bet · FV01KrU23 · 1972-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1972 KrU 1972: 23 Kultumtskottets betänkande i anledning av motioner imndradiofrågor. Utskottet behandlar i detta betänkande följande motionernämligen 1972: 28 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen ger regeringen tiU känna vad som i motionen anförs om Radiosprogrampolitik och att uttalar sig för att urSvenska arbetsgivareföreningen, 1972: 60 av herrar i (c) och Johanssoni Skärstad (c) vari hemställs att hemställer om skyndsam undersökninginom /TV om möjligheter att i större utsträckning än vad som skerförse TV-program av olika slag med textremsor med hänsyn till de döva ochhörselskadade samt att erforderliga anslag härför via statsbudgeten ställs tillSveriges Radio/TV :s förfogande, 1972: 61 av herrar i (c) och Johanssoni Skärstad (c) vari hemstähs att hos Kungl. 1. att riktlinjerutarbetas för att vissa handikappade skall erhålla befrielse från skyldighetenatt betala avgift för innehav av radio och TV, 2. att skyndsamutredning kommer till stånd beträffande möjligheten för vissa handikappgrupperatt erhålla avsevärda ekonomiska lättnader vid inköp av TV, 1972: 131 av herrar () och Hyltander (fp)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag tillinrättandet av ett programråd i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 1972:233 av i Skärstad m.fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t kräver utredning i syfte att beredastörre möjligheter för folkrörelserna att få inflytande över radio- och televisionsverksamheteninom , 1972: 341 av m. fl. (fp) vari hemställsatt beslutar att hos Kungl. Maj;t anhålla om en översyn av SverigesRadios hittillsvarande tillämpning av begreppet opartiskhet i barnprogrammen iljuset av vunna erfarenheter, så att de i fortsättningen också medger Utrymmeför spegling av kristna värderingar och synpunkter på samma villkor som gällerför övriga, 1972: 487av m. fl. (m) vari hemställs att hos 1. anhåller att en parlamentarisk utredning tillsätts meduppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens i etermedia skah åstadkom mas och hur långsiktiga finansieringsproblem skall bringas under kontroh, 2, anhåller om åtgärder för en bättre efterlevnad avreglerna i radiolagen och i avtalet mehan staten och , 1972: 491 av () vari hemställs att riksdagenhos Kungl, Maj:t begär sådan komplettering av avtalet mellan staten ochSveriges Radio/TV att de politiska partierna bereds tid för kontinuerligprogramverksamhet i radio och TV i vad gäller både riks- och lokalutsändningar, 1972: 494 av herrar () och Wirmark (fp) varihemställs att måtte uttala att det i beslut omnämndakravet på en gemensam nyhetsredaktion icke längre måtte binda , 1972: 1037 av () vari hemstähs attriksdagen hos Kungl, Maj:t anhåller att avtalet mellan svenska staten ochSveriges Radio revideras, så att garantier skapas för att åtminstone en kanalsåväl i radio som i TV helt befrias från ensidig politisk propaganda, programmed grova våldsinslag och underhåhningsprogram, som ej fyller reglernas kravatt ge i bästa mening "god förströelse och underhåUning", 1972: 1051 av i Skärstad (c) vari hemstähsatt uttalar att en kontinuerlig information i TV i skol- ochutbildningsfrågor bör ges på fast programtid, 1972: 1057 av i m, fl, (m) varihemstähs att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn avansvarsbestämmelserna för programverksamheten vid ochtelevision i syfte att genom skärpning av dessa bestämmelser åstadkomma ett förahmänheten mera tilltalande programutbud, 1972: 1062 av i Gäddvik m. fl. (m) varihemställs att måtte uttala att församlingsgudstjänst bör sändas varjesöndag i TV utan att detta får inkräkta på nuvarande utbud av program inom detreligiösa området, 1972: 1063 av herrar i (c) och Bengtssoni (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t kräver utredningoch förslag om fristående pohtiska program inom , 1972: 1070 av m. fl. (c) vari hemställsatt beslutar att hos Kungl. Maj:t begära en översyn av de riktlinjersom är vägledande för samordningen av programverksamheten mellan TV-kana-lernai enlighet med vad i motionen anförts, 1972: 1072 av () vari hemstähs att riksdagenhos Kungl, Maj:t anhåller om utredning av frågan om den framtida finansieringen av verksamhet, 1972: 1079 av herrar () och () varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning av formerna förSveriges Radios skyldighet att mot en lägre avgift eller helt kostnadsfritt uppspelabandade program och tillhandahålla programutskrifter, 1972: 1081 av () vari hemställs att riksdagenuttalar sig för att i de dagliga TV-programmen inryms ett program av religiöskaraktär. De grundläggande bestämmelser somf. n. gäller för rundradioverksamheten i vårt land bygger på beslut av 1966års riksdag (prop. 1966: 163, SU 1966: 136 och rskr 1966: 388). Lagbestämmelserfinns i radiolagen (SFS 1966: 755) och radioansvarighetslagen (SFS 1966: 449)med därtill hörande tiUämpningskungörelse. I anslutning till radiolagen haravtal angående rundradions programverksamhet träffats mellan svenska staten ochSveriges Radio aktiebolag. Instruktion för radionämnden har meddelats av Kungl.Maj:t (SFS 1967:449). Många av de frågor som utskottet med anledning av väcktamotioner behandlar i detta betänkande har tidigare behandlats av riksdagen.Utskottet hänvisar tiU statsutskottets utlåtanden 1969:40 och 1970: 52 samttill kulturutskottets betänkande 1972: 8. Följandeutredningar bör nämnas i detta sammanhang, nämligen massmedieutredningen (riksdagsber. 1972 JU: 47) varsuppdrag är att utreda frågan om enhetlig reglering i grundlag avyttrandefriheten i massmedier m. m., handikapputredningen (riksdagsber, 1972 S; 11) vars uppdragär att utreda frågan angående omvårdnaden av handikappade, reklamutredningen (riksdagsber, 1972 U:17) vars uppdrag äratt utreda reklamens verkningar med särskild hänsyn till reklamsändningar itelevisionen och radioutredning (riksdagsber. 1972 U: 35) varsuppdrag är att verkställa utredning rörande ökat sändningsutrymme i ljudradionför utbildnings- och informationsändamål m. m. Vid förra årets riksdag hadeutskottet att ta ställning till ett motionsvis framställt yrkande att riksdagenhos Kungl. Maj: t skulle anhåha om tillsättande av en parlamentarisk utredningmed uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens i etermedierna skulle 1 * 1972. 13 saml Nr 23 Detta yrkande avstyrktes av utskottet ochavslogs av (KrU 1971:8, rskr 1971: 110), Det framförs nu i motionen1972:487. Yrkandet tar enligt den anförda motiveringen klart sikte på engrundläggande förändring av nuvarande system med ensamrätt för Radioatt avgöra vilka program som skall förekomma i rundradions sändningar. Utskottet får liksom erinra om propositionen1966:136, vari det framhölls som angeläget att etermedierna ställs fria frånkommersiella intressens eher pohtiska gruppers ensidiga inflytande. Engrundläggande förutsättning angavs därvid vara att en fri etableringsrätt ietern var omöjlig redan på grund av det begränsade antalet frekvenser. Genomatt ledningen för envar av de sex självständiga programenheterna inom SverigesRadio fick ett direkt ansvar för respektive program ansågs det attförutsättningar skapades för rörelsefrihet och oberoende, variation ochstimulerande tävlan i fråga om idéer och utformning av programmen. Med hänvisningtill vad utskottet härmed anfört om de principer varpå den nuvarandeorganisationen bygger och till det utredningsarbete i för rundradioverksamhetenväsentliga frågor som pågår inom reklamutredningen och 1969 årsradioutredning avstyrker utskottet ifrågavarande utredningsyrkande i motionen1972: 487. Vad gäller övriga nu aktueUa motionsyrkanden konstaterarutskottet att dessa i stor utsträckning är motiverade av önskemål i fråga om handhavandetav rundradions programverksamhet. Utskottet får med anledning härav förstanföra följande om vissa organisatoriska förhåhan-den och om innebörden avgällande regler i fråga om nämnda verksamhet. Som nämnts i det föregående ligger ansvaret för rundradioverksamheteni vårt land hos aktiebolaget . Av aktierna i detta företagtillhör folkrörelserna och de stora intresseorganisationerna, 20procent pressen och näringslivet. har elvaordinarie ledamöter av vilka sex, däribland ordföranden, utses av Kungl. Maj:tmedan återstående fem väljs av aktieägarna. Enligt radiolagen och det med stöd av denna träffadeavtalet mellan staten och har ensamrätt tillrundradiosändningar. Detta innebär bl. a. att någon styrning av programutbudetinte skall ifrågakomma från statsmakternas sida. Ensamrätten skah utövasopartiskt och sakhgt och med beaktande av att en vidsträckt yttrande-ochinformationsfrihet skah råda i rundradion. 1 avtalet heter det vidare attbolaget i programverksamheten skall hävda de grundläggande demokratiskavärdena och att verksamheten skall bedrivas med beaktande av ljudradions ochtelevisionens centrala ställning i samhäUet. Av det sista följer bl. a. skyldighetför bolaget att i lämplig form upplysa om nuets händelser och orientera omviktigare kultur- och samhällsfrågor samt stimulera till debatt kring sådanafrågor. Det heter vidare i riktlinjerna att programmen skaU vara omväxlande till karaktär och innehålloch i skälig omfattning tillgodose ohka intressen i fråga om bl. a. religion,musik, teater, konst, htteratur och vetenskap. Programmen skall skänka godförströelse och underhållning med beaktande av olika smakriktningar. Ävenmindre gruppers intressen av mera särpräglad natur skall i görlig måntillgodoses. Om de motioner som utskottet behandlar i detta betänkandekan sammanfattningsvis sägas att de i stor utsträckning ger uttryck åt enkritisk inställning till programverksamhet. Utskottet finnerför sin del anledning att understryka att visserligen är ettfristående företag men att det har en av samhället anförtrodd uppgift, att detär ett företag i hela samhäUets tjänst. Det har att verka inom ramen för deriktlinjer som anges i lag och avtal men har inom denna ram frihet ochsjälvständighet. Bolagets särställning, dess monopolsituation, gör detsärskilt viktigt att denna frihet och självständighet alltid kombineras med densträvan till objektivitet och saklighet i det samlade programutbudet som ärålagd bolaget. Den uppgift som företaget har förutsätter att medarbetarna hargod kännedom om det svenska samhället, god kontakt med olika grupper inom dettaoch en vilja att spegla vad som händer inom hela samhället. Det är angelägetatt man inom företaget är lyhörd för den kritik och de olika meningsyttringarman möter men bedömer dem självständigt. stäUning som ett företag i hela samhälletstjänst markeras av det sätt varpå ägarintressena är fördelade och styrelsenutses. Den förankring som företaget därmed har innebär en möjlighet tillkontakt mellan företaget och olika medborgargrupper. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om ett uttalandei propositionen 1966: 136 om styrelsens och radiochefens ställning i som detheter ett företag där programverksamheten i så betydande utsträckningdelegeras till ledningarna för de ohka programenheterna. Uttalandet innebar,såvitt nu är i fråga, att ett företag där man medvetet bygger in så starkacentrifugala krafter bör ha en stark ledning, som bär ansvaret föratt samplaneringen genomförs och för att riktlinjerna för företagets verksamhetupprätthålls. Med hänvisning till att avsikten var att en överenskommelse skuUeträffas om allmänna riktlinjer för verksamheten uttalades det vidare, att detsjälvklart måste krävas av företagsledningen att den med kraft skall kunnaingripa om den finner att programverksamheten i något hänseende bedrives på ettsätt som inte är förenligt med de angivna riktlinjerna. Utskottet vill tihäggaatt det för verksamhetens bedrivande enligt de i radiolagen och avtalet angivnaförutsättningarna är nödvändigt att både förståelsen för dessa förutsättningaroch känslan av ansvar för att man i arbetet följer dem är allmän inom företagetoch ständigt hålls levande där. Med de nu anförda synpunkterna påSveriges Radios uppgift och sättet för dess fullgörande har utskottet angivitden allmänna bakgrund mot vilken flera av de i detta betänkande behandlademotionerna bör bedömas. I motionen 1972:233 har hemställts att hosKungl. Maj:t kräver utredning i syfte att bereda större möjligheter förfolkrörelserna att få inflytande över radio- och televisionsverksamheten inomSveriges Radio. Motionärerna anser att folkrörelserna bör få ansvar för"en egen programenhet, på en egen TV-kanal". Vidare har imotionen 1972: 131 hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag till inrättande av ett programråd i enlighet med i motionen angivnariktlinjer. Båda dessa motionsyrkanden avser ändringar i nuvarande organisationoch överensstämmer med yrkanden som framfördes även vid förra årets riksdag ochdå avstyrktes av utskottet samt avslogs av (KrU 1971:8, rskr1971:110). Vad först beträffar folkrörelseinflytandet får utskottetanknyta tih den kortfattade redovisning utskottet lämnat för fördelningenav ägarintressena inom aktiebolaget och sättet för utseende avföretagets styrelse. Den organisationsform som fastställts för Radiobör innebära en möjlighet till medinflytande för folkrörelserna i vårt land.Utskottet anser sig inte böra tillstyrka utredning om en så genomgripandeförändring som den motionärerna angivit och avstyrker därför motionen 1972:233. Vad gäller frågan om ett programråd vill utskottet ocksåhärvidlag peka på de möjligheter som ligger i nuvarande organisation. I 1966års proposition och riksdagsbeslut angående rundradion avvisades förslag om ettprogramråd med hänvisning till att kompetensgränserna mellan ett dylikt ochstyrelsen syntes oklara och till att styrelsen borde ha det odelade ansvaretför verksamheten. Utskottet vill för sin del framhålla betydelsen av en fri ochöppen diskussion i programfrågorna mellan radioföretagets ledning ochmedarbetare å ena och allmänheten å andra sidan i alla de fall då verkligtbehov av en dylik diskussion uppkommer. Därigenom vinner man enligt utskottetsmening mer än genom tillskapande av ett nytt organ, ett programråd, med derisker som onekligen finns för att detta kommer att verka hindrande ochförsvårande på verksamhetens fria utövande. Utskottet som också vill peka på styrelsensmöjligheter att till företaget knyta rådgivande kommittéer, så som skett ifråga om ett par avsnitt av programverksamheten, avstyrker motionen 1972: 131. Inom ramen för nuvarande organisatoriska förhållandenligger yrkandet i motionen 1972:487 att hos Kungl. Maj: t måtteanhåha om åtgärder för en bättre efterlevnad av reglerna i radiolagen och iavtalet mellan staten och . Med anledning av detta yrkande får utskottet dels hänvisa till vad i det föregående sagts omden frihet och självständighet men också det stora ansvar tillämpningen av dessa regler, dels erinra om radionämndensprogram-granskande uppgift. Utskottet som konstaterat att nämnden från och medinnevarande år erhåhit förstärkta resurser inom sitt sekretariat räknar med attnämnden fortlöpande överväger hur granskningsverksamheten skaU kunnaeffektiviseras så att nämnden på bästa sätt kan fullgöra sin uppgift attövervaka att utövar sin ensamrätt på rundradioområdet opartisktoch sakligt och i övrigt efter de riktlinjer som fastställts i avtalet. Vadradioledningen beträffar bör det för denna vara en angelägen uppgift att nogata del av nämndens uttalanden och vidtaga de åtgärder som den bedömer att dessabör föranleda. Utskottet vill betona den vikt utskottet fäster vid att SverigesRadios programutbud får den karaktär som statsmakterna förutsatt men anser siginte böra tillstyrka nu ifrågavarande motionsyrkande. Frågan om den allmänna karaktären av Radiosprogramutbud behandlas också i motionen 1972: 1037 vari önskas enavtalsrevidering så att garantier skapas för att "åtminstone en kanalsåväl i radio som i TV helt befrias från ensidig politisk propaganda, programmed grova våldsinslag och underhållningsprogram, som ej fyller reglernas kravatt ge i bästa mening god förströelse och underhållning". Utskottet sominte anser att en förändring av den art som motionären angivit skulle vara enlämplig riktpunkt för en revision av gällande radioavtal hänvisar till vad idet föregående anförts angående programverksamhet och avstyrkermotionen. Med hänvisning också i detta fall till vad som sagts omprogramverksamheten vill utskottet vidare uttala att utskottet inte kanföreslå att, som yrkats i motionen 1972: 28, göra någottillkännagivande angående det s. k. underhållningsvåldet i rundradion.Utskottet avstyrker motionen såvitt den nu är i fråga. I två motioner nämligen 1972: 491 och 1972: 1063aktualiseras frågan om politiska program i rundradion. I den förstnämnda yrkasatt hos Kungl. Maj: t begär sådan komplettering av avtalet mellanstaten och att de politiska partierna bereds tid för kontinuerhgprogramverksamhet i ljudradion och televisionen i vad gäller både riks- ochlokalutsändningar. 1 den senare av de båda motionerna hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj: t begär utredning och förslag om fristående politiska program. Yrkandet i förstnämnda motion, som innebär att depolitiska partierna i ett reviderat radioavtal skall tillerkännas en visssändningsrätt, leder tanken tih den speciella konstruktion i fråga omsändningsrättsinnehavare, som ingick radioutrednings förslag om s.k. särskUd rundradio, en konstruktion som radioutredningenligt sina direktiv inte har att ta upp till övervägande. Enförändring i enlighet med motionärens önskemål skulle innebära ett avsteg frånnuvarande system med ensamrätt för att besluta i programfrågoroch skyldighet att sörja för ett programutbud av den art som förutsattes iradiolagen och i gällande avtal. Utskottet finner inte skäl att tiUstyrkaåtgärder med sikte på en dylik förändring. Utskottet avstyrker både motionen1972: 491 och motionen 1972: 1063. I anslutning tih vad i det föregåendeanförts om innebörden av skyldigheter i fråga om programutbudetoch i anledning av de nu aktuella motionsyrkandena vill utskottet emellertiddärjämte erinra om att radioavtalet bl. a. innebär att rundradion i lämpligform skall orientera om viktigare samhällsfrågor och stimulera till debattkring sådana frågor. Önskemål om programinslag av en bestämd karaktär möteräven i motionerna 1972: 1062 och 1972: 1081. I den förra önskas attförsam-hngsgudstjänst skall sändas i TV utan att detta inkräktarpå nuvarande utbud av program inom det religiösa området, medan i den senareuttalas att de dagliga TV-sändningarna bör inrymma ett program av religiöskaraktär. Frågan om vilket programutrymme som skall beredasgudstjänster och andra rehgiösa inslag är av den art att den skall avgöras avSveriges Radio. Det är en avvägningsfråga som måste bedömas med beaktande avavtalets föreskrift att programmen i skälig omfattning skall tillgodose olikaintressen. Utskottet avstyrker motionerna. I motionen 1972: 341 uttalas att anser attradioavtalets krav på skälig balans mellan åsikter och intressen i vad gällerbarnprogrammen bör tillgodoses inom det enskilda programmet. Motionärernafinner detta vara en orimlig ståndpunkt eftersom rundradions program i övrigt iså stor utsträckning präglas av en medveten strävan att påverka dem som tar delav programmen. 1 motionen påyrkas en översyn av begreppet opartiskhet i vadgäller barnprogrammen. Enligt vad utskottet inhämtat har frågan om barnprogrammenbehandlats av radiochefen i en tUl radionämnden ingivenpromemoria. I denna uttalas bl. a. att den strävan efter opartiskhet som enligtSveriges Radios uppfattning bör utmärka varje enskUt program ibarnprogramverksamheten, enligt företagets bedömning omöjliggör sändning avrena förkunnelseprogram i de ordinarie barnprogrammen. Något hinder attutanför denna ram ibland sända tydligt rubricerade program med religiösförkunnelse anpassad för barn föreligger däremot enligt promemorian inte. Utskottet erinrar om vad utskottet i det föregående anförtom radionämndens programgranskande verksamhet och om samspelet mellan nämndenoch radioledningen. Eftersom frågan om opartiskhet i barnprogrammen tagits uppi nyssnämnda promemoria anser sig utskottet kunna räkna med att den övervägs av nämnden, och utskottet avstyrkerdärför motionen. Utskottet vill tillägga att de uttalanden som utskottet nyssgjort beträffande andra religiösa program i rundradion är tUlämpliga även i vadgäller frågan om i vilken utsträckning det i rundradion skall förekommanyssnämnda "tydligt rubricerade program med rehgiös förkunnelse förbarn". Det i motionen 1972: 1051 framförda yrkandet om att enkontinuerlig information i skol- och utbUdningsfrågor skall ges på fastprogramtid i TV avstyrkes av utskottet med hänvisning thl Radiossjälvständighet i fråga om programvalet. vill utskottet emellertiderinra om att radioutredning har i uppdrag att utreda behovet av ökatprogramutrymme i ljudradion för bl. a. informationsändamål och att utredningensplanering av hur olika programbehov bäst skall tillgodoses skall ske integrerati fråga om valet av ljudradio eller TV. I motionen 1972: 28 hemstähs, såvitt nu är i fråga, attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförs om Radiosprogram-pohtik. Det önskade tiUkännagivandet gäller alltså de olika programpolitiskauttalanden som görs i motionen. Utskottet, som inte kan godta den allmänna bild avförhållandena inom som lämnas i motionen, vill i fråga omprogramverksamheten framhålla att det ansvar som åvilar måsteutövas av radioledningen och att denna därför också måste ha erforderligamöjhgheter att hävda sin uppfattning. Utskottet vill understrykavikten av frihet och allsidighet i programutbudet och av en konsekventvakthållning kring yttrandefriheten. Utskottet har i det föregående behandlat det uttalande somi motionen görs om underhållningsvåld i TV. Ett annat uttalande går ut på attökat utrymme i programarbetet bör ges åt utomstående filmare,frilans-journalister, fria teatergrupper och andra grupper av konstnärer.Delade meningar kan inte råda om att det är värdefullt för allsidigheten ochomväxlingen i programutbudet att krafter utanför anlitas iprogramarbetet, men utskottet anser sig inte böra föreslå att göranågot uttalande av den innebörd motionärerna önskat. Utskottet avstyrker yrkandet i motionen 1972: 28 om ettriksdagsuttalande om programpolitik i den del detta yrkandeinte tidigare behandlats. Med hänsyn tiU den ställning som fristående icke-statligtföretag som intar avstyrker utskottet det i motionen1972:28 framstäUda yrkandet att skall uttala sig för att SverigesRadio utträder ur . I fråga om det juridiska ansvaret för programverksamheteni gäller en radioansvarighetslag medbestämmelser som i huvudsak ansluter tih motsvarande rättsliga reglering Frågan om en enhetlig reglering igrundlag av yttrandefriheten i massmedier m. m. utreds f. n. av massmedieutredningen.1 utredningens arbete ingår även att överväga reglerna om ansvar och skadeståndvid missbruk av yttrandefriheten. Det i motionen 1972: 1057 framställdayrkandet om en översyn av ansvarsbestämmelserna för programverksamheten iSveriges Radio kan alltså anses vara tillgodosett, och utskottet avstyrkerdärför motionen. I motionen 1972: 1070 har framhållits att en betydande delav svenska folket inte har möjhghet att se programmen i antingen därföratt de bor i områden som inte täcks av sändningarna i denna kanal eller därföratt de inte har apparater som kan ta emot TV 2-programmen. Motionärerna uttalaratt den fria konkurrensen mellan de båda TV-kana-lerna inte får tiUåtas ledatill att exempelvis mycket stora idrottsevenemang sänds endast i kanal ochdärmed inte blir tillgängliga för en stor del av folket. En översyn av de riktlinjersom är vägledande för samordningen av programverksamheten är enligtmotionärernas mening önskvärd. riksdagsbeslut ang. rundradioverksamhetenförutsattes att de båda TV-kanalerna skall arbeta i inbördes tävlan. Samtidigtförutsattes dock en viss samordning bl. a. i fråga om stora evenemang,exempelvis på idrottens område.