bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Enligt nuvarande bestämmelseromfattar grundutbildningen för dem som fullgör bistånds- och katastrofutbUdning450 dagar och består av inledande utbUdning , allmänbiståndsutbildning och katastrofutbildning under 1 10 dagar.Enligt departementschefens mening bör grundutbUdningen ha ett sådant innehållatt den utgör grund för krigsplacering inom enbart civUförsvaret.KatastrofutbUd-ningen får enUgt hans mening anses ge de färdigheter som krävsför att nå detta syfte. Han förordar därför att den inledande utbUdningenslopas fr. o. m. /73. Härigenom bringas grundutbUdningenför dem som fullgör bistånds- och katastrofutbUdning i överensstämmelse medtjänstgöringstiden för huvuddelen av de underofficersuttagna värnpliktiga. 1 detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:1609 av m. fl. (vpk) såvitt avserhemställan att hos Kungl. Maj:t begär förslag om att värnpUktiga sombeviljats vapenfri tjänst får lika lång tjänstgöringstid som genomsnittligtgäller för andra meniga värnpliktiga. Departementschefen anser att enorganisatorisk handlingsfrihet inom det militära försvaret bör främjas genomatt utbildningssektorn prioriteras vid fördelning av tillgängliga resurser.Liksom försvarsutredningen förordar han att man utreder olika alternativbeträffande värnpliktstjänstgöringen. Ulskollet har i det föregåendetillstyrkt all värnpliktsutbildningen blir föremål för en särskild utredning.En sådan har som nämnts redan blivit tillkallad. Försöksverksamhetenunder /73 innebär bl. grundutbildningstiden för vissa värnpliktskalegorierkommer att understiga den i värnpliktslagen (1941:967) angivna minsta tidenför grundutbildning, . Maj:t har därför föreslagit riksdagenatt antaga ett förslagom ändring i 27 § värnpliktslagen. Förslaget innebär attden minsta tiden för grundutbildning bestäms . Utskottet har inte något att erinra mot förslaget till lagom ändring i värnpliktslagen. Utskottet erinrar om att i annatsammanhang har antagit förslag om ändringar i 27 § värnpliktslagen(prop. 1972:44, FÖU 1972:13, rskr 1972:166). Med anledning av att tiden för grundutbildning avvärnpliktiga minskas föreslås också att utbildningstiden för de vapenfriatjänstepliktiga reduceras. Departementschefen förordar att utbildningstidenför huvuddelen av dessa minskas från 450 . Denna tid motsvararungefär den sammanlagda tiden för grundutbildning och repetitionsutbildningför huvuddelen av de underbefälsuttagna värnpliktiga som omfattas avförsöksverksamheten. Maj:ts förslag till lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tjänst innebär att tjänstgöringsskyldigheten bestämstill minst 400 och . I motionen 1972:1609 har hemställts, såvitt nu är i fråga,att hos Kungl. Maj:t skall begära förslag om att värnpliktiga som harbeviljats vapenfri tjänst får lika lång tjänstgöringstid som genomsnittligtgäller för andra meniga värnpliktiga. Som riksdag har uttalat (prop. 1971:88, FöU1971:14, rskr 1971:144) bör vid bestämmande av utbUdningstiden för vapenfriatjänstepliktiga i första hand beaktas behovet av utbildning för avseddakrigsuppgifter men också tillses att tiden inte blir så kort att det framstårsom om den vapenfrie får en särskild förmån utöver att hänsyn tas till hansövertygelse och samvete. Den nu föreslagna ändringen innebär en anpassning tilltiden för värnpliktsutbildning under försöksverksamheten och medger enanpassning till utbildningsbehovet för den vapenfrie. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till Kungl. Maj:ts förslag och avstyrker bifall till motionen1972:1609 i denna del. I propositionen föreslås även viss ändring beträffandebistånds- och katastrofutbildningen av värnpliktiga m. fl. Enligtdepartementschefens mening bör grundutbildningen för dem som fullgör bistånds-och katastrofutbildning ha ett sådant innehåll att den utgör grund förkrigsplacering inom enbart civilförsvaret. Departementschefen förordar attgrundutbildningens inledande utbildning skall utgå. Under denna delav utbildningen har värnpliktiga avsetts fä allmänmilitär utbildning ochvapenfria tjänstepliktiga en praktiskt inriktad utbildning. Utskottet har inte något att erinra mot de ändrade grunderför bistånds- och katastrofutbildning av värnpliktiga m. fl. somdeparte-nientschefen har angett. Utskottet hemställer att riksdagenA. antar de vid propositionen 1972:75 fogade förslagen tiU 1. lagom ändring i värnpliktslagen (1941:967), 2. lagom ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, B. godkänner de ändrade grunder förbistånds- och katastrof utbildning av värnpliktiga m. fl. som departementschefen har angett, C. avslårmotionen 1972:1609 såvitt nu är i fråga. I propositionen 1972:75 har Kungl.Maj:t (s. 188-192) föreslagit »tt dels godkänna vaddepartementschefen har förordat beträffande förmåner åt värnpliktiga m. fl.,dels anta ett inom försvarsdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändringi familjebidragsförordningen (1946:99). I detta sammanhang har utskottetbehandlat följande motionsyrkanden, nämligen dels motionen 1972:952 av herrGernandt (c) i vilken har hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller omsnabbutredning av möjligheterna att tillföra resurser vid militärautbildningsenheter för att göra det möjligt att på ett mer intresseväckande ochför framtiden stimulerande sätt tillvarata tiden för fysisk träning undermilitärtjänstgöringen i för folkhälsan positiv riktning, dels motionen 1972:956 av och (vpk) såvitt avser hemställan att uttalar sig för önskvärdheten avatt utredningen angående de värnpliktigas ekonomiska förmåner avgerdelbetänkande och att förslag skyndsamt förelägges förställningstagande och att de i motionen anförda synpunkterna överlämnas tillutredningen för beaktande, dels motionen 1972:1609 av m .fl. (vpk)såvitt avser hemställan att hos Kungl. Maj:t begär förslag omväsentliga förbättringar av de värnpliktigas ekonomiska situation, dels motionen 1972:1612 av m.fl. (c) ivilken har hemställts att måtte besluta 1. att fr. o. m.den 1 juli 1972 den kontanta dagsersätfningen för vanliga värnpliktiga höjstill . per dag med motsvarande höjning för andra kategorier, 2. att de socialaförmånerna förbättras från samma tidpunkt, 3. att åtgärdervidtages i syfte att öka demokratiseringssträvandena i enlighet med vad somanförts i motionen, 4. att lokalupprustningenytterligare påskyndas och lokalerna arrangeras så, att minsta möjligakategoriuppspaltning samt tidsenlig förläggningsstandard åstadkommes, 5. att statenmedverkar till bildandet av en värnpliktsorganisation, 6. attvärnpliktsriksdagen utrustas med ett permanent kansli, 7. att i den månhär föreslagna omdispositioner medför ökade kostnader dessa täcks in genombegränsningar i materielinköp, utbildningstid eller på annat sätt somvederbörande utskott kan finna lämpligt, så att den sammanlagda kostnaden förförsvaret under /73 kan hållas inom den kostnadsram somdepartementschefen föreslagit. Förmåner åt värnplUctiga budgeterasoch finansieras i det nya budgeteringssystemet i princip under resp.försvarsgrens anslag till ledning och förbandsverksamhet. Familjebidragbudgeteras dock under anslaget Vissa ersättningar m. m. men finansieras tillhuvudsaklig del från försvarsgrenens anslag till ledning och förbandsverksamhet.Återstoden, som avser viss särskild hjälpverksamhet, finansieras från anslagetVissa ersättningar m. m. Med ett försvar som bygger på allmän värnplikt är detnaturiigt att den värnpliktiges förmåner under tjänstgöring tUldrar sig stortintresse. Som har uttalat (SU 1970:110 s. 7, rskr 1970:276)är det angeläget att de olika värnpliktsförmånerna sammantagna ger denvärnpliktige förutsättningar att fullgöra tjänstgöringen och återgå till civiltarbete utan annan uppoffring än den som värnplikten som sådan innebär.Förmånerna bör då och då omprövas med hänsyn till prisutvecklingen och denallmänna standardutvecklingen. Departementschefen har lämnat en redogörelse för deförbättringar av värnpliktsförmånerna som har genomförts . Efter förslag från utredningen rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga m. fl. (jfr FöU 1972:1 s. 1) förordardepartementschefen att vissa provisoriska förbättringar av värnpliktsförmånernagenomförs inom ramen för nuvarande system redan med ingången av budgetåret1972/73. Han ansluter sig därvid till utredningens uppfattning attförbättringarna i huvudsak bör koncentreras på kontantförmånerna. Förslaget innebär att penningbidragen åt värnpliktiga höjsmed en krona för dag. De kommer därvid i nu gällande tjänsteställningssystematt utgå med följande belopp. Tjänstegrad eller tjänste- Under grund- Underannan tjänstgöring enligt värn klass utbildning pliktslagen än grundutbildning Beträffande familjebidrag föreslåsatt maximibeloppet för dag för familjepenning för hustru, frånskild hustru ochsådan familjemedlem som i vissa fall förestår den värnpliktiges hushåll höjsfrån 12 till . och för annan familjemedlem . samt attmaximibeloppet för dag för näringsbidrag höjs . Vidareföreslås att 1,5 milj. kr. avsätts för ytterligare utgivning av bostadsbidragåt ensamstående värnpliktig inom ramen för familjebidragsförordningensbestämmelser. Förbättringarna föreslås genomföras ochgälla även för vissa civilförsvarspliktiga och andra som avlönas enligt sammagrunder som de värnpliktiga. Utskottet tillstyrker förslagettill förbättringar av värnpliktsförmånerna. De utgiftsökningar som föranledsav förbättringarna beräknas uppgå till ca 30 milj. kr. Utgiftsökningarna harbeaktats vid beräkningen av medelsbehovet under försvarsgrenarnas anslag tillledning och förbandsverksamhet och av civilförsvarets anslag. Utskottet har inte något att erinra mot de föreslagnaändringarna i familjebidragsförordningen (1946:99). Utskottet har heller inte något att erinra mot att ettgenomförande av förslaget om förkortad grundutbildning enligt beslut av Kungl.Maj:t får leda till vissa justeringar i bl. a. värnpliktsavlöningskungörelsen(1970:676) beträffande beloppen m.m. för utbildningspremier ochtjänstgöringspremier för att ändamålet med premierna inte skall åsidosättas.Ändringarna bör ske inom ramen för nuvarande förmånssystem och med beaktande avdess grundprinciper. Utredningen rörande systemet för förmåner åt värnpliktigam. har enligt sina direktiv att företa en allsidig utredning beträffandesystemet av förmåner vid obligatorisk tjänstgöring i fredstid vidtotalförsvaret för utbildning och övning liksom även vid inskrivning avvärnpliktiga. Enligt direktiven skall utredningen successivt överlämna resultatav principöverväganden och därefter fortsätta med mera detaljerat utformadeförslag. Utredningen beräknar att kunna lämna principförslag . I motionerna 1972:956, 1972:1609 och 1972:1612, sistnämndamotion i det närmaste likalydande med motionen 1971:697 (jfr FöU 1971:1, 2 och19, rskr 1971:60 och 61), har yrkats bl. a. ytterligare förbättringar av devärnpliktigas ekonomiska och sociala förmåner. Med hänsyn till de förbättringarsom utskottet nu tillstyrker och det arbete som pågår i den särskildautredningen bör nämnda motionsyrkanden inte bifallas. 1 motionen 1972:1612 finns även ett yrkande om attlokalupprustningen skall påskyndas ytterligare m. m. Samma yrkande avslogs av1971 års riksdag (FöU 1971:2, rskr 1971:61). I den av godkända statenför försvarets fastighetsfond för /73 (prop. 1972:74, FöU1972:12, rskr 1972:87) avses 35 milj. kr. Detta beloppmedger även för nästa budgetår att kasernrenoveringar sker i hög takt. Någotuttalande av är därför inte påkallat med anledning av motionen1972:16 12 såvitt nu är i fråga. Motioner om medinflytande för värnpliktiga m. m.behandlades av riksdag, som därvid tog ställning bl. a. till yrkandenom åtgärder i syfte att öka demokratiseringssträvandena, om all staten börmedverka till bildandet av värnpliktsorganisation samt om altvärnpliklsriksdagen utrustas med ett permanent kansli. ägnadedessa frågor en ingående behandling. Motionsyrkandena avslogs av (FöU1971:19). Utskottet anser inte att något förhållande har inträffat sommotiverar ett annat ställningstagande. Motionen 1972:1612 bör alltså avslåsäven i denna del. Tankegångarna i motionen 1972:952 kan såvitt gällervärnpliktstjänstgöringen sägas beröra såväl de värnpliktigas förmåneroch trivsel som utbUdningsförhållanden och utbildningstid förgrundutbildning. De värnpliktigas fysiska träning under grundutbUdningen ärviktig för deras militära tjänstgöring och leder i många fall till ettbestående intresse för fysisk aktivitet. Möjligheterna att i olika avseendenförbättra betingelserna för fysisk träning är på ett avgörande sätt beroende avtiUgängliga resurser. De ansvariga myndigheterna strävar efter att åstadkommaförbättringar inom ramen för dessa. Någon utredning i detta ämne vill utskottetinte förorda. Utskottet biträder alltså Kungl. Maj:ts förslag ochavstyrker bifall till motionsyrkandena. 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1612 såvitt avserytterligare höjning av penningbidrag och förbättring av sociala förmånergodkänner vad departementschefen har förordat beträffande förmåner åtvärnpliktiga m. 2. antar det vidpropositionen 1972:75 fogade förslaget till lag om ändring ifamiljebidragsförordningen (1946:99), 3. avslår motionen1972:952, 4. avslårmotionerna 1972:956 och 1972:1609, båda motionerna såvitt nu är i fråga, 5. avslår motionen1972:1612 såvitt avser andra yrkanden än om ytterligare höjning av penningbidragoch förbättring av sociala förmåner. Ramberäkningar för /73 m. m. I propositionen 1972:75 har KunglMaj:t (s. 193-199) föreslagit rUcsdagen att 1. för budgetåret1972/73 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret tiU 6 951 705 000kr. och för civUförsvaret tUl , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av civilförsvarets utgiftsramför /73 med ett belopp av högst . för att fuUföljagjorda åtaganden beträffande bidrag tiU skyddsrumsbyggande m. m., 3. bemyndigaKungl. Maj:t att i enlighet med de principer departementschefen har redovisatjustera utgiftsramen för det militära försvaret för /73 på grundav över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för /72, 4. bemyndigaKungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefen har anfört /73 medge överskridande av utgiftsramarna för det militära försvaretoch civilförsvaret om det behövs av beredskaps- eller konjunkturskäl, 5. bemyndigaKungl. Maj:t att inrätta sju ordinarie tjänster för försvarsområdesbefälhavarepå aktiv stat med beteckningen o, 6. bemyndigaKungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefen har anfört medge atttjänster för flottiljchef i Co 1 får finnas inrättade utöver fastställdorganisation. I propositionen 1972:1 bilaga 6 harKungl. Maj:t (s. 1415 i utdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärendenför ) föreslagit att medge att det på tilläggsstat1 till riksstaten för /63 anvisade reservationsanslagetUtredningar rörande förflyttning av vissa förband från m. m. ochdet senast för /68 under försvarets fastighetsfond uppfördainvesteringsanslaget Markförvärv för nya förläggnings- och övningsområden förSvea livgarde och disponeras även under budgetåret1972/73. 1 detta sammanhang har utskottetbehandlat följande motionsyrkanden. Beträffande det militära försvarethar utskottet behandlat dels motionen 1972:1605 av herrar () och () såvitt avser hemställan att beslutar, såvida i motionensmotivering förordat initiativ av utskottet under vårriksdagen ej tages, atthemställa till Kungl. Maj:t om anslag för det militära försvaret på tUläggsstatför /73 som erfordras för att de enligt proposition nr 75avsedda försvarsansträngningarna för samma budgetår skaU kunna uppnås. dels motionen 1972:1606 av herrBohman m. fl, (m) såvitt avser hemställan att måtte besluta 1, att /73 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret tiU ,, varav , skaU utgå som kompensation för inträffadelöne- och kostnadsökningar vartill hänsyn ej tagits i propositionen, samt tUl kostnader för materielanskaffning i enlighet med vad i motionenanförts, 2, att utom ramenanvisa ett anslag om , för rationaliseringsinvesteringar ienlighet med vad i motionen anförts, dels motionen 1972:1611 av herrar () och Polstam(c) såvitt avser hemställan att beslutar höja utgiftsramen för detmilitära försvaret för /73 med 120 milj, kr, i jämförelse medförslaget i proposition 1972:75, Beträffande civilförsvaret har utskottet behandlat delsmotionen 1972:1605 av herrar () och () såvitt avserhemstäUan 1, att riksdagenunder förslagsanslaget G 1 /73 beviljar ett anslag om 132 milj, kr, istället för 112 milj, kr, och beslutar att den särskilt anvisademedelsförbrukningen om 30 milj, kr. under budgetåren 1972/73 - 1974/75, varav18 milj. kr. under /73, skall utgå, varigenom den totalamedelsförbrukningen på anslaget G 1 med 2 milj. kr, kommer att överskridaKungl, Maj:ts förslag för /73, 2, att riksdagenbeslutar att utgifter för byggnadsinvesteringar inom civilförsvaretsfredsorganisation endast skall belasta ramen ettdera över kapital- ellerdriftbudgeten, dels motionen 1972:1606 av m.fl, (m) såvittavser hemställan att måtte besluta att fastställa utgiftsramen förcivUförsvaret tUl ,, varav , för utökad anskaffningav skyddsmasker. Den av Kungl. Maj:t föreslagnautgiftsramen för /73 har beräknats med utgångspunkt ibasbeloppet för innevarande budgetår. Med justeringar enligt principerna förramberäkning har räknats fram ett slutligt basbelopp för /73 iprisläge om 6 470 milj. kr. Utgiftsramen i medelkostnadsläge förbudgetåret (beräknat utfall ) beräknas till 6 . I motionen 1972:1605 av herrar () och () har föreslagits, att beslutar, såvida i motionens motiveringförordat initiativ av utskottet under vårriksdagen inte tages, att hemställatill Kungl. Maj:t om förslag till de anslag för det militära försvaret påtUläggsstat för /73 som behövs för att försvarsansträngningarna för samma budgetår som avses i propositionen 1972:75 skall Enligt motionärerna bör medel tillföras föratt inte materielanskaffning och utbildning skall få mindre omfattning än somhar varit avsett i nämnda proposition. f motionen 1972:1606 av m. fl. (m) harhemställts att för /73 fastställer utgifsramen fördelmilitära försvaret tUl 7 , varav 110 milj. kr. skall utgå somkompensation för inträffade löne- och kostnadsökningar vartill hänsyn inte hartagits i propositionen, samt 125 milj. kr. till kostnader förmaterielanskaffning i enlighet med vad i motionen har anförts. Ökningen iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag behövs enligt motionärerna för attundvika en betydande del av de skadeverkningar för försvarsplaneringen som deförutser och för att motverka negativa effekter på sysselsättningen. 1motionen 1972:161 1 av herrar () och Polstam (c) har med liknandemotivering hemställts att utgiftsramen ökas med 120 milj. kr. i förhållandetill Kungl. Förslag om medel till det militära försvaret påtUläggsstat har förekommit som ett led i prisregleringen, i de fallprisregleringsanslaget med hänsyn till prisutvecklingen inte har räckt tUl.Ytterligare medel har därmed rymts inom den avsedda utgiftsramen (utfallet vidbudgetårets slut). I systemet med utgiftsramar förutsätter förslag om medel påtilläggsstat i andra fall att beslut fattas om att motsvarande belopp skalldras av från utgiftsramen för det innevarande eller ett senare budgetår. Någonändring av utgiftsram under löpande budgetär av säkerhetspolitiska skäl ellerkonjunkturskäl behövs inte om lämnar det bemyndigande att medgeöverskridande av utgiftsram som Kungl. Maj;t har föreslagit. Utskottet, somförutsätter att departementschefens beräkning av utgiftsramen motsvarar detsammanlagda medelsbehovet för den verksamhet som enligt propositionen avses förnästa budgetår, avstyrker bifall till motionen 1972:1605 i denna del. Som departementschefen har anfört (prop. 1972:75 s. 116)måste störningar i form av kostnadsförändringar beaktas i planeringen. Utskottetåterkommer till den beredskap som bör finnas för att vid behov ökasysselsättningen, 1 detta sammanhang vill utskottet liksom beträffandemotionen 1972:1605 konstatera att all den verksamhet som avses äga rum undernästa budgetår med god hushållning bör kunna bedrivas inom den föreslagnautgiftsramen. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av kravet på återhållsamhetmed statsutgifterna avstyrker utskottet bifall till motionerna 1972:1606 och1972:1611 såvitt nu är i fråga. Beträffande yrkandet i motionen 1972:1606 om enökning av anslag till materielanskaffning m. m. återkommer utskottet undervarje berört anslag. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetKungl. Maj:ts förslag tUl utgiftsram för det militära försvaret. I motionen 1972:1606 av m. fl. (m) har ävenhemställts att utöver utgiftsramen skall anvisa ett anslag av 7,7milj. Av motiveringen framgår att motionärernanärmast förordar en rörlig kredit för investeringar i rationaliseringssyfte. Utskottet har beträffandeinriktningen av det militära försvaret uttalat, att särskilda åtgärder kanbehöva vidtas för att underlätta den rationaliseringsverksamhet som pågår ochplaneras. I första hand bör enligt utskottets mening övervägas atttillhandahålla en rörlig kredit för sådana investeringar som är kapitalkrävandemen ger god rationaliseringseffekt. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att lämnaförslag i denna fråga. Vad utskottet har anfört bör ges Kungl. Maj:t föreslår att förcivilförsvaret skall - såvitt gäller utgifterna i statsbudgeten bestämmas enutgiftsram för /73 om 126,8 mUj. kr., varav 118 milj. kr. utgörbasbelopp och 8,8 milj. kr. motsvarar beräknad priskompensation från prislägefebruari 1971 tUl medelkostnadsläget för /73. TUl följd av svårigheterna att beräkna utgifterna förbidrag tiU skyddsrumsbyggande har Kungl. Maj:t föreslagit ett bemyndigande attvid behov medge överskridande av civUförsvarets utgiftsram för budgetåret1972/73 med högst 18 milj. kr. för att fullfölja gjorda åtaganden beträffandebidrag till skyddsrumsbyggande m. m. 1 samband med att en utgiftsram införs även förcivilförsvaret bör som departementschefen har uttalat tillämpas samma metod förprisreglering som beträffande det militära försvaret. Ett särskilt anslag förreglering av prisstegringar för civilförsvaret bör föras upp i riksstaten. I motionen 1972:1605 av herrar () och () har lämnats förslag som innebär att skall bestämma basbeloppetför civUförsvarets utgiftsram till 138 milj. kr. i stället för 118 mUj. Avbasbeloppet skall 132 milj. kr. avses för civilförsvarets anslag i driftbudgeten.Något bemyndigande att överskrida utgiftsramen skulle i så fall inte beslutas. 1 motionen 1972:1606 av m.fl. (m) har i dennadel föreslagits alt basbeloppet skall ökas med 7,5 milj. kr. i förhållande tillKungl. Ökningen bör enligt motionärerna avses för ytteriigareanskaffning av skyddsmasker. 1 motionerna uttalas farhågor om allvarliga konsekvenserför civilförsvaret om man inte ökar den ekonomiska ramen för nästa budgetår. Imotionen 1972:1605 pekas särskilt på konsekvenser för utbUdningsverk-samhetenoch för civilförsvarets beredskap och uthållighet. I motionen 1972:1606 hävdasall taklen för anskaffning av skyddsmasker blir lägre än önskvärt. Utskottet anser att den av Kungl. Maj:t föreslagnautgiftsramen jämte bemyndigandet att för visst ändamål överskrida ramen intemotiverar några farhågor av det slag som har uttryckts i motionerna. Vidövergång till en utgiftsram krävs alltid ökad kontroll av medelsförbrukning ochlikviditetsläge. Utgiftsramar skall som förut nämnts fastställas ochdet är alltså möjligt att redan för /74 öka medelstilldelningenom detta skulle visa sig önskvärt. 1972:1606 bör därför inte bifallas såvitt nu är i fråga.Utskottet återkommer till frågan om anskaffning av skyddsmasker. I motionen 1972:1605 av herrar () och () har vidare hemställts att utgifter för byggnadsinvesteringar inom civilförsvaretsfredsorganisation endast skaU belasta utgiftsramen ettdera över kapital- ellerdriftbudgeten.