil.10, p. B 48, om att som bidrag till ungdomsledarutbildning för budgetåret1972/73 anvisa , dels hos Kungl. Maj:t begär att fördelningen avnämnda anslag skall ske enligt de normer som redovisats i motionen och somnärmare preciserats i statens ungdomsråds förslag angående stöd tillungdomsorganisationernas ledarutbildning. I propositionen redovisas bl. a.att i skrivelse lagt fram förslag om enny utformning av grunderna för statens stöd till ungdomsorganisationernasledarutbildning. Förslaget bygger på ett betänkande som utarbetats av ensärskild arbetsgrupp inom rådet. Över betänkandet har ungdomsrådet inhämtatyttranden från olika myndigheter och organisationer. Föredragande statsrådethar i propositionen konstaterat att rådets förslag principiellt och praktisktinnebär en mycket betydande omläggning av bidraget till ungdomsledarutbildningen.Statsrådet har funnit ytterligare beredning erforderlig innan ställning kantas till förslaget i dess helhet. Även om en detaljerad genomgång avungdomsrådets förslag inte kunnat ske före framläggandet avstatsverkspropositionen har det dock befunnits angeläget att med anledning avförslaget ta upp två väsentliga synpunkter på ledarstödet. I propositionenföreslås att man vid fördelningen av bidrag, i motsats till vad som varit fallet, skall ta hänsyn även tillmedlemmar i åldersgruppen . För att täcka det härigenom ökademedelsbehovet och för att därutöver möjliggöra en allmän förbättring avungdomsledar-stödet föreslås en anslagsökning med 2 milj. kr. Av propositionen framgår attungdomsrådets förslag om ändrade regler för stöd till ungdomsorganisationernasledarutbildning inte före statsverkspropositionens framläggande hunnit beredasi vanlig ordning inom departementen. Emellertid har ändå vissa av ungdomsrådetssynpunkter beaktats och lett till förslag om en värdefull anslagshöjning och omatt hänsyn vid bidragsgivningen skall tas även till åldersgruppen 711 år.Rådets förslag i övrigt kommer att ytterligare övervägas av Kungl. Utskottet som erinrar om sina under de båda närmastföregående punkterna gjorda uttalanden om behovet av översyn i vissa hänseendenav nuvarande bestämmelser för stöd till ungdomsorganisationerna, anser attresultatet av nyssnämnda, i propositionen förutsatta ytterligare övervägandenbör avvaktas, innan tar någon ståndpunkt till de ytterligare frågorsom ungdomsrådet aktualiserat i sitt förslag. Utskottet avstyrker därföryrkandet i motionen 1972: 1048 om ändring utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit av gällande grunder för statsbidrag till ungdomsorganisationernasledarutbildning. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag om anvisande förnästa budgetår av ett belopp av 7,1 milj.