bet · FV01KU9 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972.9 betänkande i anledning av motionerangående demokrati. I detta betänkande behandlas motionen 1972:51 av m. fl. (c) i vissa delar(hemställan punkterna 1 och 2); motionen 1972:52 av m, fl. (fp) i vissa delar(hemställan punkterna 1,2,3 och 5); motionen1972:103 av herrar () och Hyltander (fp); motionen 1972:390 av m. fl. (m) i viss del(hemställan punkten 1 utom i den del den avser insyn i kommunala bolag); samt motionen1972:806 av () och (). i motionen 1972:51 i här aktueUa delar: att 1,tillkännager för Kungl, Maj :t som sin mening vad som anförts i motionen ombehovet av en samlad analys av den kommunala självstyrelsens problem och av enhelhetssyn på dessa problem; 2, hemställer hos Kungl, Maj:t att denkommunaldemokratiska utredningen får i uppdrag att a) skyndsamt framläggaalternativa förslag tUl utformning av system med kommundelsråd, innefattandeförslag till erforderlig lagstiftning, i enlighet med vad som anförts imotionen; b) utarbeta alternativa modeller för informationssystem inomkommunerna, med beaktande av frågorna om förtroendemännens ställning ocharbetsvillkor, i enlighet med vad som anförts i motionen; i motionen 1972:52 i här aktuella delar: att hosKungl, Maj:t begär att förslag framläggs 1, års val omsådan ändring av kommunallagen att kommunerna ges möjlighet att inrättadirektvalda kommundelsråd med uppgifter i enlighet med vad som anförs imotionen; 2, om sådan ändring av kommunallagen att kommunerna ges möjlighet attanordna rådgivande kommunala folkomröstningar; 3. tUl åtgärder för ökad information från och offentlighet i kommunala nämnder och styrelseri enlighet med vad som anförs i motionen; 5, till åtgärderför bättre arbetsförhållanden för de kommunala förtroendemännen i enlighet medvad som anförs i motionen; i motionen 1972:103: "att hos Kungl, Maj:themstäUer om tilläggsdirektiv tiU utredningen om den kommunala demokratin ochom förslag angående rådgivande folkomröstning"; i motionen 1972:390 i här aktueUa delar: "attriksdagen hos Kungl. Maj;t anhåUer att denna motion och motion nr 294överlämnas tUl utredningen om den kommunala demokratin för beaktande avvad däri anförts om den kommunala demokratin"; samt i motionen 1972:806: "att hos Kungl, Maj:tbegär att förslag framläggs års val om sådan ändring avkommunallagen att kommunerna ges möjlighet att inrätta direktvaldakommundelsråd med bl. a. de uppgifter som anförts i motionen". 1972:51 (c): Motionärerna anser attutredningsverksamheten om de kommunala frågorna är spUttrad. Man önskar enövergripande samlad utredning men bedömer det inte vara realistiskt att förafram ett sådant krav i nuvarande läge. bör dock för Kungl, Maj:ttillkännage att behov av en samlad analys av den kommunala självstyrelsensproblem och av en helhetssyn på dessa frågor föreligger. 1 motionen behandlasvidare, såvitt här är i fråga, den kommunala självstyrelsens lokala förankringoch den kommunala informationen. I förstnämnda avseende koncentrerar sigmotionärerna på frågan om kommundelsråd. Man betonar att det inte är fråga omatt införa en ny obligatorisk institution inom kommunerna. Avsikten är attöppna lagliga möjUgheter för kommunerna att välja nya former för att lokaUförankra självstyrelsen. Utredningen om den kommunala demokratin bör skyndsamtframlägga alternativa förslag tiU system för kommundelsråd varvid valsätt,valens förläggning och rådens uppgifter klarläggs. Ett förstärktförtroendeman-nainflytände och frågan om förbättrad information anses ha ettnära samband. Informationsproblemen har genom kommunindelningsreformen fåttökad aktualitet. Även om dessa problem bör lösas av kommunerna själva och avpartierna anser motionärerna att den nämnda utredningen kan lämna rikUga bidraggenom att utarbeta alternativa modeller för informationssystem inom kommunerna. 1972:52 (fp): Motionärerna framhåller att en livskraftiglokal självstyrelse utgör ett väsentligt inslag i svensk demokrati. Allamöjligheter bör därför tas till vara för att få medborgarna att delta i den kommunaladebatten och de kommunala avgörandena. En rad förslag till åtgärder med dettasyfte framläggs i motionen. Den gemensamma valdagen för riks- och kommunalvalanses utgöra ett hinder för en vital demokrati och bör avskaffas. Något yrkandeframställs dock inte, Kommundelsråd bör inrättas som en ytterligare kanal frånmedborgarna tiU beslutsfattarna. Kommundelsråden bör utses i direkta val och iförsta hand behandla planfrågor rörande den egna kommundelen. De bör göras tUlobligatoriska remissorgan i stadsplanefrågor och ha möjlighet att väckamotioner i kommunfullmäktige. Som ett komplement tiU den representativa demokratinanser motionärerna att rådgivande kommunala folkomröstningar bör prövas bl, a,i frågor som berör boendemiljön. Kommunala nämnder och styrelser börregelbundet för allmänheten redovisa beslutade och planerade åtgärder. I detsenare fallet måste informationen i framför allt större frågor lämnas i så god tid att besluten kan påverkas. kommunala nämnderna bör också få möjlighet att hållaoffentliga utfrågningar av inkallade experter samt företrädare förorganisationer och grupper av olika slag. Beträffande de kommunalaförtroendemännens arbetsviUkor betonas att ekonomiska och praktiska svårigheterför medborgare att acceptera förtroendeuppdrag måste så långt möjligtundanröjas. Bland åtgärder som bör vidtas anges bl. a, lagfäst rätt till ev,erforderlig tjänstledighet, ersättningsnivåer för uppdragen som kompenserarnormalt inkomstbortfall och direkta kostnader, förbättrad information ochökade möjligheter tiU utbildning avseende bl. a. långsiktig planering, 1972:103 (2 fp): Motionärerna hävdar attfulhnäktigeförsamlingarnas beslut bör kompletteras med kommunalafolkomröstningar. Dessa bör vara rådgivande och anordnas om förslagsvis entredjedel av ledamöterna i kommunfullmäktige föreslår en sådan. Det bör därtOlvara möjUgt att genom direkt folkinitiativ framföra krav på en rådgivandefolkomröstning. Dessa problem liksom regler för vOka sorters frågor som kanbli föremål för folkomröstning bör enligt motionärerna utredas avutredningen om den kommunala demokratin, 1972:390 (m): I motionen hänvisas till vad som anförts imotionen 1972:294 (m) i avsnittet En levande folkstyrelse. I detta framhåUermotionärerna att en omdaning av den kommunala självstyrelsen skett som inte tUlalla delar varit tiU gagn för den kommunala demokratin. Kommunreformerna ansesha begränsat den enskUde medborgarens möjligheter till kommunala insatser ochgjort avståndet större mellan väljare och valda. Den kommunala demokratin bördärför förstärkas. Kommundelsråd kan aktivt bidraga till att ge medborgarnabättre möjligheter till reellt inflytande. Genom sådana organ skulle åsikterrörande exempelvis boendemiljöns utformning kunna på ett naturUgt sättkanaliseras till de slutligen beslutande organen. Den ömsesidiga informationenmellan väljare och förtroendevalda anses även kunna förbättras genomkommundelsråd. På det kommunala planet bör vidare den representativa demokratinkompletteras med inslag av direktinflytande genom rådgivande folkomröstningar.De kommunala frågorna bedöms ofta vara överblickbara och av näraliggande naturvarför de anses lämpade att underställas medborgarnas direkta bedömning.Kommunala nämnder och kommittéer bör inför allmänheten kunna utfråga inkalladerepresentanter och experter. Genom ökad öppenhet skuUe även radio, TV ochpress flitigare kunna förmedla information tUl allmänheten, 1 framtiden ansermotionärerna att regionala radio- och TV-sändningar bör kunna bidraga tUl attdet faktaunderlag och den debatt som ligger till gmnd för de kommunala beslutendelges medborgarna, 1972:806 (2 m): Motionärerna anser att de nuvarandesamhällsorganen bör kompletteras med s, k. kommundelsråd för att breddainformationen i olika lokalpoUtiska frågor samt i syfte att bättre kanaliseraolika lokala opinioner, Kommundelsråd bör inrättas i alla kommuner och väljas idirekta val som inte sammanfaller med övriga val. I första hand bör rådenbehandla olika planfrågor och vara obligatoriska remissorgan när 1* 1972.4 saml. det gäller stadsplane-, miljö- och sociala frågor, Imotionen framhålls att värdet av kommundelsråden ligger på det rådgivandeplanet. De bör inte tiUäggas några direkta besluts- eller verkställandefunktioner, I övrigt hänvisas till motionerna. Avslutat och pågående utredningsarbete m, m. Olika arbetsgrupper, kommunalrättskommittén m. m. Överväganden om den kommunalademokratin har kommit tUl stånd vid skilda tillfällen. 1 samband med riksdagensbeslut om ny kommunindelningsreform (prop, 1961:180, KU 1962:1, rskr1962:64) tUlkallade dåvarande chefen för en arbetsgruppmed uppgift att behandla frågor rörande demokratiproblem i kommunerna.Arbetsgruppen bestod av företrädare för bl, a, kommunförbunden och tog flerautredningsinitiativ. erhöll 1963 genom tilläggsdirektivuppdrag att verkställa utredning rörande möjligheterna att genom delegationbereda utrymme för en starkare förankring inom kommunens olika delar av denkommunala förvaltningen. Kommittén redovisade 1965 detta uppdrag medbetänkandet Om den kommunala självstyrelsens lokala förankring (SOU 1965:6),gjorde också en översyn av bestämmelserna om antaletfullmäktige i syfte att underlätta övergången till den nya kommunindelningenoch vidare behandlades frågan om införande av suppleanter för fuUmäktige, Riksdagenbeslutade att vidta vissa ändringar i kommunallagstiftningen. Beslutetinnebar, att bestämmelserna om maximering av antalet fullmäktige slopades ochatt kommunerna gavs rätt att utse suppleanter för fullmäktigeledamöterna.Kommunalrättskommittén har dämtöver haft ett flertal olika utredningsuppdrag,bl, a. frågan om den kommunala kompetensen. Ett slutbetänkande om sistnämndafråga m, m, avgavs (SOU 1971,84) och remissbehandlas förnärvarande. Frågor om den kommunala demokratin har särskUt vid desenaste årens riksdagar behandlats i flera motioner. Dessa har i de flesta fallmed hänvisning till pågående utredningar inte resulterat i några speciellainitiativ från sida, I samband med beslutet om den partiellaförfattningsreformen 1968 begärde emellertid , att förberedelserskulle vidtas för en samlad översyn av den kommunala demokratin (KU 1968:20,rskr 1968:279), I enlighet med önskan vidtogs sådana förberedelsergenom överläggningar mellan företrädare för de stora politiska partierna,och samt för den forskningom den kommunala demokratin som bedrivs vid de statsvetenskapUgainstitutionerna med stöd av medel från jubileumsfond. Överläggningarnasyftade till att diskutera väsentliga frågeställningar inför en övergripandeutredning om den kommunala demokratin. Utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin Efter regeringens bemyndigande den20 tUlkallade chefen för civUdepartementet, statsrådet , den29 sakkunniga med uppgift att göra en översyn av den kommunalademokratin, I direktiven framhålls, att utredningsarbetet skall anpassas eftertvå allmänna förutsättningar, nämligen att den nuvarande uppgiftsfördelningenmellan stat och kommun bibehålls och att resultaten av forskningen om denkommunala demokratin tillgodogörs. Kommittén har vidare att utgå från tvåallmänna principer om vilka de politiska partierna vid de ovan nämndaförberedande överläggningarna varit eniga. Den första principen anges vara attden representativa demokratins effektivitet ytterst beror på de politiskapartiernas förmåga att bedriva en politik som överensstämmer med medborgarnasönskningar. Utredningens förslag skall därför syfta till att skapa bättreförutsättningar för det representativa systemet att fungera. Den andraprincipen innebär, att kommunerna i möjligaste mån bör ges frihet att självabestämma formerna för sin verksamhet. Med beaktande av nämnda förutsättningaroch principer är kommitténs huvuduppgift att undersöka möjligheterna tUl ettvidgat och fördjupat medborgerligt engagemang i den kommunala verksamheten.Därvid skall bl. a. frågor om den kommunala självstyrelsens lokala förankringstuderas. Utredningen om den kommunala demokratin har tillsammansmed den tUlsatta utredningen (C 1970:30) rörande lagteknisk översyn avkommunallagarna m. m. kommunallagsutredningen - avgett ett delbetänkande,Nya bestämmelser för utseende av suppleanter till fullmäktige (C 1971:4),Förslaget har remissbehandlats och bereds inomcivildepartementet. En annan fråga som prioriterats gäller minoritetsrepresentationi kommunernas styrelser. Utredningen har i detta avseende utarbetat endelrapport, som väntas bU publicerad i form av endiskussionspromemoria. Länsberedningen och utredningen om kommunernas ekonomi Av de övriga utredningar, somarbetar med frågor rörande kommunernas verksamhet, finns i detta sammanhanganledning uppmärksamma dels den s. k, länsberedningen, dels utredningen omkommunernas ekonomi. Länsberedningen (C 1970,28) tillkallades 1970 med uppgiftatt bereda frågor om den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation, I direktiven framhåller departementschefen, att de utredningarom länsproblematiken som från skilda utgångspunkter verkställts bör sammanfattasoch kompletteras innan de slutligen prövas av statsmakterna. Denpariamentariskt sammansatta beredningen föreslås arbeta från tvåutgångspunkter, nämligen att primärkommunerna även bör svara förbetydelsefulla samhällsuppgifter och att statsmakterna har ett självklartansvar för bl, a. den regionala utvecklingen. Ett fortlöpande samspel måstedock förutsättas ske mellan statsmakternas åtgärder och den kommunalaverksamheten. Beredningen skall behandla frågan om samhäUsuppgifternas fördelning i stort mellan stat ochkommun samt uppgiftsfördelningen inom den kommunala sektorn mellan primär- ochsekundärkommuner. Därvid bör bl. a. former för interkommunal samverkanövervägas liksom åtgärder för att nå bästa möjliga samordning mellan kommunalverksamhet som har olika huvudmän. Den tredje huvudfrågan avseruppgiftsfördelningen inom den statliga sektorn mellan centrala och regionalaorgan. Sakkunniga med uppdrag att utreda kommunernas ekonomitillkallades den ,1971 av chefen för . 1 direktiven(statsrådsprotokoll den ,1971) uttalar departementschefen, att takten iden kommunala utgiftsexpansionen måste nedbringas riil en nivå som står ibättre överensstämmelse med tUlväxten i landets totala inkomster ochproduktionskapacitet. En allsidig utredning om kommunernas ekonomiskasituation anses motiverad och bör avse såväl den primärkommunala som denlandstingskommunala verksamheten. En av kommitténs uppgifter anges vara attsöka bedöma efterfrågeutvecklingen på de oUka områden som har ett kommunalt huvudmannaskapoch att genomföra en analys av vUka reala resurser som skulle behöva tas ianspråk för att tillgodose de kommunala tjänsterna. Statsbidragssystemetskonsekvenser på kommunernas efterfrågan bör belysas, I uppdraget ingår vidareen bedömning av den framtida kommunala finansieringssituationen, varvidutvecklingen av de skilda finansieringskällorna skall bedömas var för sig.Beträffande skattefinansieringen uttalas att det framstår som helt klartatt utrymmet för fortsatt stegring av den kommunala utdebiteringen är ytterstbegränsat. Kommittén bör mot denna bakgrund redovisa konsekvenserna för dekommunala utgiftsprogrammen av en i huvudsak oförändradgenomsnittlig utdebiteringsnivå, 1 detta sammanhang framhålls, att kommittén alternativtbör pröva frågan om en begränsning av den kommunala beskattningsrätten Uksomolika former av begränsningar av den kommunala expansionen genom fysiskaregleringar eller en kvantitativ reglering av lånefinansieringen, I direktivenberörs också möjligheten att samordna den primär- och sekundärkommunalautdebiteringen, Former för att tillgodose de lokalaintressena inom en kommuns olika delar har diskuterats vid olika tillfällen.Frågan har varit aktuell i motioner till och föremål för utredningav kommunalrättskommittén (SOU 1965:6), Denna avvisade tanken på att iväsentlig mån utvidga möjligheten att decentralisera beslutanderätten inom denkommunala verksamheten och inskränkte sig till att föreslå en viss vidgning avnämndernas delegationsmöjligheter. Kommittén erinrade om möjligheten att inomramen för gällande lagstiftning låta lokala synpunkter komma till tals. Sålundakan representanter för en viss del av kommunen knytas till ett ordinarieberedningsorgan när ett ärende som berör denna del av kommunen behandlas.Remissinstanserna delade praktiskt taget genom- gående kommitténs bedömning. Den av kommittén föreslagnabegränsade reformen genomfördes (prop, 1967:28, KU 1967:32, rskr1967:285), Därefter har vid samtUga riksdagar motionsyrkanden väckts i olikaavseenden angående kommundelsråd men avvisats. De sakkunniga för översyn av den kommunala demokratinskall enligt sina direktiv behandla frågan om åtgärder för att förstärka denkommunala självstyrelsens lokala förankring. I uppdraget ingår att undersökavUka åtgärder kommunerna i detta syfte vidtagit inom ramen för gäUandelagstiftning och överväga vUka motiv som kan anföras för andra typer avåtgärder. Mot denna bakgrund skall utredningen pröva om det föreUgger skäl annan bedömning än den som gjordes på grundval avkommunalrättskommitténs betänkande, har enligt vad utskottetinhämtat påbörjat arbetet med de nämnda frågorna. Genom en enkätundersökning,som omfattat samtliga kommuner, har material insamlats rörande förekomsten avnågon form av kommundelsråd, lokala kontaktmän, gmppbildningar i form av s, k.byalag och i vilken utsträckning kommunerna knyter lokala representanter tiUett ordinarie beredningsorgan. En specialstudie har vidare gjorts avkommundelsråden i , som inrättades i samband med kommunsammanläggningenoch som påbörjade sin verksamhet . Vid riksdag förelåg tre motionsyrkanden somberörde frågan om kommundelsråd. Utskottsmajoriteten (s) framhöll i sittavstyrkande yttrande (KU 1971:20): Såsom utskottet uttalade i sittutlåtande över motioner med samma syfte vid riksdag, har kommunernaredan nu möjlighet att inom den kommunallagsreglerade förvaltningen inrättalokala opinionsorgan anknutna till det kommunala beredningsförfarandet. Frågan om inrättande av direktvalda kommundelsråd medfakultativ karaktär övervägs 1970 tillsatta utredningen om denkommunala demokratin. Då denna fråga är betydelsefull och därför bör göras tiUföremål för noggranna överväganden på grandval av erforderligt faktamaterialfinns det enligt utskottets mening inte tillräckliga skäl att påskyndautredningens ställningstaganden. Fyra ledamöter (2 fp, 2 m)hemställde i en reservation, att i anledning av motionerna 1971:86punkt 9, 1971:114 punkt 7 i den del den avser kommundelsråd samt 1971:228 punkt1 i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag tiU lagstiftning rörandekommundelsråd tUl riksdag, I motiveringen ansåg de att utskottet bordeha uttalat bl. a, följande: Frågan om införande avkommundelsråd har länge diskuterats och olika alternativ har förts fram idebatten, EnUgt utskottets mening är det nu dags att gå från ord till handUng,bör prioritera behandlingen av frågan omkommundelsråd. Utredningen synes emeUertid inte nu ha några konkreta planer,som kan leda till att ett förslag i frågan kan behandlas års val. Omman stannar för att valen av kommundelsråden skall ske direkt och i samband medvalen av kommunfullmäktige, så kommer dessa råd - under förutsättning att principen om gemensam valdag bibehålles i ytterligarenågra val följaktligen inte att kunna träda i funktion förrän tidigast 1977.Det är därför enUgt utskottets mening angeläget att en framställning nu görsför att påskynda kommunaldemokratiutredningens arbete av denna fråga i syfteatt ge möjlighet att behandla frågan års val. Tre ledamöter (samtUga c) hävdade ien reservation, att skulle anse motionerna 1971:86 punkt 9, 1971:114punkt 7 i den del den avser kommundelsråd samt 1971:228 punkt 1 besvarade medhänvisning tUl bl. a. följande motivering: De frågor som sammanhänger med denkommunala självstyrelsens lokala förankring utgör otvivelaktigt självakärnpunkten i den problematik som aktualiserats av kommunindelningsreformen.För att öka kontakten och inflytandet från den enskilde kan många vägar prövas.En av dem är införandet av kommundelsråd. Dessa bör självfallet varafakultativa men genom lagstiftning ges en betydelsefull status. Dess uppgiftersom opinionsorgan med yttrande- och förslagsrätt borde ge ökat intresse ochinflytande från enskUda kommuninnevånare. Väsentligt är dock att dessa rådväljs direkt av folket inom berört område och att också vissa mindreförvaltningsuppgifter övervägs ingå i deras uppgifter. Frågan om kommundelsråd skall enligt direktiven prövas av1970 års utredning om den kommunala demokratin. Dä det är av största vikt attkommuner får möjlighet att införa kommundelsråd med angivna uppgifter så snartsom möjligt i anslutning tUl kommunsammanläggningar fömtsätter utskottet attutredningen med viss förtur behandlar frågan om kommundelsråd. 1 enlighet med utskottetshemställan avslog motionsyrkandena. Frågan om ett kommunaltfolkomröstningsinstitut var föremål för utredning. Det förslagsom folkomröstnings-och valrättsutredning (SOU 1952:47) presenteradeföranledde dock ingen lagstiftning. Därefter har vid flera riksdagarmotionsyrkanden framställts om införande av kommunala folkomröstningar som ettled i strävandena att stärka den kommunala demokratin. härvidsamtliga tUlfäl-len avslagit motionerna, 1 direktiven för utredningen om den kommunala demokratinbehandlas frågan om kommunala folkomröstningar. Det framhålls, att de sakkunnigai första hand bör överväga andra åtgärder som på ett effektivare sätt och somär bättre förenligt med en representativ demokrati tillgodoser intresset av enökad medborgerlig förankring av den kommunala självstyrelsen. Vid riksdag behandlades motioner med liknandesyfte som de nu förevarande, I sitt betänkande hänvisade utskottet (KU 1971:21) till departementschefens ovan redovisade uttalande. Med hänvisning till attfrågan om kommunala folkomröstningar kommer att övervägas av den tillsattakommunaldemokratiutredningen ansåg utskottet det inte påkal- lat med något initiativ från sida. Fyra ledamöter (2 fp, 2 m) ansåg i en reservation, attriksdagen i anledning av motionerna 1971:86 punkt 10, 1971:548 och 1971:114punkt 3 i skrivelse till Kungl, Maj,t skulle hemstäUa om uppdrag åt utredningenom den kommunala demokratin att framlägga förslag till de lagändringar somerfordras för införande av ett rådgivande kommunalt folkomröstningsinstitut, Imotiveringen hävdade de att utskottet borde ha uttalat bl, a, följande: Ett bra komplement till denrepresentativa kommunala demokratin och ett verksamt medel attstimulera allmänhetens poUtiska intresse vore ett kommunalt rådgivandefolkomröstningsinstitut, 1 direktiven tiU utredningen om den kommunalademokratin behandlas dock folkomröstningen mycket restriktivt. Utskottet finner det motiverat med en positiv attityd tillfolkomröstningsinstitut, 1 enlighet med utskottetshemställan avslog motionsyrkandena. Offentlighet i kommunala nämnder och information För den kommunala förvaltningengäller tryckfrihetsförordningens offentlighetsregler. De kommunalarepresentationernas förhandUngar är därtill som regel offentliga. Så är falletbeträffande kommunfullmäktiges sammanträden såvida inte annat beslutats förvisst ärendes behandUng, Vid sammanträde med kommunala nämnder och styrelseräger däremot som regel inte utomstående rätt att närvara. Sådan närvarorättanses i huvudsak endast föreligga om uttrycklig bestämmelse i lag eller annanbindande författning medger det. Därutöver kan nämnd besluta, atttjänsteman vid kommunförvaltningen eller annan person skall få närvara vidvisst särskilt tillfälle. Ett undantag utgör också bestämmelsen, att ettordinarie beredningsorgan kan knyta lokala representanter till sig vidbehandling av fråga som berör viss del av kommunen. De kommunala informationsfrågorna är föremål föruppmärksamhet i skilda hänseenden inom bl. a, olika statliga utredningar ochinom kommunförbunden.