bet · FV01KU26 · 1972-12-31 00:00:00 — I brev den 28,6,1968 bemyndigade Kungl, Maj:t FFV attunder förutsättning av Kungl, Maj:ts och godkännande träffa avtal omförvärv av bl, a. . Genom försäljningsavtal den20,9,1968, bilaga 7, förvärvade FFV från AB samtliga aktier i , I 5 § i avtalet intogs en bestämmelse, innebärande attköparen garanterade att bolagets skuld till säljaren skulle betalas kontant isamband med aktieöverlåtelsen den 1,1,1969, Övertagandet av ansvaret för ifrågavarande skuld, somuppgick till , utgjorde en ovillkorUg förutsättning för att avtaletskulle godkännas av säljaren, FFV bedömde att det låg helt inom det FFV lämnadeuppdraget att medge att en bestämmelse av angiven innebörd intogs i avtalet.Därest FFV i samband med förhandhngarna med AB icke tillmötesgåttönskemålet om att överta ifrågavarande skuld hade detta medfört att något avtalmed AB icke kommit till stånd. Detta hade i sin tur inneburit att någonersättningsindustri av nuvarande omfattning och struktur inom rimlig tid ejhade kunnat förläggas till flygverkstadens gamla verkstadsområde i . Ovannämnda försäljningsavtal av den 20,9.1968 finnsomnämnt i propositionen 1969:105 (sid, 10) i vilken villkoren för förvärvetredovisats, I denna har även omnämnts att FFV övertagit betalningsansvaret förden skuld, som hade till säljaren, dvs. I statsutskottets utlåtande 1969:103 (sid, 3) anförutskottet bl, a, följande: I de uppgifter, som kommitutskottet till del har emellertid rimligt underlag presterats för det omdömetatt denna satsning är acceptabel ur företagsekonomiska och samhällsekonomiskasynpunkter. beslöt den 23,5,1969 (rskr,247) i enlighet med vad utskottet hemställt. Motbakgrunden av ovanstående anser FFV att beträffande ifrågava- rande lånetransaktion måste gälla, att denna godkänts avKungl, Maj:t och . Vad avser det lån på som FFV mot revers den 8,8,1969lämnade () vill FFV framhålla följande. I samband med etableringen av SMT förutsattes att detmarkområde jämte därå befintliga byggnader, som SMT erfordrade för sinverksamhet skulle av SMT kunna förvärvas till i dåvarande FörsvaretsFabriksfond bokförda värden. Genom ett sådant förvärv skulle SMT ha erhållitmöjligheter att genom belåning i bank anskaffa de ytterligare för driften erforderligarörelsemedlen, FFV framställning till Kungl. Maj:t om försäljning till SMT påovan angivna villkor avslogs emellertid. Det blev därför nödvändigt atttillfälligt försträcka SMT för rörelsen oundgängligen erforderliga likvidamedel till dess kreditfrågan på annat sätt kunde lösas. När FFV på grund däravbeviljade SMT nyssnämnda lån på , får detta också ses bl, a, motbakgrunden av den omständigheten att SMT då utgjorde ett av FFV helägtdotterbolag. FFV kan därför icke finna att FFV i förevarande hänseendehandlat i strid mot statens intresse utan helt i enlighet med de bemyndiganden,som måste anses ligga i det till FFV lämnade uppdraget att förvalta ochövervaka SMT rörelse. På samma sätt skulle varje moderbolag ha handlat imotsvarande situation. Möjlighet att i detta läge avvakta statsmakternas beslutförelåg icke. Den 3,3,1971 hemställde FFV om Kungl. Maj:ts godkännandeav de avtal om försäljning av mark och byggnader, som FFV träffat med dels SMT,dels , I propositionen 1971:98 (sid, 3) i vilken Kungl, Maj:themställer om bemyndigande att godkänna ifrågavarande avtal uttalardepartementschefen bl. a. följande: Den överlåtelse av huvuddelen avindustriområdet till SMT som enligt det tidigare nämnda köpeavtalet den 1 5februari 1971 avses ske är av stor betydelse för bolaget. Som ägare tillområdet får SMT handlingsfrihet i fråga om byggnation o. d. Det är ocksåviktigt att bolaget erhåller belåningsbar fast egendom, vilket betydligtunderlättar för bolaget att finansiera sin pågående expansion. Genom sistnämnda uttalande anserFFV, att dejjartementschefen indirekt accepterat den av FFV vidtagnaprovisoriska åtgärden att bevilja SMT ett lån på i avvaktan på den nuskedda försäljningen av mark och byggnader till SMT. Genom ett den 23,6.1970 tecknat avtal överlät samtliga 10 000 aktier i för en köpeskilling av 24 mkr.Enligt 4 § sistnämnda avtal åtog sig borgensansvar för SMTskulder tiU FFV på för erhållet lån och pä motsvarande SMT skuldvid övertagandet den 1,1,1969 tiU AB , vars fordran enligt ovan övertagitsav FFV, Detta avtal godkändes av Kungl. Maj:t den 29,6,1 970, Enligt FFVförmenande torde detta också innebära att Kungl. Maj:t därmed även godkäntsåväl nyssnämnda av FFV övertagen skuld som FFV beviljande av lån till SMT, 1vilket fall som helst måste konstateras att genom Statsföretag ABborgensåtaganden FFV risktaganden genom ifrågavarande engagemang helteliminerats, FFV vill i detta sammanhang erinra om att frågan omöverlåtelse av SMT från FFV till behandlades vid ettsammanträde den 9.6,1970 i närvaro av ledningen för , Viddetta sammanträde överenskoms bl. a, att SMT skulle övertas av Statsföretag ABfr, o, m. den 1,7,1970, SMT skuld till FFV, dvs. dels FFV utoetalning till ABVolvo, dels det direkta lånet på eller sammanlagt skullekvarstå såsom en skuld från SMT till FFV och avbetalas med likabelopp och med en ränta motsvarande FFV räntekostnader. PM av den9.6.1970 bifogas, bilaga 3. När det gäller ovannämnda lån till SMT viU FFV göragällande allmänna reflexioner. Bildandet av SMT innebar att detta bolag fickställning av dotterbolag i förhållande till FFV. Detta medförde att detfinansiella ansvaret för SMT verksamhet kom att åvila FFV på samma sätt son:gäller för ett moderbolag visavi ett dotterbolag i en bolagskoncern. Den vägsom sedvanligen användes för att överföra medel från moderbolag tilldotterbolag, nämUgen genom koncernbidrag, står av formella skäl ej öppen förett affärsdrivande verk. Det naturliga sättet för FFV att ställa rörelsemedeltill sina dotterbolags förfogande blir då lån. Ett sådant lån, som sker inom en koncernbildning av typenFFV-SMT, och således ej till ett utomstående rättssubjekt, kan emellertidenligt FFV uppfattning ej jämställas med sådana lån som Kungl. Maj:t enligt 64och 65 §§ regeringsformen ej får lämna utan medgivande, EnUgt FFVmåste den omständigheten att statsmakterna ställt medel till FFV förfogande föratt bilda det belagda dotterbolaget innebära att statsmakterna godkäntetablerandet av ett koncernförhållande mellan FFV och SMT, Därmed måste ocksåstatsmakterna ha godkänt och förutsatt sådana normala finansiella transaktionermellan FFV och SMT, som erfordras för att FFV skall fullgöra sitt finansieringsansvargentemot SMT, Några andra än sådana normala finansiella transaktioner har ejförekommit. Mot bakgrunden av de tidigare omnämnda uttalandena istatsverkspropositionen om ökad rörelsefrihet för FFV, har det också varitnaturligt, att verkets ledning uppfattat sig oförhindrad att ställa medel tillett dotterbolags förfogande, för att dettas verksamhet skall kunna bedrivas påav statsmakterna förutsatt sätt. Överförandet av medel har varit att sesom bokföringstransaktioner inom koncernen av en art som är helt accepteratinom företagsvärlden. Frågan om FFV engagemang i vissa bolag 1 är ettföretag, som utvecklat avancerade produkter inom området medicinsk elektronik,huvudsakligen bestående av apparater och instrument för analys avkroppsvätskor. Bland produkterna märks främst en helautomatisk blodanalysmaskinför kliniska laboratorier benämnd Autolab, som bland medicinsk expertis vunnitinternationellt erkännande. Vidare kan nämnas elektroniska blodkroppsräknare,fotoelektriska kolorimetrar etc. Produkterna anses vara av stort värde vid effektiviseringenav det kliniska laboratoriearbetet vid sjukhusen. Då ifrågavarande produkter bedömdes vara väl lämpade förproduktion vid FFV delägda dotterbolag såväl med hänsyn till dettabolags kunnande som kapacitet på det elektroniska området samtdet i övrigt ansågs angeläget att tillföra en lönsam legotillverkningför att därigenom kompensera den minskade orderingången från försvaretsmyndigheter, förvärvade det då av FFV belagda dotterbolaget den 1,9.1969samtliga aktier i för en köpeskilling av . Då SMT saknade egna medel för förvärv av Linson InstrumentAB och det bedömdes såsom i hög grad angeläget att sistnämnda företag förvärvadesav , förskotterade FFV de medel som erfordrades förköpeskillingens erläggande enligt 4 § i försäljningsavtalet. av FFVsålunda förskotterade medel uppgår till . Kostnaderna har i avvaktan påslutligt ställningstagande till ägareförhållandet redovisats under särskiltförskottskonto. Köpet innebar att skulle tillverka de i avtaletavsedda produkterna men att , som hade envärldsomfattande försäljningsorganisation liksom tidigare skulle åta sig försäljningsverksamhetensamt att skulle bedriva utveckling av nya produkter. Med hänsyn till bh a, det redan etablerade och starktintegrerade samarbetet på såväl produktions- som utveckUngsområdet mellan TelubAB och ansåg FFV det både lämpligt och angeläget attLinson tillhör , Härför talade även dels att allaväsentliga beslut som berör måste fattas medhänsynstagande till FFV intressen i , dels att verksamheten inom detmedicinska området har ett naturligt samband med andra verksamhetsgrenar inomFFV varigenom i sin tur en samordning med motsvarande aktiviteter inom denoffentliga sjukvårdssektorn bättre kan ernås. Vid det tidigare omnämnda (sid, 12) sammanträdet den9.6.1970 överenskoms att tills vidare skulle kvarligga hosSMT men att FFV skulle tUl Kungl, Maj :t inge förslag om att pä tilläggsstat1970/71 förvärva . SMT utlägg för köpet av , dvs. dels betalning, dels den utbetalning som skulleske den 1,7,1970, skulle övertas av FFV såsom ett lån tiU SMT, FFV hemställde den 22.9.1970 att Kungl. Maj:t måtteföreslå att på tilläggsstat till riksstaten för /7 1anvisa ett investeringsanslag av för förvärv av samtliga aktier i . Denna framställning har ännu icke behandlats av Kungl, Maj:t bl,a, beroende på att frågan om bolagets slutgiltiga placering är föremål förutredning inom den av affärsverksdelegationen tillsatta utredningen omverksamhetsinriktning för FFV. träffade FFV enöverenskommelse om utvecklingssamarbete med ett antal svenska företag.Samarbetet sker inom ramen för ett bolag som bildats särskilt för dettaändamål, Projection KB, Bolaget avses i princip inte disponeraegen kapacitet för teknisk utveckling utan skall repliera pådelägarföretagens resurser. främst avsett att vara ett gemensamt organ för uppsaniUng,produktion och värdering av idéer, för ledning och samordning av projekt samtför marknadsanalyser och marknadsbedömningar, FFV kostnader för dettaengagemang upptogs i propositionen 1969:110 till . Dettotala insatskapitalet i kommanditbolaget uppgår till , av vilket FFVhar bidragit med 1/7, Övriga kommanditdelägare är , AB Bahco, , , samt de tillPromotion-koncernen hörande bolagen , A Z och AB SvenskaElektromagneter, Bolagsmän i kommanditbolaget är dels ett aktiebolag, vilketbildats av intressenterna gemensamt under firma ochvilket är komplementär, dels intressenterna vilka samtliga har ställning avkommanditdelägare. avseende kommanditbolaget samt bolagsordningenför aktiebolaget bifogas, bilaga 9, JämUkt I 1 § i bolagsavtalet skall intressenternaförsträcka kommanditbolaget med förlagsmedel i form av "ordinäralån" i början av varje räkenskapsår samt "extraordinära" lånenUgt beslut av styrelsen, 1 Projection har FFV förvärvat aktier tillett nominellt värde av och i Projection KB har FFVförvärvat andelar (insatskapital) till sammanlagt . Jämlikt 11 §ovannämnda bolagsavtal har FFV till kommanditbolaget såsom förlagslån utbetalat428 som belastar FFV investeringsanslag, delpost civila produkter, hade FFV ett storfbehov av att utvidga sin tillverkningskapacitet vid Beklädnadsverkstaden iKarlskrona (CBV). Ökade resur.ser erfordrades sålunda för tillverkning av de tvåhuvudprodukterna, sjukhuskläder och uniformer. hade i råkati ett besvärligt läge och börjat permittera en del personal.Företaget nedlades kort efteråt, varigenom samtliga anställda förlorade sittarbete. Genom nedläggningen av erbjödsmöjligheter för FFV att snabbt utöka sina produktionsresurser inomkonfektionsområdet genom att driva en verksamhet i med utnyttjandeav där tillgängliga lokaler och maskiner. Därigenom kunde FFV även bidra tillatt lösa det sysselsättningsproblem som uppstått i orten. Samtliga friställdaerbjöds sålunda återanställning. Sedan FFV från enligt avtal den6,2,1970, bilaga 10, inköpt största delen av bolagets maskiner och inventarierför en köpeskilling av , samt av (stad) förhyrt den av tidigare disponeradeindustribyggnaden, igångsattes FFV verksamhet i , med ett aktiekapital på förhyrmaskiner och inventarier samt lokaler av FFV, Av ovanstående framgår att FFV ej lämnat något lån tillTrivab för maskininköp. Det verkUga förhållandet är att FFVuthyr bl. a. från förvärvade maskiner och inventariertill . Syftet med (Swequip) verksamhet är att främja intressenternas export avsjukhusförnödenheter. I samarbete med ett annat företag, ,skall Swequip bevaka utländska marknader och avge samlade offerter påanbudsinfordringar efter blandade specifikationer för sjukhusförnödenheter,Swequip inhämtar alternativa delofferter från i första hand bolagetsintressenter och sammanställer dessa till en gemensam samlad offert. Därestoffert på likvärdiga artiklar föreligger från flera intressenter är det Swequipskyldighet att ta det fördelaktigaste budet. Om ingen av intressenterna kanlämna offert på en viss produkt har styrelsen eller, med dess bemyndigande,verkställande direktören rätt att besluta att anbud på produkter skall inhämtasfrån företag som inte är anslutna till Swequip, Samma sak gäller om pris ellerandra villkor som någon av intressenterna angett uppenbarligen inte ärinternationellt konkurrenskraftiga. Innan anbud infordras från utomståendeskall emellertid Swequip meddela de intressenter som för det slags produkterdet är fråga om. FFV har i Swequip tecknat 100 aktier på totalt 10 000 kr.Beloppet har utbetalats den 19,10,1970. Kostnaderna har belastat investeringsanslag,delpost civila produkter, EnUgt 6 § i förslag till konsortialavtal mellan intressenternaförbinder sig dessa att var och en teckna borgen för län som bolaget upptartill ett belopp motsvarande högst dubbelt så mycket som den del av aktiekapitaletsom vederbörande intressent innehar. Någon sådan borgen har ännu inte tecknatsav FFV. Övriga intressenter i Swequip framgår av bifogadteckningslista, bilaga 11, Den främsta anledningen till att FFV beslöt sig för attingå som' delägare i Swequip är den betydande produktionen avsjukvårdspersedlar vid FFV anläggningar i och ochönskemålet att kunna exportera dessa produkter för att därigenom kunnatillverka persedlarna i större serier och till lägre kostnader. 5 ., Inc. Swedish Industrial DevelopmentCorp., Inc, (SID) i bildades på initiativ av två statliga bolag.Svenska Utvecklings AB och (Svetab). De förstadiskussionerna om SID bildande fördes , hade börjat sin verksamhet medan Svetab vid dennatidpunkt ännu var ett s. k. 5 000-kronorsbolag som upprättats av såsom en serviceåtgärd gentemot industrietableringsdelegationeni syfte att göra det möjligt för delegationen att vid behov kunna ingå bl. a.options- och samarbetsavtal, SID var från början tänkt att bli en organisation för destatliga företagen i dera? kontakter med amerikanska företag och den amerikanskamarknaden. Sedan diskussionerna om SID bildande och ägarsani-mansättning tagitfastare former - innebärande bl, a, diskussioner mellan å enasidan initiativtagarna till SID och den tilltänkte verkställande direktören och å andra sidanindustriministern och företrädare för industridepartementet togs i augusti1969 den första kontakten med FFV för att sondera verkets intresse av attutnyttja SID tjänster och att bli delägare i SID, För FFV framstod det vid dennatidpunkt som uppenbart att det förelåg ett betydande behov av bättrekontaktvägar och mer kvalificerade utredningsresurser med hänsyn till bl. a.företagets teknologiska samarbete med flera företag i och förväntade behovav marknadskompetens rörande den amerikanska marknaden för i första hand FFVcivila produktion. FFV har utnyttjat SID tjänster i störreutsträckning än övriga aktieägare. Det låg uppenbarligen i FFV affärsintresseatt SID kom till stånd och fick tillräckUga ekonomiska och personella resurserför att på ett kvalificerat sätt möta uppdragsgivarnas efterfrågan på tjänster.Det låg givetvis också i FFV intresse att i egenskap av delägare medstyrelserepresentation kunna påverka SID uppbyggnad och organisation. Detförtjänar slutligen i detta sammanhang att nämnas att SID aktieägareursprungligen fick en betydUgt lägre timdebiteringstaxa i SID än övrigauppdragsgivare för övrigt väsentligt lägre än de flesta andra konsultföretagsi en omständighet som hade viss betydelse för FFV ställningstagande.Sedan intresse för delägarskap i SID även framförts från Innovations ABProjection KB, kunde vid den konstituerande bolagsstämman i SID den 26,10.1969konstateras att antalet aktieägare var fyra_, , Svetabsom permanentats och givits betydande finansiella resursergenom beslut av Projection KB och FFV med vardera 25 %av aktiekapitalet, som uppgick till US $ 80 000. I syfte att ytterligareförstärka SID resurser har beslutats en ökning av aktiekapitaletmed US $ 100 000. Mot bakgrunden av den höga utnyttjandegraden av SID tjänsterhar FFV därvid tecknat US $ 10 000. 1 detta sammanhang utökades även antaletaktieägare som f, n, utgör: Summa 180 000 100, För aktieteckning i SID har FFVanvänt, den 103 600 kr och den ,. Kostnaderna harredovisats på förskottskonto men kommer att under innevarande budgetåröverföras till FFV investeringsanslag, delpost civila produkter, Docenten ,, och apotekaren , , har gemensamt jort en uppfinning av enindikatoranordning för kontroll av vissa livsmedels konsumtionslämplighet. bedömes få stor betydelse för bl. a. livsmedelsindustrinoch avses tillföra FFV en betydande produktion genom att vissa för projekteterforderliga tillverkningar kan förläggas till några i FFV ingående enheter, FFV och () har i ettden 1,7,1970 undertecknat stiftelseavtal förklarat sig intresserade av atttillsammans med uppfinnarna vidareutveckla och exploatera uppfinningen. Dettaskall enligt stiftelseavtalet ske i formen av ett kommanditbolag, I det kommanditbolag, som bildades den 1,7,1970, ingår somkommanditdelägare FFV med en tredjedel, med en tredjedel och envar avuppfinnarna med en sjättedel av bolagets totala insatskapital på 30 000 kr.Bolagsordningen bifogas, bilaga 12. EnUgt 3§ stiftelseavtalet överlät den ,1970 avsitt aktieinnehav i (tidigare AB Intermarin) till FFV entredjedel och till envar av uppfinnarna en sjättedel. Detta aktiebolag ingårsom ansvarig delägare (komplementär) i kommanditbolaget. Bolagsordningenbifogas, bilaga 13. I ersättning för de övertagna aktierna har FFV ochuppfinnarna övertagit, FFV en tredjedel = 12 och envar av uppfinnarnaen sjättedel = 6 av skuld till (aktiekapitaloch reservfond) enligt till stiftelseavtalet bilagd balansräkning. Aktiekapitalet i utgör och varjeaktie lyder å I . Aktieinnehavet fördelar sig enligt följande: Enligt 2 § stiftelseavtalet skallenvar av och utöver gjorda insatser till kommanditbolaget somförlagslån tillskjuta . har FFV sålunda den5,10,1970 utgett som insatskapital och som föriagslån.Kostnaderna har redovisats på förskottskonto men kommer att överföras till1970/investeringsanslag, delpost civila produkter. Den ovan relaterade konstruktionen med ett kommanditbolagoch ett aktiebolag som komplementär framgår av bifogat schema, bilaga 14. Flertalet ovan angivna bolag har avdepartementschefen redovisats i statsverkspropositionen 1971 bilaga 15 (sid.137) i vilken bl. a, följande anföres: /69 harfabriksverken beviljats medel för ökad civil tillverkning. En del av dessamedel har tagits i anspråk för att i samarbete med andra företag utveckla nyaprodukter. Sålunda träffade fabriksverken en överenskommelse omutvecklingssamarbete med ett antal företag inom bl. a, verkstadsbranschen.Samarbetet sker inom ramen för ett kommanditbolag. ProjectionKB, som är ett gemensamt organ för uppsamling, produktion och värdering av idéer och projekt samt för prövning avtekniska och kommersiella förutsättningar för sådana projekt. Vidare harfabriksverken träffat avtal med ochHusqvarna om samarbete inom ramen för KB United () i syfte att vidareutveckla den s, k, StirUngmotorn somutvecklats av Philipskoncernens huvud företag i , Liceosrätt harförvärvats av kommanditbolaget och utvecklingsarbetet pågår vid verkstaden iMalmslätt. Fabriksverkens engagemang i de båda här nämnda kommanditbolagen hartidigare nämnts i prop. 1969:110 (s, 89), Fabriksverken har ingått nya samarbetsavtal medandra företag. Sålunda har fabriksverken ingått som delägare i det i Förentastaterna bildade . vars syfte är att fåkontakt med den amerikanska marknaden. Fabriksverken är även delägare iSwedevelop tillsammans med ett 30-tal andra företag.Delägarna har det gemensamt att de saluför produkter av olika slag avsedda försjukhusen. Vidare har fabriksverken, och ett paruppfinnare ingått samarbete i , som har till uppgiftatt vidareutveckla en uppfinning som avser ett sätt att kontrollera djupfrystalivsmedel. Produktionen av kontrollmedlet skall ske inom fabriksverken ochberäknas kunna påbörjas . Slutligen bör här också nämnas det avfabriksverken helägda , som bildades för attadministrativt handha tillverkningen av sjukhuspersedlar i , har i sittbetänkande nr 1971 (sid, 22) bl, a, uttalat följande i anledning avstatsverksproposjtionen: Fabriksverken har sedan budgetåret1968/69 beviljats 5 milj. kr. för ökad civil produktion. Dessa medelhar tagits i anspråk bl, a. för att i samarbete med andra företag utveckla nyaprodukter. I statsverkspropositionen redovisas bl. a. samverkan med och i syfte att vidareutveckladen s. k. Stirlingmotorn samt delägarskap i Swedevelop-ment Hospital EquipmentAB, som saluför produkter avsedda för sjukhusen, och i ,, som har till uppgift att vidareutveckla en uppfinning pälivsmedelsteknikens område. Vidare erinras om det av fabriksverken helägdaTrivab , som administrativt handhar tillverkningen avsjukhuspersedlar i , Fabriksverkens ansträngningar att öka sin civila produktionhar varit föremål för uppmärksamhet och diskussion i olika sammanhang.Diskussionen har gällt såväl produktionsinriktningen som verksamhetensorganisatoriska former. Genom studiebesök vid fabriksverken har utskotteterhållit information i dessa ämnen. Utskottet, som anser det angeläget attfabriksverken kännetecknas av effektivitet i fråga om produktionsinriktning ochverksamhetsformer, förutsätter att Kungl. Maj:t noga följer verkets strävandeni detta hänseende och tar de initiativ till förändringar av nuvarandeförhållanden" som kan visa sig erforderliga. Inom har vid ettflertal tillfällen frågan om företagsformen för FFV diskuterats, varvidjämförelser gjorts med den företagsform som är vanligast inom svensktnäringsliv, nämligen aktiebolagsformen. har även 1970 avgivityttrande över två hkalydande motioner 1:757 och 11:558 om konkurrens på likavillkor mellan statliga och enskilda företag, i vad avser oinbildning av FFVtill aktiebolag, bilaga 15. Beträffande de lån som FFV lämnat ide av industridepartementet påtalade fallen skiljer sig dessa ur principiellaoch rättsliga synpunkter knappast från dels det lån om , som FFV den8,12,1969 beviljade det bolag () som sedermera ombildades tillStatsföretag , dels det lån om , som FFV den 15,1,1970 beviljadesistnämnda bolag. Ifrågavarande lånetransaktioner påtalades i en tillJustitieombudsmannen den 30.4.1970 inkommen skrift. uttalade i sitt beslut att med hänsyntill de bakomliggande förhållandena, som grundar sig på beslut av regering ochriksdag om bildande av bl. a. anledning saknades anta att vidde påtalade lånen någon tjänsteman vid eller FörenadeFabriksverken gjort sig skyldig till tjänstefel eller att eljest någotförekommit som påkallar ingripande från sida.