bet · FV01UbU25 · 1972-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:25 betänkande i anledning av propositionen 1972: 29 angående jämte motioner. Maj;t i propositionen1971; 1 bil. 10 (punkten E 58, s. 391392) beräknat medel för nedannämndaändamål har Kungl. Maj;t i propositionen 1972; 29 under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden föreslagit att 1. godkänna vad ipropositionen förordats rörande , 2. bemyndigaKungl. Maj;t att vid institutet inrätta en professur i arbetsmarknadspolitik iCo 1, 3. till Institutetför social forskning för /73 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . I enhghet med statsmakternas beslutår (prop. 1971: 141, UbU 1971:32, rskr 1971:348) har ett institut försocial forskning inrättats genom ombildning av institutetför arbetsmarknadsfrågor. Det förslagsanslag som för innevarande budgetåranvisats till m. m. har tagits i anspråkför det nya institutet. Till detta har också knutits den professur isocialpolitik som enligt statsmakternas beslut (prop. 1971: 36, UbU 1971: 11,rskr 1971; 136) inrättats . I propositionen 1972; 29 föreslås riktlinjer förverksamheten vid det nyinrättade . Vidare läggsförslag fram om anslag till institutet för /73. Rörande institutets verksamhet m. m. föreslås ipropositionen i huvudsak följande. Institutet bör koncentrera sina insatser på forskning somär inriktad på praktiska tillämpningar och på problem med direkt anknytningtill social- och arbetsmarknadspolitiken. Avnämarna - berörda myndigheter och organisationer börgenom representation i styrelsen ha ett avgörande inflytande över inriktningenav institutets verksamhet. Institutet bör verka för ett effektivt utnyttjande av desamlade resurserna för social- och arbetsmarknadspolitisk forskning. UbU 1972: 25 2 Institutets insatser i utbildning bör i första handavse forskarutbildning inom universitetsorganisationen. Enprofessur i arbetsmarknadspolitik och en tjänst som biträdande professor medinriktning på välfärds- och levnadsnivåforskning bör inrättas vid institutetden . En av institutets forskare utses att vara föreståndare. Idetta sammanhang har utskottet behandlat följande motioner; 1972; 1121 av i m. fl. (fp, s, c,m) vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna atten förläggning av den planerade sociala forskningen tih allvarligt börprövas, 1972: 1508 av m. fl. (fp) vari hemställsatt med bifall till propositionen 1972; 29 ger Kungl. Maj:t tillkänna vad som i motionen anförts i fråga om sakkunnigförfarande vidtillsättande av professurer, 1972;1538 av () vari hemställs att 1. uttalar att skallbedriva aktionsforskning, 2. hos Kungl. Maj;t begär att beslut omforskningsinriktningen vid skall underställasriksdagen, 3. uttalar att forskningen skall bygga på en omprövningav tillväxtfilosofin som grundsats för samhällsutveckhngen i enhghet med vad imotionen anförts, 1972: 1539 av i m. (c) vari hemställs att 1. hos Kungl. Maj:t begär att företrädare försocialhögskolorna blir representerad i styrelsen för , 2. hos Kungl. Maj:t begär att beslut omforskningsinriktningen vid skall underställasriksdagen, 3. som sin mening uttalar att primäraforskningsområden för socialforskningsinstitutet bör vara de socialakonsekvenserna av strukturomvandlingen och den därav följandefolkomflyttningen, arbetsplatsernas utformning samt förhållanden inomutbildningsväsendet, allt i enlighet med vad som anförts i motionen, 1972: 1540 av m. fl. (m) varihemställs att , med avslag på Kungl. Maj;ts proposition 1972:29 i vaddenna avser frågan om tillsättande av högre tjänster vid UbU 1972: 25 3 forskning,ger Kungl. Maj:t till känna att tillsättandet bör följa i motionen förordadordning, 1972; 1541 av () vari hemställsatt uttalar att minst en representant för de i socionomutbildningenverksamma lärarna skall ingå i styrelsen för , 1972:1542 av i m. fl. (vpk) vari hemställs A. attriksdagen med avslag på vad som i berörda delar anförs i pro positionen 1972: 29 beträffande verksamheten vid uttalar 1. att institutets huvudmålsättning skall vara attbedriva en fri och obunden forskning som kritiskt skall granska den pågåendesamhällsutvecklingen, 2. att institutets styrelse ges en majoritet avoberoende vetenskapsmän och lekmän och att vid institutet verksamma forskareges tre styrelseplatser, 3. att forskarna i fråga om metodval och publiceringav rapporter står fria i förhållande till styrelsen och att de suveräntbeslutar sina teoretiska och metodiska utgångspunkter, 4. att forskartjänster tillsätts enbart eftervetenskapliga meriter, B. attriksdagen avslår förslaget i propositionen 1972: 29 om inrät tande av särskild professur i ett ämne begränsat till »arbetsmarknads politik» och i stället bemyndigar Kungl. Maj;t att vid cial forskning inrätta en professur gällande arbetsmarknadsfrågor över huvud, 1972: 1543 av () vari hemställsatt ger Kungl. Maj:t till känna vad som anförts i motionen. I propositionen 1971: 141 redovisades endast defrågor beträffande vilka ställningstaganden var nödvändiga för att institutetför social forskning skuUe kunna börja sin verksamhet . Tillfrågorna om institutets verksamhet fr. o. m. /73 och om dessresurser för detta budgetår förklarade sig föredragande statsrådet avse attåterkomma efter att ha tagit del av remissyttrandena över betänkandet Mål ochrikthnjer för verksamheten vid , vilket avgivitsi av en för ändamålet tillkallad organisationskommitté. Organisationskommitténframhåller i sitt betänkande att institutets främsta uppgift bör vara attbedriva målinriktad forskning rörande sociala problem ocharbetsmarknadsfrågor. Institutet förutsätts av kommittén bedriva delsforskning på eget initiativ, dels uppdragsforskning för stathga myndigheter och kommittéer, kommuner,organisationer m. fl. Med de resurser som institutet kommer att förfoga övervia egna riksstatsanslag bör enligt kommittén i första hand bedrivas grundläggandeforskning, inriktad på teori och metodutveckling. När det gäller avvägningen mellangrundläggande och mer tillämpningsinriktad forskning i institutets verksamhethar flera remissinstanser instämt i organisationskommitténs bedömning rörandeanvändningen av institutets fasta resurser. Andra åter anser att kommitténalltför starkt framhävt forskningsinsatser av grundläggande karaktär ochstryker under vikten av att forskningen inriktas på praktiska tillämpningar. De riktlinjer som föreslås i den nu föreliggandepropositionen utgör en precisering och utveckling av de prehminära riktlinjerför verksamheten vid som lades fram i propositionen1971; 141. Föredraganden erinrar sålunda om att en av utgångspunkterna föromvandlingen av till ett institut försocial forskning var värdet av att i forskningen kunna belysa olika problemfrån såväl arbetsmarknadspolitiska som sociala utgångspunkter och stryker idetta sammanhang under vikten av att den arbetsmarknadspolitiska ochsocialpolitiska forskningen inte betraktas som två separata delar avinstitutets verksamhet. kommer enligt föredraganden rimligenforskningsprojekt och forskartjänster vid institutet ofta att ha sintyngdpunkt på ettdera av de två områdena. Den fortsatta utbyggnaden avinstitutet bör enligt propositionen inriktas på en i stort sett jämnfördelning av resurser mellan den arbetsmarknadspohtiskt och densocialpolitiskt inriktade forskningen. Vad beträffar inriktningen av institutets forskningbetonas att institutets forskningsinsatser bör koncentreras på forskning somär inriktad på praktiska tillämpningar. Det nya institutet bör enligt propositionenses som ett tillskott till den befintliga forskningsorganisationen, bl. a. motbakgrund av att universitetsforskningens tyngdpunkt ligger på grundforskning,motiverat av behovet av en ökad inriktning av den sociala forskningen påproblem med direkt anknytning till social- och arbetsmarknadspohtiken. Dettautesluter enhgt föredraganden inte att institutet kan spela en väsentlig rolläven när det gäller grundläggande forskning. Denna forskning bör vara inriktadpå teori och metodutveckling. I motionen 1972; 1542 hävdas att de i propositionenföreslagna rikt-hnjerna kommer att medföra att institutet blir organisatorisktunderordnat och beroende av myndigheter och organisationer, vilka självakommer att vara bland institutets forskningsobjekt. Inriktningen påtillämpningsforskning kommer enligt motionärerna att ytterligare stärka dessaorgans inflytande. Institutet måste tillförsäkras största möj- UbU 1972: 25 5 ligaoberoende av avnämare och forskningsobjekt. I motionen yrkas att riksdagenuttalar att institutets huvudmålsättning skall vara att bedriva en fri ochobunden forskning som kritiskt skall granska den pågåendesamhällsutvecklingen. Utskottetfår med anledning av nämnda motionsyrkande erinra om att behovet av målinriktadforskning som analyserar socialpohtiska åtgärders verkningar samt önskan attsamordna forskningen inom detta område var grundläggande motiv för inrättandetav professuren i socialpolitik och för valet av den organisatoriska ramen förverksamheten, dvs. ett särskilt forskningsinstitut. Utskottet anser att deöverväganden och bedömningar som redovisas i propositionen rörande målsättningenfrån utgångspunkterna för institutets inrättande är välgrundade ochföljdriktiga. Att forskning mera direkt inriktas på vissa problemställningaroch att man söker komma fram till praktiskt till-lämpbara lösningar innebärenligt utskottets uppfattning inte att forskningen är »styrd» i den mening somgörs gällande i motionen 1972: 1542. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till det yrkande i motionen som rör institutetshuvudmålsättning. Yrkandeti motionen 1972; 1542 avseende forskarnas vid institutet frihet i fråga ommetodval och publicering av rapporter knyter nära an till yrkandet i sammamotion angående institutets målsättning. Utskottet kan inte finna att den ipropositionen föreslagna och av utskottet tillstyrkta inriktningen avverksamheten vid institutet kommer att medföra de konsekvenser för forskarnasarbete som motionärerna gör gällande. Utskottet anser sig kunna utgå från atten lämplig ansvars-och arbetsfördelning mellan styrelse, föreståndare ochövriga anställda vid institutet kommer till stånd och avstyrker motionen 1972;1542 även i denna del. I propositionen anförs att en väsentligförutsättning för att insatserna skall koncentreras på forskning som ärinriktad på praktiska tillämpningar är att avnämarna i första hand närmastberörda myndigheter och organisationer har ett avgörande inflytande överinriktningen av institutets verksamhet. En grund för sådant inflytande ärenligt föredraganden representation i institutets styrelse. Utskottetkan upplysa om att de personer Kungl. Maj;t förordnat att fr. o. m. den 1januari 1972 intill utgången av vara ledamöter och suppleanter istyrelsen för representerar följandemyndigheter och organisationer; , ,, . , , akademikerscentralorganisation. Vidare ingår institutets föreståndare i styrelsen.Institutet står under universitetskanslersämbetets inseende. UbU 1972: 25 6 I flera motioner tas upp frågan om styrelsenssammansättning. I motionen 1972: 1542 yrkas sålunda att institutets styrelseges en majoritet av »oberoende vetenskapsmän och lekmän» och att vid institutetverksamma forskare ges tre styrelseplatser. Detta yrkande har starkaberöringspunkter med ett yrkande i motionen 1971; 1578, som framfördes ianledning av propositionen 1971; 141 angående inrättandet av institutet försocial forskning och som utbildningsutskottet behandlade i sitt betänkande1971: 32. Utskottet fann då inte anledning uttrycka önskemål i fråga omstyrelsens sammansättning som innebar avsteg från vad i nämnda propositionförutskickats, dvs. att i styrelsen företrädare för arbetsmarknadens parter ochför berörda myndigheter m. fl. borde ha det dominerande inflytandet. Mederinran härom och att i enlighet med utskottets förslag avslog dåföreliggande motionsyrkande om majoritet i styrelsen av »oberoendelekmannare-presentanter» avstyrker utskottet det nu aktuella yrkandet imotionen 1972; 1542. Imotionerna 1972: 1539 och 1972: 1541 föreslås att en företrädare försocialhögskolorna respektive en representant för de i socionomutbildningenverksamma lärarna skall ingå i institutets styrelse. I båda motionerna erinrasom att innehavaren av professuren i socialpohtik förutsätts bli ledamot få rätt att delta i sammanträden medlärarrådet vid i . Motionärerna finner det värdefulltom kontakterna mellan representanter för socionomutbildning och institutet försocial forskning blir ömsesidiga. I motionen 1972: 1541 framhålls att det ärönskvärt att de som är verksamma vid socialhögskolorna ges möjlighet att påverkainriktningen av verksairiheten vid institutet. Motbakgrund av de utgångspunkter som ligger till grund för i propositionerna1971: 141 och 1972; 29 förordad sammansättning av institutets styrelse finnerutskottet det förståeligt att önskemål uppkommer om styrelserepresentation försocialhögskolorna. Utskottet kan också konstatera att två av de nuvarandesuppleanterna i styrelsen utan att företräda socialhögskolorna har anknytningtill dessa, den ena genom ledamotskap i , denandra i sin egenskap av lektor vid i . Utskottetfinner det angeläget att en nära och ömsesidig kontakt etableras och socialhögskolorna. En förutsättning härförsynes vara att socialhögskolorna blir företrädda med en representant iinstitutets styrelse såsom föreslås i motionen 1972: 1539. Utskottet anser detmot den angivna bakgrunden naturligt att Kungl. Maj;t vid förordnande avledamöter och suppleanter i styrelsen för institutet har sin uppmärksamhet fästpå denna fråga. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geKungl. Maj:t till känna. Även yrkandet i motionen 1972:1541 synes därmed ihuvudsak vara tillgodosett. UbU 1972: 25 7 som åtskilligaremissinstanser har enligt vad som framgår av propositionen pekat på ett stortantal problemområden där forskningsinsatser framstår som angelägna.Föredragande statsrådet konstaterar att det därmed föreligger ett värdefulltunderlag för fortsatta överväganden rörande den närmare inriktningen avinstitutets forskning. I propositionen förordas att institutets styrelse gör deavvägningar som fordras när det gäller val av forskningsprojekt för institutet.Statsmakterna bör således endast ange den huvudsakliga inriktningen av de högreforskartjänster som knyts till institutet. Imotionerna 1972; 1538 och 1972: 1539 hävdas att beslut om forskningsinriktningenbör underställas . Såväl i dessa motioner som i motionen 1972: 1543framhålls olika forskningsområden, som enligt motionärernas mening bör varacentrala, samt förs fram synpunkter på forskningsmetodik och grundläggandeutgångspunkter för forskningens bedrivande. Utskottethar uppfattat de ifrågavarande motionsyrkandena som ett uttryck för den viktmotionärerna fäster vid den verksamhet som avses bedrivas vid institutet försocial forskning. Det torde vara ställt utom allt tvivel att deproblemställningar som institutet kommer att ägna sin forskning åt är av stortoch allmänt intresse. Inte minst , som har att ta ställning till enmängd komplicerade frågor av för samhället grundläggande betydelse inomsektorer som berörs av institutets verksamhet, har självfallet ett intresse attfå information om forskningsresultat och aktuella problemområden. Ipropositionen betonas också att ett väsentligt led i institutetssamordningsfunktion är att erfarenheter och rön från den social- ocharbetsmarknadspolitiska forskningen förs ut och nyttiggörs i reformarbetet.Utskottet räknar med att institutet genom egna publikationer och genom attutnyttja redan befintliga publiceringsvägar kommer att sprida information omforskningsresultat och aktuella projekt. Föredraganden har vidare framhållitatt uttalanden från statsmakternas sida om institutets forskningsinriktninggivetvis kan bli aktuella i samband med den årliga prövningen av frågan omanslag till institutet. Utskottet, som vill ta fasta på detta uttalande ipropositionen, anser sig kunna utgå från att när institutetsverksamhet närmare planlagts får en redogörelse härför som ett underlag för endebatt om forskningens inriktning m. m. Med det sagda anser utskottet att förevarandeyrkanden i motionerna 1972; 1538, 1972:1539 och 1972:1543 inte påkallar någonsärskild åtgärd från sida. propositionen anförs och föreslås beträffande institutets uppgifter vidsidan av forskningsverksamheten nämligen utbildnings-, dokumentations-,informations- och serviceuppgifter har inte gett utskottet anledning tillerinran eller särskilt uttalande. UbU1972: 25 8 Frågan om institutets för social forskning lokaliseringaktuahserades vid förra årets riksdag. avstyrkte då (UbU1971: 32) motionsyrkanden om lokalisering av institutet till med ihuvudsak den motiveringen att spörsmålet om institutets lokalisering inte bordeslutgiltigt prövas års utbildningsutrednings (U 68) huvudförslagföreligger. delade utskottets uppfattning och avslog de dåifrågavarande motionsyrkandena. Imotionen 1972; 1121 föreslås att en förläggning av institutet till Umeåallvarligt prövas. Medhänvisning till vad utskottet anförde i lokaliseringsfrågan så sent som idecember och då fattade beslut i frågan avstyrkerutskottet motionen 1972: 1121. Frågan om förfarandet vid tillsättningen avprofessurer vid institutet har uppmärksammats i flera motioner. Enligt den avKungl. Maj;t meddelade provisoriska instruktionen för det nya institutettillsätts tjänst som professor såsom aviserades i propositionen 1971; 36 av Kungl. Maj:t efter förslag av styrelsen. I motionerna 1972; 1508 och 1972;1540 framhålls att tillsättningsförfarandet beträffande högre tjänster vidinstitutet så långt möjligt bör anpassas till den ordning som gäller i frågaom motsvarande tjänster vid universitet och högskolor och sålunda innefatta bl.a. en särskild sakkunniggranskning av de sökandes vetenskapliga skicklighet.Motionsförslagen överensstämmer med den uppfattning universitetskanslersämbetetframfört i sitt remissyttrande över organisationskommitténs förslag. I motionen1972: 1542 hävdas att forskartjänster bör tillsättas enbart efter vetenskapligameriter. Medanledning av föreliggande motionsyrkanden rörande tillsättningsfrågan bör iförsta hand upplysas om att styrelsen för institutet vad gäller det inleddatillsättningsförfarandet av professuren i socialpolitik berettsamhällsvetenskaphga fakulteten vid i tillfälle attavge förslag till sakkunniga, som kan vara styrelsen behjälpliga vidberedningen av ärendet. Styrelsen har beträffande de i förevarande propositionföreslagna båda högre forskartjänsterna förfarit på samma sätt. Förslag om tresakkunniga för var och en av de tre tjänsterna har givits av fakulteten.Styrelsen har accepterat dessa personer såsom sakkunniga. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att förfarandet vid tillsättning av tjänstsom professor eller biträdande professor är föremål för särskild utredning. Endiskussionspromemoria om professorstillsättning m. m. inomuniversitetshögskolesektorn avgavs av utredningen . Det framgår av direktiven för utredningen attutredningens översyn också skall om- fatta förfarandet vid tillsättning av tjänster somprofessor och biträdande professor (motsv.) vid de statliga forskningsrådenoch andra myndigheter, där sådana tjänster f. n. tillsätts efter huvudsakligensamma regler som vid universiteten. I promemorian förklarar utredningen sig haför avsikt att senare redovisa sina överväganden och förslag beträffandereglerna för tillsättningsförfarandet i dessa fall. Utskottet har alltså kunnat konstatera att styrelsen valt att vid handläggningen avtiUsättningsären-den anlita sakkunniga för prövningen av de sökandesvetenskapliga kompetens. Utskottet utgår från att styrelsen kommer att följadenna praxis intill dess frågan om tillsättning av professorstjänster m. m.prövats i sin helhet. Denna utskottets uppfattning bör ges till känna för Kungl.Maj:t. Enligt av redan fattadebeslut finns från vid det nya institutet bl. a. dels entjänst som föreståndare, på vilken långtidsvikariat meddelats för tiden intillutgången av , dels en professur i socialpolitik. I propositionenförordas att en professur i arbetsmarknadspolitik samt en tjänst som biträdandeprofessor med inriktning på välfärds-och levnadsnivåforskning inrättas den 1juli 1972. Det anmäls vidare att tjänsten som föreståndare kommer att dras in frånnämnda tidpunkt och att en av institutets forskare kommer att förordnas atttillika vara föreståndare. I motionen 1972; 1542 görs gällande att ämnesområdet förden föreslagna professuren i arbetsmarknadspolitik måste definieras så att innehavarenkan bedriva och leda forskning i arbetsmarknadsfrågor utan hänsyn tilltillämplighet och beroende av den redan existerande arbetsmarknaden.Ämnesbeskrivningen »arbetsmarknadspolitik» ger enligt motionärerna vid handenen bundenhet gentemot avnämarna, som motionärerna med hänsyn tih den imotionen redovisade inställningen i fråga om institutets huvudmålsättning intekan acceptera. I motionen yrkas på inrättande av en professur gällandearbetsmarknadsfrågor över huvud i stället för den av Kungl. Maj;t föreslagna. Det framgår av propositionen att föredragande statsrådetdelar organisationskommitténs bedömning att institutet i den första utbyggnadsetappenbör tillföras en professur inom det arbetsmarknadspoh-tiska området. Någondefinition av professurens ämnesområde ges inte i propositionen. Kommittén hari sitt betänkande utförligt redogjort för olika centrala forskningsområden inomdet arbetsmarknadspolitiska fältet. Utskottet kan inte finna att de synpunkterkommittén därvid framfört och föredragandens ställningstagande till kommitténsförslag ger fog för avslag på Kungl. Maj:ts förslag i förevarande del. Medhänsyn härtill och med beaktande av utskottets i det föregående re- UbU 1972: 25 10 dovisadeställningstaganden till övriga yrkanden i motionen 1972: 1542 avstyrkerutskottet det nu ifrågavarande motionsyrkandet. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj;ts förslag till medelsanvisning för /73. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att beträffande den huvudsakliga målsättningen förverksamheten vid med avslag på motionen 1972:1542 i denna del godkänner vad i propositionen 1972: 29 förordats, 2. att beträffande forskarnas vid institutet metodval m. m.avslår motionen 1972; 1542 i denna del, 3. att beträffande sammansättningen av styrelsen för institutetmed bifall till motionen 1972; 1539 i denna del och i anledning av motionen1972: 1541 samt med avslag på motionen 1972; 1542 i motsvarande del som sinmening ger Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört om representation försocialhögskolorna, 4. att beträffande den närmare inriktningen av forskningen vidinstitutet med avslag på motionen 1972: 1539 i denna del samt motionerna 1972:1538 och 1972: 1543 godkänner vad som i propositionen 1972; 29 förordats, 5. att beträffande institutets lokalisering avslår motionen1972; 1121, 6. att beträffande tillsättningsförfarandet för högre tjänstersom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning avmotionerna 1972: 1508, 1972: 1540 och 1972: 1542, 7. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag påmotionen 1972; 1542 i denna del bemyndigar Kungl. Maj;t att vid institutetinrätta en professur i arbetsmarknadspolitik i Co 1, 8. att godkänner vad som i propositionen 1972: 29 i övrigtförordats rörande , 9. att till för budgetåret1972/73 anvisar ett förslagsanslag av . UbU 1972: 25 11 Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar (), (). (), i (s), Nordstrandh (m), i (s),i (s), (), i Skärstad (c), fruDahl (s), (), i (vpk), (),fröken i (c) och (). 1. beträffandeinstitutets huvudsakliga målsättning av i (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med »Utskottet får» och slutar med »institutets huvudmålsättning» bortha ha följande lydelse; »Utskottetdelar motionärernas uppfattning att verksamheten vid institutet blir alltförkringskuren om forskningen ges en så stark inriktning mot praktiskatillämpningar som förordats i propositionen.