bet · FV01KU29 · 1972-12-31 00:00:00 — Visst informationsmaterial från samhällets sida tordevidare vara av den arten att det bör ges annonsens form. Medel förannonsmaterial av detta slag kan lämphgen KU 1972: 29 31 I den mån tidningarna själva framställerlokalt nyhetsmaterial för införande på främmande språk till tjänst förinvandrama framstår det ur principiella aspekter och med hänsyn till en sådanåtgärds prejudikatbildande betydelse för annat material ej tillfredsställandeatt statligt presstöd utdelas för specifika redaktionella ändamål. att ovan anförda synpunkter måtte beaktas vidutskottets ställningstagande till propositionen nr 59 angående anslag tillproduktionsbidrag och samdistributionsrabatt för dagstidningar. SVENSKATIDNINGSUTGIVAREFÖRENINGEN . Wärenstam/ KU1972: 29 32 TU:s skrivelse till regeringen till bilaga 3 Till Konungen Under åberopande av vad nedananföres får () hemställa Maj:t i stäUet för att bibehålla och ev.skärpa speciella skattepålagor vidtar snabba och effektiva åtgärder för attförbättra pressens ekonomiska läge samt ger TU tillfälle att deltaga i överläggningarangående utformningen av sådana åtgärder. De ekonomiska svårigheter som. många tidningar ochtidskrifter haft att brottas med har, trots utgående presstöd,ökat på ett närmast krisartat sätt. Även företag som visattillfredsställande goda resultat räknar numera med klart försämradlönsamhet. Enligt TU:s mening har annonsskatten i betydande månbidragit till resultatförsämringen. För att belysa tidningarnas ekonomiska läge har TUföretagit en enkät hos sina medlemsföretag. Som svar på enkäten har TU erhållit ett siffermaterialfrån 73 dagstidningar med en beräknad sammanlagd årsomsättning 1971 av 1 400mkr. I materialet ingår 26 tidningar som erhållit i pressstöd. Materialet visar bl. a. att storstädernas andratidningar1970 hade en sammanlagd förlust före avskrivningar om . beräknasdessa tidningar uppvisa en sammanlagd förlust om ca . Vid oförändradeskatteförhållanden bedömes förlusten bli än större 1972. Det statligapresstödet till dessa tidningar uppgår till . och ingår inte iovannämnda beräkningar. De 22 andratidningar i landsorten, som deltagit i enkäten,hade 1970 en sammanlagd förlust före avskrivningar om . och beräknar för1971 en förlust om . uppger tidningarna sin budgeteradeförlust till inemot . Presstödet till dessa tidningar uppgår iår till . och ingår inte i ovannämnda beräkningar. Det bör understrykas att de för andratidningarna beräknadeförlusterna angivits före avskrivningar. Avskrivningsbehovet är svårt att uppskattamen kan bedömas avse betydande belopp. Vad beträffar förstatidningsföretagen i storstädernaberäknas deras lönsamhet minska och ytterligaresjunka . Med lönsamhet avses här rörelsebetingade intäkter totaltav tidningsrörelsen (utan birörelser och neutrala intäkter) minus totalakostnader för tidningsrörelsen (utan birörelser och neutrala kostnader) föreavskrivningar, andra dispositioner och skatter. I enlighet härmed beräknasnyssnämnda företags överskott inte uppgå till mer än ca 6 %av intäkterna. De 40 förstatidningar i landsorten, som lämnat uppgifter,räknar med att deras lönsamhet sjunker meUan 1970 och 1971 samt attlönsamheten vid oförändrade skatteförhållanden nedgår med ytterhgare 35 %1972. Dessa tidningars överskott före avskrivningar, andra dispositioner och skatter beräknas inte uppgåtill av intäkterna, vilket kan bedömas inte alltid täcka en normalavskrivning. Till och med i denna tidningsgrupp finns företag som måste redovisaförluster. Tidningspressen, som i hög gradbaserar sin ekonomi på annonsintäkter, har underefterkrigsperioden upplevt en så stark och långvarig minskning av annonsvolymensom . januarioktober sjönk annonsvolymeni genomsnitt för storstadspressen och för landsortspressen med 8,. För tidskrifter var annonsminskningen i genomsnitt eller mera. Inteminst de s. k. andratidningarna inom dagspressen har i flera fall drabbats utomordentligthårt. Följande tabeller åskådUggör volymutvecklingen. Jämförelse mellan första halvåren 1970 och 1971 samtmånaderna juli och motsvarande månader 1970 betr. trepressgruppers annonsutveckling (spaltmeter i procent) -12,9 14,9 15,9 16,0 15,2 - 4,5 10,6 12,4 8,9 9,4 -12,0 32,0 27,0 26,0 24,0 Det måste vid jämförelse mellanpressgrupperna observeras att statistiken för populärpressens del omfattarendast den s. k. märkesvaru-annonseringen. Värdena för den senare tordeemeUertid vanligen ligga mycket nära värdena för den totala annonseringen ipopulärpressen. Det bör vidare observeras att nedgången i annonsvolymenskedde medan låg väl i nivå medförsta . Minskningen julioktober 1971 måste ses mot dennabakgrund. Jämförelse mellan första halvåren 1970 och 1971 samtmånaderna juli och motsvarande månader 1970 betr. första- resp.andra-tidningarnas annonsutveckling (spaltmeter i procent) Förstatidningar 13,1 10,1 12,1 11,3 12,5 11.7 storstad(DN-f GF-FSDS) Andratidningarstorstad 20,3 21,9 27,0 28,0 22,8 25,3 Förstatidningarlandsort 7,9 3,5 9,5 10,5 8,0 8,3 (49 st) Andratidningarlandsort 12,6 8,6 16,6 21,5 12,1 15 2 (16 st) KU 1972: 29 34 Genomförda prisjusteringar på upplagan ävensom demåttUga höjningar som genomförts av annonspriserna har icke tillnärmelseviskunnat kompensera bortfallet av annonserna. Den ovanligt kraftiga nedgången i annonsvolymen harskett som kostnaderna stigit i mycket snabb takt. Dekostnadsanalyser som utfördes av de statliga pressutredningarna bekräftade attpressen är en synnerligen löneintensiv bransch. Materialet visade att löne-och lönebikostnader utgör omkring hälften av de totala kostnaderna fördagstidningsföretagen. TU;s egen branschstatistik anger en stigandetrend för andelen löner av de totala kostnaderna. En likartadkostnadsfördelning gäller i fråga om framställning av tidskrifter. Tidnings-och tidskriftsföretagen måste självfaUet räkna med samma ökningar avpersonalkostnaderna som företag inom andra branscher men eftersomtidningsbranschen är ovanligt löneintensiv, är det självklart att de ökandepersonalkostnaderna drabbar tidningsbranschen hårdare än flertalet andrabranscher. Ävenpressens distributionsavgifter uppvisar starka ökningar. Då exempelvisdagspressens kostnader för distribution enhgt TU:s senaste branschstatistikvarierar av de totala kostnaderna är de årligautgiftsökningarna på detta område ytterst oroande. Även efter införandet av destatliga rabatter, som syftar till ökad samdistribution, utgördistributionskostnaderna den näst största kostnadsposten. Som ett exempel kannämnas att postverkets tidningsavgifter, som ökat med i genomsnitt11,, stiger med . I det senare fallet drabbasvissa individuella tidningar av avgiftsökningar om . Det börtilläggas att har postavgifterna för en 6-dagarstidning ökat med ca400 %. Ävenom papperspriset som kostnadselement för tidningarna varierar alltefterföretagens typ och storlek så innebär självfallet den i förhållande tilltidigare år större ökningen av papperspriset också en ökad belastning förtidningsföretagen. Ävenpå en rad andra områden registrerar tidningsföretagen kostnadsökningar. Isamband med en nödvändig övergång till nya produktionsformer och tillämpningav ny teknik uppkommer självfallet betydande investerings- ochavskrivningsbehov, vilka tungt belastar företagen. Branschensbedömning vid årets början har visat sig riktig TU riktade en enträgen vädjantill regeringen att inte fullfölja beslutet att förelägga det i åretsstatsverksproposition aviserade förslaget om särskild skatt på annonser itidningar och andra publikationer. underströk föreningen att denställde sig positiv till en utbyggnad av det då utgående presstödet och åtgärderför vidgad samhällsinformation. Somskäl för sin vädjan framhöU TU att den rådande exceptionellt svagaannonskonjunkturen och den snabba kostnadsökningen slog utomordentligt hårt påpressens konjunkturkänsliga ekonomi. KU1972: 29 35 s.k. andratidningarna hade därmed starkt försämrats. Även många väl konsolideradeföretag vanligen s, k, förstatidningar hade noterat en klart ogynnsamutveckling. En annonsskatt kunde även med ett ökat presstöd få mycketallvarliga konsekvenser för andratidningarna. Det syntes vara uppenbart attskatten skulle leda till en ytterligare koncentration av annonseringen tillförstatidningarna. Eftersom dagstidningarnas annonser i varierande grad är attbetrakta som nyheter, skulle även härigenom andratidningarna få ökadesvårigheter vid marknadsföringen av sina produkter till allmänheten. Drygt11 månader har förflutit sedan TU vädjade till regeringen. Föreningen måstetyvärr konstatera att den starka konjunkturnedgången i förening med införandetav annonsskatten medfört de negativa verkningar för tidningar och tidskriftersom föreningen varnade för . Under hänvisning till detovan anförda får TU således hemstäUa att Kungl. Maj:t i stället för attbibehålla och ev. skärpa speciella skattepålagor vidtar snabba och effektivaåtgärder för att förbättra pressens ekonomiska läge samt ger TU tiUfälle attdeltaga i överläggningar angående utformningen av sådana åtgärder.