bet · FV01FöU23 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskottet uttalar sig dessutom omplaneringssystemet, om formerna för samarbete mellan utrikes- ochförsvarsutskotten och om värdet av att och allmänheten får ökadinformation i säkerhetspolitiska frågor. anser liksomförsvarsutredningen att utgångspunkten för en behandling av frågan omriksdagens och parlamentarikers roll i försvarsplaneringen mäste varariksdagens stäUning och ansvar över huvud taget och försvarsplaneringensallmänna betydelse. Beträffande konstitutionella stäUning ochansvar är det naturligt att liksom försvarsutredningen beakta den syn som harkommit till uttryck i grundlagberedningens huvudbetänkande. Den innebär bl. a.att är det centrala statsorganet, som - om systematisklångtidsplanering äger rum - inte kan begränsa sin horisont tillettärsbudgeten. 1 budgetutredningens framlagda rapport med preliminäraförslag beträffande programbudgetering på statsmaktsnivå m.m. har utredningen(s. 86), i likhet med grundlagberedningen och försvarsutredningen, framhållitdet angelägna i att får samma planeringshorisont som regeringen ochmyndigheterna. Försvarsplaneringen har direkt betydelse försäkerhetspolitiken och därmed för vår yttre trygghet och vara möjligheter attutveckla samhället efter våra egna värderingar. måste konstateras attdet krävs betydande resurser för att upprätthålla ett försvar med den önskadekrigsavhållande förmågan. Försvarets behov konkurrerar givetvis med behoven förandra resurskrävande samhällsintressen. För att få god effekt av de resurser somkan ställas till förfogande finns metoder för långsiktsplaneringinom försvaret. 1 del nya systemet för planering läggs särskild vikt vidatt skapa och behälla en önskvärd handlingsfrihet. Likväl mäste direktiv förstudier, utredningar och planering i mänga fall liksom tidigare innebära atthandlingsfriheten blir inskränkt i ett senare skede av planeringsprocessen. Mot bakgrund av ställning i vårt samhälle ochförsvarsplaneringens betydelse och dynamik anser försvarsutskottet det varaviktigt att ett parlamentariskt deltagande i försvarsplaneringen äger rum. Utskottet har inte något att erinra mot den förutsattabefogenhetsfördelningen mellan riksdag och regering. Därmed har utskottet intetagit ställning till vid vilken eller vilka tidpunkter under 1970-taletriksdagen bör beredas tillfälle att ta ställning till perspektivplaneringensinnehåll. Utskottet övergår härefter till att behandla detinsynsförfarande som beskrivs i propositionen och som motionärerna vill attriksdagen skall godta för tUlämpning försöksvis. Ett systematiskt parlamentariskt deltagande iförsvarsplaneringen, som innefattar någon form av godkännande men inte ingår iriksdagens ordinarie beslutsprocess, kan även enligt utskottets mening skapasvårigheter. Viktiga problem och planeringsresultat med konsekvenser pä längsUct bör i stället underställas genom proposition. Liksom försvarsutredningen anserutskottet det vara värdefullt med ett förfarande som innebär en kvaUficeradinsyn i försvarsproblematiken men som inte förutsätter ställningstaganden frånriksdagsledamöternas sida. Av de skäl som utredningen har anfört bör denorienterande insynen ges till utrikes- och försvarsutskott. De harbåda till uppgift att före kammarens ställningstaganden bereda ärenden som påolika sätt har betydelse för säkerhets- och försvarspolitiken. Utskotten kanges en ingående belysning av problemen eftersom tystnadsplikt gäller förledamöter, suppleanter och tjänstemän. 1 samband med behandlingen av förevarande proposition ochmotion har försvarsutskottet fått en översiktlig redogörelse för de direktivsom hittiUs har lämnats för program- och perspektivplaneringen.Utskottet anser att den föreslagna ordningen, enligt vilken ifrågavarandeorienteringar tUl de båda utskotten kommer att lämnas kontinuerligt genomchefens för försvarsdepartementet försorg, bör tillämpas fr. o. m. år 1973.Liksom försvarsutredningen anser utskottet att i denna ordning bör fåorientering om de faktorer som är av grundläggande betydelse försekretessbedömningen samt synpunkter pä tillämpningen i fråga om aktuellaplaneringsresultat. Utskottet vill särskilt understryka att insynsförfarandetinte medför någon ändring i utskottens rätt att själva inhämta information iolika avseenden och från skilda myndigheter samt att underlåtenhet frän ettutskotts sida att, med anledning av lämnad information, i väcka enfråga genom initiativ inte innebär något ställningstagande av utskottet ellerdess ledamöter. har i sitt yttrande berört formerna församordning mellan utrikes- och försvarsutskotten vid mottagande av informationm. m. har i detta sammanhang ingenting att tillägga. Detankommer pä de båda utskotten att besluta om sådan samordning. har alltsedan tillkomsten i januari 1971sökt bredda och fördjupa sina kunskaper om landets totalförsvar, bl. a. genomett flertal studiebesök och särskilda orienterande genomgångar. Utöver detlöpande arbetet med beredning av propositioner och motioner har utskottetvidare, i enlighet med grundlagberedningens intentioner (SOU 1972:15 s. 116),intresserat sig för hur fattade beslut har utfallit i verkligheten. Utskottet harockså påbörjat en särskild uppföljning av vissa ämnesområden som har stortprincipiellt och ekonomiskt intresse. Med denna inriktning av verksamheten börden särskilda orienterande insynen i försvarsplaneringen bli ett värdefulltkomplement. Utskottets kapacitet att utöver det löpande arbetet inhämta ochtillgodogöra sig information är självfallet av betydelse i detta sammanhang. Beträffande parlamentariska utredningar anser utskottetliksom försvarsutredningen och departementschefen att sådana bör kunnatillkallas för att utreda viktiga försvarsproblem. Det nya planeringssystemet har införts men kan intebetraktas som definitivt och inarbetat. Med ledning av de första erfarenheterna redovisade av bl. a. överbefälhavaren, och försvars- utredningen har givits direktiv förperspektivplaneringen som innebär vissa ändringar i fråga om metoden. För storadelar av systemet pågår översyn och utvecklingsarbete under ledning av dennämnda arbetsgruppen inom försvarsdepartementet. har (FöU 1972:17 s. 38)uttalat att inte bör närmare behandla planeringsmetodiken ochresursåtgången för det nya planeringssystemet förrän ytterligare erfarenheterhar vunnits. Utskottet anser att det alltjämt är för tidigt för attnärmare överväga systemet och dess tillämpning. Någon parlamentarisk utredningi frågan, vilket har föreslagits i motionen 1972:1727, anser utskottet hellerinte böra tillkaUas. Utskottet avser att följa utvecklingen avplaneringssystemet. Resultaten av systemets tillämpning kommer i storutsträckning att utgöra underlag för propositioner till , i enlighetmed vad som har anförts. 1. avslår motionen1972:1727 såvitt avser hemställan om en parlamentarisk kommitté med deuppgifter som i motionen anges, 2. avslår motionen1972:1727 såvitt avser uttalande av att metoden för parlamentariskinsyn i försvarsplaneringen endast bör tillämpas på försök, 3. med anledningav propositionen 1972:103 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet har anfört om och försvarsplaneringen. Pä försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s),herrar Enskog (fp), i (s), i (c), Öhvall(fp). (), Virgin (m), i (s), (),(). () och (). beträffande tillkallande av en parlamentarisk kommitté ochtillämpning av metoden för parlamentarisk insyn endast pä försök, av herrarPetersson i Gäddvik och Virgin (båda m) som anser dels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 11 börjar med "har alltsedan"och på s. 12 slutar med "som har anförts" bort ha följandelydelse: har alltsedan tillkomsten i januari 1971sökt bredda och fördjupa sma kunskaper om landets totalförsvar, bl.a. genom ettflertal studiebesök och särskUda orienterande genomgångar. Utöver det löpandearbetet med beredning av propositioner och motioner har utskottet vidare, ienlighet med grundlagberedningens intentioner (SOU 1972:15 s. 116), intresseratsig för hur fattade beslut har utfaUit i verkligheten. Utskottet har ocksåpåbörjat en särskild uppföljning av vissa ämnesområden som har stortprincipiellt och ekonomiskt intresse. Med denna inriktning av verksamheten börden särskUda orienterande insynen i försvarsplaneringen bli ett värdefulltkomplement. Utskottets kapacitet att utöver det löpande arbetet inhämta ochtUlgodogöra sig information är dock begränsad, även vid god arbetsplanering ochriklig tillgäng på kansUresurser. Enligt utskottets mening är det inte möjligt att iutskottsarbetet uppnå samma grundliga insikter på försvarsområdet som kanvinnas genom särskilda utredningar. Utskottet anser därför att systemet medförsvarsutredningar som återkommer med mellanrum och leder tilllångsiktiga försvarsbeslut bör bibehållas. Det nya planeringssystemet infördes genom beslut år 1970bl. a. för att skapa grundval försvarsbeslut. 1 samband medbeslutet om införande uttalades i förhoppningen att systemet skullekunna förbättra möjligheterna att utvinna bästa försvarseffekt ur de resursersom ställs till förfogande. Men det sades också att en förutsättning härförvore att systemet utnyttjades på ett riktigt sätt. Det måste få arbeta meddirektiv och utgångspunkter som statsmakterna har fastställt och därefterföljas upp med anslagsramar som studierna visar vara erforderliga. Skulleanslagsramarna anses bU för höga och kraven på försvaret anses kunna sänkas,måste nya utgångspunkter anges och tid avsättas för omplanering efter dessalägre krav. Om så inte sker är de betydande kostnader i pengar och högtkvalificerad arbetskraft, som systemet förbrukar, mer eller mindre bortkastade. Utskottet delar denna bedömning och måste med beklagandekonstatera att ett sådant korrekt utnyttjande av systemet helt uteblev vid1972 års försvarsbeslut. Detta var så mycket olyckUgare som det nya systemet ijämförelse med det tidigare tillämpade också har nackdelar, som blir svåra attgodtaga om inte fördelarna utnyttjas. En sådan nackdel är de avsevärt ökadekostnaderna för planering. En annan är att uppgifter som bör åvUa och tidigarehar åvilat myndigheterna förs över pä försvarsdepartementet. Detta är enförändring som utskottet står tveksamt inför. Den kan leda till ett ministerstyre in i detalj och från allmänhetens insyn avskärmad beslutsprocess i Kungl. , istället för en i möjligaste mån öppen kommunikation av underlagen för beslutfrån myndigheterna till departementet. försvarsbeslut fattades utan kännedom ombeslutets fulla konsekvenser. Dessa skall utredas genom särskilda studier iefterhand. Något samband mellan beslutet och de olika alternativ somplaneringen efter regeringens direktiv hade lett tUl fanns icke. Denna helt bristfälliga överensstämmelse mellanintentionerna vid planeringssystemets införande och det faktiska handlandet ärså anmärkningsvärd att det enligt utskottets mening är nödvändigt att ägnahela metoden förnyat studium. Detta bör lämpligen ske genom en parlamentariskutredning på sätt som föreslås i motionen 1972:1727. I avvaktan på utredningens resultat anser utskottet attden i propositionen 1972:103 föreslagna metoden för information tUl riksdagenbör tUlämpas. Utskottet förutsätter alltså att detta sker försöksvis. dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse: 1. med bifall tillmotionen 1972:1727 i denna del hemställer att Kungl. Maj:t tUlsätter enparlamentarisk kommitté med de uppgifter som utskottet har angett, 2. med bifall tillmotionen 1972:1727 i denna del som sin mening uttalar att metoden förparlamentarisk insyn i försvarsplaneringen endast bör tillämpas på försök. Bilaga 1 yttrande nr 1972 Genom beslut den 19 oktober 1972har försvarsutskottet anhållit om yttrande överpropositionen 1972:103 angående och försvarsplaneringen jämteföljdmotion. Pä grundval av 1970 årsförsvarsutrednings betänkande (SOU 1972: 48) och försvarsplaneringenföreslås i propositionen att ett parlamentariskt deltagande i försvaretsplanering kommer till stånd. Deltagandet föreslås få formen av insyn iplaneringen genom att utrikes- och försvarsutskott hålls underrättadeom innehållet i anvisningar för viktigare studie- och planeringsmoment och omde överväganden som har föregått anvisningarna. Utrikes- och försvarsutskottenföreslås också bli informerade om vissa studieresultat samt om innehållet i ochstäUningstagandena till aktuella perspektiv- och programplaner. I betänkande 1971:50 behandladeutskottet två motioner angående parlamentarisk medverkan i det statliga planeringsarbetet.I sitt yttrande över motionerna - vilka gick ut på att frågan borde bli föremålför utredning hänvisade utskottet bl. a. till försvarsutredningens kommandeöverväganden angående roll i planerings- och budgeteringssystemetinom försvaret vilka ligger till grund för den nu aktuella propositionen.Vidare uttalade utskottet att det kunde förutsättas att grundlagberedningen isitt arbete på förslag till en genomgripande författningsreform skulle kommaatt behandla de frågor som berördes i motionerna. Utskottet hänvisade även till viss annan pågåendeutredningsverksamhet samt till den nya utskottsorganisationen inom riksdagen.Avslutningsvis anförde utskottet följande: Med hänsyn till att det imotionerna behandlade frågekomplexet vilket enligt utskottets mening är avstörsta betydelse för en levande demokrati kommer att behandlas i vissapågående centrala parlamentariska utredningar som snart kommer att avslutas,och då ytterligare erfarenheter av nya utskottsorganisation ocksåtorde vara av värde för en allsidig belysning av detsamma, finner utskottetinte anledning att nu föreslå att ta initiativ till en särskildutredning om parlamentarisk medverkan i det statliga planeringsarbetet. De förslag som framlagts i den nuaktuella propositionen föranleder ingen erinran från konsritutionsutskottetssida. Det bör tilläggas att frågan om arbetsformer och förhållandetmellan och regeringen kommer att behandlas i samband med denproposition i författningsfrågan som kan väntas komma att föreläggasnästa års riksdag på grundval av grundlagberedningens nu föreliggande förslagtill ny regeringsform och ny riksdagsordning. Närvarande: herrar i (s), (), (). (), i (c), i (m),i (s), (), Fiskesjö (c), Karisson i (s).Norrby i Äkersberga (fp), i (s), i (c),Wictorsson (s) och i (s). Av herrar () och i (m),vilka anfört: Med hänsyn till den granskande uppgift som åvilar konstitutionsut skottet anser vi att utskottet icke som remissinstans till annat utskott bör yttra sig i frågor om innehållet i en proposition är lämpligt eller ej frän konstitutionella synpunkter. Därför deltar vi ej i beslutet. Avvikande mening av herrarAhlmark och i (båda fp) vilka ansett att sista stycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: De förslag som framlagts i den nu aktuella propositionenkan från konstitutionell synpunkt godtas som en snabb förstärkning av detparlamentariska deltagandet i försvarsplaneringen, med vilken särskildasekretessproblem är förknippade. Verksamheten bör dock ses som en temporärlösning och bli föremål för utvärdering längre fram. Ett ställningstagande till föreliggande proposition utgörsålunda inte ett generellt förord för den föreslagna formen för parlamentariskmedverkan i den långsiktiga statUga planeringen pä olika områden. Dennamedverkan kan, som framhållits i motionen 1971:1150 av () m.fl., ske pä olika sätt och med större parlamentariskt inflytande än det nuföreslagna. En samlad bedömning av denna fråga kan bli möjlig vid behandlingenav den proposition i författningsfrågan, som kan väntas komma att föreläggasnästa års riksdag på grundval av grundlagberedningens förslag till nyregeringsform och riksdagsordning. Genom beslut den 19 oktober 1972har försvarsutskottet hemställt att utrikesutskottet avger yttrande överpropositionen 1972:103 och eventuella följdmotioner. Med anledning härav fårutrikesutskottet anföra följande. 1 nämnda proposition föresläs, på grundval av 1970 årsförsvarsutrednings betänkande, att ett parlamentariskt deltagande kommer tillstånd i försvarsplaneringen. Deltagandet föreslås fä formen att riksdagensvederbörande utskott hålles underrättade om innehållet i anvisningar förviktigare studie- och planeringsmoment, om de överväganden som föregåttanvisningarna, Uksom om vissa studieresultat. Vidare är det meningen attriksdagen skall ges tiUfälle till uttalanden om perspektivplaneringensinnehåll. När förslag rörande anslagen för följande budgetår föreläggsriksdagen bör, enligt propositionen, Kungl. Maj:t redovisa innehållet iaktuella programplaner och sina ställningstaganden till dessa.Departementschefen utesluter inte att parlamentariska utredningar kan behövatillkallas för att utreda viktiga försvarsproblem. Det nya planeringssystemet, som införts av Kungl. Maj:toch sedan det underställts (prop. 1970:97) vunnit dess godkännande,kan enligt utskottets mening erbjuda stora fördelar. Det kan skapa bättremöjUgheter för en rationell utformning av försvarspolitiken och kan samtidigtbidra till ökad allmän förståelse för dess syften och inriktning. Utskottet finner det värdefullt att , på det sättsom föreslås i propositionen, får insyn i planeringen för försvaretslångsiktiga inriktning. Därmed förbättras möjligheten till parlamentarisktinflytande på planeringens innehål! Utskottet förutsätter, att metoderna för planeringen pägrundval av vunna erfarenheter och med beaktande av de av 1970 årsförsvarsutredning (SOU 1972:48) vid behandlingen av planeringssystemet anfördasynpunkterna om en ytterligare belysning av konfliktskapande faktorer i deninternationella utvecklingen successivt förbättras. Att så sker torde ocksåligga i de organs intressen, som har att svara för denna verksamhet. Förhållandena i omvärlden är naturligtvis av grundläggandebetydelse för säkerhets- och försvarspolitikens utformning. I det nyaplaneringssystemet ingår också systematiska studier av den internationellautveckUngen pä läng sikt. Enligt riksdagsstadgan skall utrikesutskottet beredafrågor bl. a. om rikets förhållande till och överenskommelser med främmandestater och mellanfolkliga organisationer, i den mån frågorna inte tillhör annatutskotts beredning. Utskottet bör därför även följa frågor av utrikespolitisknatur som aktualiseras i samband med försvarsplaneringen. Härvidlag noterarutskottet att viss möjlighet till successiv information om resultat från studie- och planeringsarbetetför försvaret föreligger, även om samlade redovisningar torde lämnas riksdagenendast omkring vart fjärde är. Utskottet förutsätter att orienteringar omförsvarsplaneringen kan erhållas etappvis allteftersom arbetet fortskrider. Möjlighet torde finnas att under hand komma överens ompraktiska arrangemang för samordning mellan utrikes- och försvarsutskotten ifråga om mottagande av information m. m. ser t. ex. ingetprincipiellt hinder mot att det anordnas sammanträden vid vilka de tvåutskotten gemensamt erhåller orienteringar om ämnen som ligger inom bådassakområde. När försvarsutskottet ges huvudansvaret för beredningen av enproposition om den långsiktiga försvarsplaneringen är utrikesutskottet berettatt efter anmodan av försvarsutskottet avge yttrande angående deutrikespolitiska bedömningar som kommit till uttryck i regeringens förslag.Denna form för samråd användes vid utskottsbehandlingen av 1972 årsförsvarsproposition. De närmare formerna för eventuell delgivning av synpunkterpå erhållen information om försvarsplaneringen kan behöva övervägas mellanutrikes- och försvarsutskotten. Utskottet vill erinra om att tidigareunderstrukit önskvärdheten av ökad säkerhetspolitisk information tillriksdagen och allmänheten (SU 1969:177, UU 1971:1, UU 1971:18, UU 1972:1).Därvid har framför allt avsett verksamhet pädetta område. har också noterat (UU 1972:1) att en förstärkning avutrikesdepartementets utredningskapacitet nu övervägs. Inte minst detparlamentariska deltagandet i försvarsplaneringen och de bedömningar av detsäkerhetspolitiska underlaget som därvid kommer att erfordras medför att detkommer att ställas höga anspråk på den kontinuerliga strömmen av informationoch analyser från , grundade bl. a. påutlandsmyndigheternas rapportering. Utskottetfinner ej anledning yttra sig om motionen 1972:1727. Närvarande: herrar (), (), iJönköping (c), i (s), Wirmark (fp). (), (). (), Virgin (m). (), (), i (s)och i (s).