bet · FV01KU9 · 1972-12-31 00:00:00 — Av direktiven för utredningen om den kommunala demokratinframgår sålunda, att de sakkunniga skall överväga åtgärder i syfte att skapabättre förutsättningar för information till förtroendemännen och medborgarna omden kommunala verksamheten under olika skeden av beslutsprocessen. Kommunernaskontakter med föreningar och organisationer skall även studeras. För dettaändamål har utredningen genomfört en undersökning av den kommunalainformationen m, m, genom en enkät till såväl kommuner som landsting. Frågan om vidgad information och fördjupad debatt iplanfrågor behandlas av bygglagutredningen (K 1969:55), Denna kommer att i ettantal försökskommuner testa en planeringsmodell, varvid man även skall prövaolika former för ökad insyn och debatt, Kommunaldemokratiut- redningen förutsätts aktivt delta i dennaförsöksverksamhet. Möjligheten att åstadkomma ökat sändningsutrymme i ljudradionför utbildnings- och informationsändamål m, m, övervägs av 1969 årsradioutredning (U 1970:49). Till grund för övervägandena bör enligt direktivenligga en närmare studie av bl. a, de programbehov som kan föreligga avseendeopartisk och saklig samhällsinformation på olika håll inom i första hand denstatliga och den kommunala sektorn. Bland de problem som företrädesvis bör bliuppmärksammade anges en undersökning av möjligheterna att genom riktadinformation i radion ge underlag för en öppnare debatt kring olikamiljöförändringar vid exempelvis bebyggelseplanering. Åtgärder i syfte attförbättra upplysningsverksamheten på hälso- och socialvårdens områdenframhålls vidare som angelägna. Kontakter med kommunförbunden ger vid handen attinformationsfrågorna ägnas uppmärksamhet på olika sätt, I många kommuner harinitiativ av skilda slag tagits. Exempel på åtgärder är inrättande av kommunalainformationssekreterare eller andra befattningshavare med särskilt ansvar förden kommunala informationen, utgivning av informationstidningar och förande avdiskussionsprotokoll vid fullmäktiges sammanträden. Inom kommunförbundet pågårutvecklingsarbete varvid avsikten är att skapa generella modeller förinformationen rörande olika kommunala verksamhetsområden. Till ledning förkommunernas arbete utgav förbundet . 1 denna behandlas sådana frågor som målsättning, organisation ochplanering. Vid riksdag behandlades två motionsyrkanden omoffentlighet i de kommunala nämnderna, I sitt avstyrkande utlåtande (KU 1971:24) anförde utskottet bl, a, följande: Det är av stor vikt att allmänhetenskall få god information om och största möjliga insyn i den kommunalaverksamheten. Med stöd av tryckfrihetsförordningens offentlighetsreglertillgodoses detta krav bl, a, genom massmediernas kontinuerliga nyhetsbevakningfrån samtliga kommunala organs arbetsområden. Hinder föreligger ej enligt nugällande ordning att kommunala nämnder därutöver på offentligt möte redovisarmaterial rörande planerade åtgärder eller eljest vidtar särskilda arrangemangför information om viktiga beslut. Det bör ankomma på nämnderna själva att tainitiativ i dessa frågor med utgångspunkt från informationsintresset och medbeaktande av att den enskildes integritet inte åsidosattes. Fyra ledamöter (2 fp, 2 m) ansåg ien reservation, att i anledning av motionerna 1971:114, såvitt då vari fråga, och 1971:547 borde anhålla hos Kungl, Maj:t om motionernasöverlämnande till utredningen om den kommunala demokratin för beaktande, 1motiveringen framhöll reservanterna att offentlig redovisning från nämndernassida förekommer i mindre omfattning. att övervägas var därför förslagenom införande av möjligheten att hålla öppna nämndsammanträden och viss skyldighet för nämnd att hålla offentligt informationsmöte där nämndens verksamhet redovisas, I enlighet med utskottets hemställan avslog riksdagenmotionsyrkandena. De kommunala förtroendemännens arbetsvillkor Frågan om de kommunalaförtroendemännens arbetsförhållanden innefattar ett flertal olika spörsmål.Utredningen om den kommunala demokratin skall enUgt direktiven behandla deheltidsengagerade förtroendemännens kommunalrättsliga ställning över huvudtaget. Därvid kommer uppmärksamhet att bl. a, ägnas åt frågan om rätten attstäUa interpellation till sådan förtroendeman och dennes närvarorätt vidsammanträde med nämnd utan att vara ledamot. Som framgått av det föregåendeskall de sakkunniga även överväga åtgärder för att skapa bättre förutsättningarför information tUl förtroendemännen. Utbildning av kommunala förtroendemän sker framför alltgenom insatser av de politiska partierna och studieförbunden samt genom denkursverksamhet som kommunförbunden bedriver på såväl central som regional nivå.Under år 1970 anordnade exempelvis kommunförbundet 186 internatkurser i vilkanärmare 2 500 förtroendevalda deltog. Innehållsmässigt har planeringsfrågorfått en alltmer framträdande plats, 1 särskilda kurser behandlas exempelviskommunal verksamhetsplanering, varvid syftet bl, a. är att redovisautvecklingstendenser inom samhällsplanering och samhällsekonomi, diskuteraförhållanden mellan statlig och planering samt klargöra behovet avsamordning inom kommunerna mellan t. ex. personaladministrativ, fysisk,ekonomisk och sektorsplanering. Möjligheten att erhålla tjänstledighet för fullgörande avkommunala förtroendeuppdrag togs vid riksdag upp i en enkel fråga (nr164). I sitt svar framhöll chefen för civUdepartementet, statsrådet ,bl. Den kommunala demokratinförutsätter ett aktivt engagemang frän ett stort antal kommunmedlemmar. Enligtkommunallagarna är i princip varje myndig medborgare, som inte uppnått sextioårs ålder, skyldig att åta sig kommunala förtroendeuppdrag. Mot den bakgrundenär det enligt min mening angeläget att alla medborgare också ges reellamöjligheter att fullgöra sådana uppdrag. Vad sedan gäUer frågan om vUka åtgärder som är möjliga attvidta för att den anställde skall få erforderlig ledighet för att utövakommunala förtroendeuppdrag vUl jag erinra om att denna fråga behandlas i vissakollektivavtal. Det är enligt min mening otiUfredsställande att enarbetsgivare utan tvingande skäl vägrar de anställda ledighet för kommunalauppdrag. Sedan jag nu uppmärksammats på frågan är det min avsikt att närmareundersöka löntagarnas faktiska möjligheter att få ledigt för fuUgörande avkommunala förtroendeuppdrag. I första hand avser jag att ta kontakt medarbetsmarknadens parter för att höra deras synpunkter på frågan. Frågan om ledighet för fullgörande av kommunalaförtroendeuppdrag är enligt vad utskottet erfarit föremål för beredninginom civil- och finansdepartementen. Ersättning tUl kommunala förtroendemän kan kommunerna utgeefter grander som de själva bestämmer. Dåvarande utgavvid flera tiUfäUen rekommendationer angåendeförtroendemannaersättningar. Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom en undersökning omfattande landets samtliga kommuner rörandeersättningsregler och arvoden. En av grundvalarna för vårt landsdemokratiska styrelseskick utgör den kommunala självstyrelsen. Genom denna haromfattande samhällsuppgifter kunnat decentraUseras till landsting ochprimärkommuner som former skapats för ett starkt lekmannainflytande.Innehållet i den kommunala verksamheten måste emeUertid kunna omprövas medhänsyn tUl de ändrade förutsättningar som samhällsutvecklingen medför,UtveckUngen mot en aUtmer omfattande självstyrelse och därmedsammanhängande administrativa förändringar måste också föranleda en anpassningav formerna för medborgarnas inflytande över och deltagande i den kommunalabeslutsprocessen. Insikten härom har lett till tillsättande av olika statligautredningar, 1 detta sammanhang bör främst erinras om två pågående utredningar,nämligen den s, k. länsberedningen och utredningen om den kommunalademokratin. Båda utredningarna tUlkallades och är parlamentarisktsammansatta. Länsberedningen skall enligt sina direktiv göra en samlad översynav den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation. Huvudfrågornagäller därvid uppgiftsfördelningen mellan primär- och sekundärkommunerna,mellan statliga centrala och regionala organ samt mellan stat och kommun. uppdrag hör att undersöka möjligheterna till ett vidgatoch fördjupat medborgerligt engagemang i den kommunala verksamheten. Frågor omden kommunala självstyrelsens lokala förankring intar därvid en central plats.Med hänsyn till det nämnda utredningsarbetet anser utskottet det inte motiveratmed något uttalande från sida om behovet av en samlad analys av ochhelhetssyn på den kommunala självstyrelsens problem i enlighet med vad somanförts i motionen 1972:51, 1 motionerna behandlas olika delfrågor. Gemensamt fördessa är, att de antingen sammanfaller eller hänger nära samman med de frågorsom övervägs inom utredningen om den kommunala demokratin. Utskottet anserdärför, att de i motionerna framställda yrkandena bör övervägas i ettsammanhang. Frågan om kommundelsråd behandlas i fyra motioner,nämligen 1972:51, 1972:52, 1972:390 och 1972:806. 1 den förstnämnda motionenyrkas, att kommunaldemokratiutredningen får i upppdrag att skyndsamt framläggaalternativa förslag tUl utformning av system för kommundelsråd, I motionerna1972:52 och 1972:806 begärs, att förslag framläggs i god tid års val om ändring av kommunallagen såatt kommunerna ges möjlighet att inrätta kommundelsråd, I motionen 1972:390hemställs, att motionen övedämnas till utredningen om den kommunala demokratinför beaktande. Utskottet vill erinra om att kommunerna inom ramen för gällandelagstiftning kan inrätta lokala opinionsorgan knutna tiU det kommunalaberedningsförfarandet. Frågan om inrättande av direktvalda kommundelsråd medfakultativ karaktär övervägs, som framgått av det föregående, av utredningen omden kommunala demokratin. Frågan är betydelsefull och bör därför göras tUlföremål för noggranna överväganden på grundval av erforderligt faktamaterial,I detta syfte har utredningen bl, a, genomfört en enkätundersökning, somomfattat landets samtliga kommuner. Därigenom har en kartläggning kommit tillstånd av vidtagna åtgärder i kommunerna. Enligt vad utskotteterfarit, avser utredningen att på grundval av insamlat material påbörjabehandlingen av den berörda frågan. Med hänsyn tUl det anförda finns det enligtutskottets mening inte tillräckliga skäl att påskynda utredningensstäUningstaganden eller eljest ta något initiativ från sida.Utskottet avstyrker därför ifrågavarande motionsyrkanden, I motionerna 1972:52, 1972:103 och 1972:390 begärs, attkommunerna ges möjlighet att anordna rådgivande kommunala folkomröstningar. 1direktiven för utredningen om den kommunala demokratin behandlas denaktualiserade frågan. Denna kommer att övervägas i samband med andra åtgärderför att tillgodose intresset av ökad medborgerlig förankring av den kommunalasjälvstyrelsen. Utskottet avstyrker därför förevarande motionsyrkanden. Åtgärder för att förbättra den kommunala informationen ochförtroendemännens arbetsvillkor begärs i motionen 1972:51, Motionärerna hävdarbl, a., att informationsproblemen är av grundläggande betydelse för den modernademokratin, I första hand bör dessa frågor lösas av kommunerna själva ochpartierna, föreslås få i uppdrag att utarbetaalternativa modeller för informationssystem inom kommunerna med beaktande avförtroendemännens ställning och arbetsviUkor, I motionen 1972:52 yrkas, attförslag framläggs till åtgärder för bättre arbetsförhållanden för de kommunalaförtroendemännen. En rad förslag redovisas för att undanröja ekonomiska ochpraktiska svårigheter för medborgarna att acceptera kommunala förtroendeuppdrag,I motionerna 1972:52 och 1972:390 behandlas frågan om information från ochoffentlighet i kommunala nämnder och styrelser. Motionärerna anser, attallmänheten bör informeras om beslutade och planerade åtgärder. Dekommunala nämnderna bör också ges möjlighet att hålla offentliga utfrågningarav experter och organisationsrepresentanter. En väl utvecklad självstyrelse förutsätter, attmedborgarna ges möjligheter till medverkan och insyn i den kommunalaverksamheten, I strävandena att skapa en levande och vital demokrati är därförförekomsten av ömsesidig information mellan beslutsfattare och medbor- gare av avgörande betydelse. Utskottet vill understrykavikten av att dessa frågor ägnas största uppmärksamhet på olika nivåer i denkommunala beslutsprocessen. Flera initiativ har tagits och på olika håll pågårutredningsarbete. De politiska partierna fyUer i berörda avseenden enväsentlig funktion. Tillkomsten av det kommunala partistödet har därvidförbättrat möjligheterna för partierna att stimulera intresset förkommunalpolitiska frågor och att göra skilda informationsinsatser. Kommunernasegna åtgärder och kommunförbundens utvecklingsarbete är vidare av stor vikt. Deför den kommunala verksamheten gällande offentlighetsreglerna möjliggör därtillför massmedierna att kontinuerligt nyhetsbevaka de kommunala arbetsområdena.Vidare kan nämnas att som resultat av informationsutredningens betänkandeinrättades efter beslut av från Nämnden församhällsinformation, 1 denna, som bl, a, har tUl uppgift att verka för vidgadsamhällsinformation om medborgarnas rättigheter och skyldigheter, har och representation. Det anfördautesluter givetvis inte, att ytterligare åtgärder av olika slag kan vidtas föratt förbättra den kommunala informationen till förtroendemän och medborgare. Flera statliga utredningar har i uppdrag att i olikahänseenden behandla informationsfrågorna. En central fråga för utredningen omden kommunala demokratin är att pröva förslag rörande åtgärder om förbättradinformation såväl till förtroendemännen som till allmänheten. Genom dentidigare nämnda enkätundersökningen har en kartläggning av nuläget gjorts. Medutgångspunkt från detta material avser utredningen enligt vad utskottetinhämtat att påbörja behandlingen av informationsfrågorna.Bygglagutredningen kommer att överväga frågan om former för vidgad insyn ochdebatt i planeringsarbetet. Av intresse är också radioutredningsställningstaganden beträffande möjligheten att öka sändningsutrymmet iljudradion för opartisk och saklig information rörande bl, a. den kommunalasektorns verksamhet. Utskottet utgår ifrån, att de i motionerna berördainformationsproblemen blir föremål för noggranna överväganden i bl, a, denämnda utredningarna. Den kommunala demokratin förutsätter ett aktivt engagemangfrån ett stort antal medborgare. Det är därför angeläget, att hinder för fullgörandeav kommunala förtroendeuppdrag undanröjs liksom att åtgärder vidtas för attunderlätta de förtroendevaldas arbete. Flera av de i motionerna aktualiseradefrågorna är föremål för uppmärksamhet på olika sätt. Informationen till dekommunala förtroendemännen behandlas av utredningen om den kommunalademokratin och frågan om tjänstledighet övervägs i civil- ochfinansdepartementen. 1 sammanhanget kan också erinras om kommunförbundensinsatser för bl. a, utbildning av kommunala förtroendemän. Några delade meningar torde inte föreligga om att de iförevarande motioner aktualiserade frågorna om information och omförtroendemännens arbetsvillkor är förtjänta av uppmärksamhet. Med hänvisningtill vad utskottet i det föregående anfört, pågående utred- ningsarbete och kommunförbundens insatser på berördaområden anser emellertid utskottet, att något initiativ från sidainte är erforderligt. 1, att avslår motionen1972:51 såvitt avser hemställan punkt 1, 2. attriksdagen avslår motionerna a) 1972:51 såvittavser hemställan punkt 2 a, b) 1972:52 såvittavser hemställan punkt 1, c) 1972:390 såvitt avser punkt 1 i den del den gäller kommundelsråd, d) 1972:806, 3. attriksdagen avslår motionerna a) 1972:52 såvittavser hemställan punkt 2, b) 1972:103, c) 1972:390 såvitt avser punkt 1 i den del den gäller kommunalafolkomröstningar samt 4, attriksdagen måtte anse motionerna a) 1972:5 I såvittavser hemställan punkt 2 b, b) 1972:52 såvittavser hemställan punkterna 3 och 5 samt c) 1972:390 såvittavser punkt 1 i den del den gäller öppna styrelser och nämnder besvarademed vad utskottet ovan anfört, Närvarande: herrar i Luttra (c). (),(), (), (), herrar iTrollhättan (s), (), i (c), i (m),i (s), (), Schött (m), i (s), () och i SundsvaU (c). 1) av herrar i Luttra (c), (),i (c), i (m), Schött (m), () och iSundsvaU (c), vilka ansett dels att första stycket iutskottets yttrande bort ersättas med text av följande lydelse: Frågorna om den kommunalademokratins villkor har varit aktuella oavbrutet sedan 1962 fattadeprincipbeslutet om den nya kommunindelningen. Under den gångna tioårsperiodenhar emellertid endast fä reformer genomförts av positiv betydelse från dennasynpunkt, 1 stället har den kommunala demokratins problem förvärrats. mot denna bakgrund som i samband medförfattningsbeslutet begärde en samlad översyn av dessa frågor. Enkärnpunkt var just att man borde ta ett samlat grepp på problematiken, I dagfår emellertid konstateras att inte mindre än fem statliga utredningar arbetarpå området. Som framhålls i motionen 1972:51 har inte heller någon av dessautredningar fått direktiv med en från synpunkt klart positivinriktning. Både arbetets splittring och direktivens utformning framstår som ihög grad otillfredsställande, 1 detta ärende har utredningen om den kommunala demokratinsärskild betydelse. Den arbetar väsentligen med frågor om medborgarin-flytandetinom kommunerna. Dess uppgift blir närmast att analysera problemen, anvisaolika handUngsalternativ och föreslå lagändringar som öppnar nya möjligheteratt stärka medborgarinflytandet, TiU stor del kommei det emellertid i sistahand att bero pä kommunerna själva hur de konkreta problemen löses. Vadstatsmakterna ytterligare kan göra är att vidga den kommunala handlingssfärengenom att släppa på onödig statskontroll, överlåta nya uppgifter till denkommunala självstyrelsen, främst inom samhällsplaneringen, samt bidra till enlösning av kommunernas ekonomiska problem. Dessa frågor faller emellertidutanför ramen för den kommunaldemokratiska utredningens uppdrag, och någonbestämd vilja att stärka den kommunala självstyrelsen har inte komrhit tillsynes från statsmakternas sida. Mot denna bakgrund har i motionen 1972:51 begärts attriksdagen skall i ett uttalande tUl regeringen understryka behovet av en samladanalys av den kommunala självstyrelsens problem och av en helhetssyn på dessaproblem. Denna begäran ger uttryck för den utomordentliga vikt, som utskottetfäster vid den kommunala självstyrelsen som ett led i vår demokrati. Det ärangeläget att ansluter sig till denna gmnd syn. dels att utskottet under punkt 1 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1972:51 punkt 1 tUlkännager för Kungl. Maj:t som sin mening vad somanförts i motionen om behovet av en samlad analys av den kommunalasjälvstyrelsens problem och av en helhetssyn på dessa problem. 2) av herrar i Luttra (c), (),i (c), Schött (m), i (m), () och Olssoni SundsvaU (c), vUka ansett dels att andra och tredje styckena i utskottets yttrandebort ersättas med text av följande lydelse: Det är angeläget att på olika sättsöka stärka den kommunala självstyrelsens lokala förankring. En väg attåstadkomma en sådan förankring är att inrätta kommundelsråd i enlighet med detankegångar som redovisas i motionerna 1972:51, 1972:52, 1972:390 och 1972:806, Införande av kommundelsråd harlänge diskuterats och olika alternativ har framförts. Frågan behandlas förnärvarande av utredningen om den kommunala demokratin. Det är önskvärt attdetta utredningsarbete bedrivs med största skyndsamhet och om möjligt avslutasföre val, så att det därigenom ges möjUgheter för de kommunpartier somså önskar att före valet tiUkännage sin avsikt att verkaför införandet av kommundelsråd. Frågan om utformningen av råden och om tidpunkten för valav dem samt om dessa vals eventueUa sammankoppling med valen av kommunfullmäktigebör prövas av utredningen utifrån de synpunkter som återfinns i motionerna ochmed målsättningen att söka vidga medborgarnas inflytande över den kommunalabeslutsprocessen, Kommundelsråden bör vidare ges sådana befogenheter att debidrar tUl att stimulera lokal politisk aktivitet, dels att utskottet under punkt 2 bort hemställa att i anledning avmotionerna 1972:51, hemstäUan punkt 2 a, 1972:52, hemställan punkt 1, 1972:390,hemställan punkt 1 såvitt avser kommundelsråd, och 1972:806 1 skrivelse tillKungl, Maj:t begär att utredningen om den kommunala demokratin får i uppdragatt och om möjligt års val framlägga förslag som möjliggörför kommunerna att införa kommundelsråd, 3) av herrar (), i (m), Schött (m)och (), vilka ansett dels att fjärde stycket i utskottets yttrande bortersättas med text av följande lydelse: Den kommunala självstyrelsen i vårtland vilar på det representativa systemet. Det är emellertid inte tUlräckligtatt inflytandet över kommunalpolitiken endast kan utövas en gång vart tredjeår då man vid fullmäktigevalet avgör vilka personer som skall styra kommunen. För att stärka människors inflytande över och intresse förkommunalpolitiken måste den representativa kommunala demokratin på olika sättkompletteras. Ett sätt att öppna en ny kanal mellan styrda och styrande är attge kommunerna rätt att anordna rådgivande kommunala folkomröstningar i vissafrågor. I direktiven tiU utredningen rörande den kommunalademokratin behandlas folkomröstningsalternativet mycket snävt. Det ärväsentligt att utredningen får möjlighet att pröva denna fråga pä ett merapositivt sätt. dels att utskottet under punkt 3 bort hemställa att i anledning avmotionerna 1972:52, hemstäUan punkt 2, 1972:103 och 1972:390, hemstäUan punkt 1såvitt avser kommunala folkomröstningar, i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemstäUeratt kommunaldemokratiutredningen ges i uppdrag att framlägga förslag om sådanändring av kommunallagen att möjlighet öppnas för kommunerna att anordnarådgivande folkomröstningar.