bet · FV01JoU49 · 1972-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1972 JoU 1972:49 betänkande i anledning av motioner angående miljövårdspolitiken, m. m. Till jordbruksutskottet harhänvisats följande av utskottet till behand-Ung i ett sammanhang upptagnamotioner dels 1972:90 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begär att utredningenmiljövårdens ekonomi genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utarbetamodeller till miljöbudgeter av det slag som anges i motionen samt förslag tillmetoder att mäta förändringar i miljöns stabilitet, dels 1972:147 av m.fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begär att en årligmiljörapport med i motionen diskuterad utformning föreläggs , dels 1972:367 av m.fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärdervidtas så att en ökad svensk satsning på utveckling av mätinstrument ochmätmetoder för miljövårdssektorn kommer till stånd, dels 1972:1254 av . (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställts 1. att uttalarsig för en omarbetning och precisering av miljöskyddslagen med målsättning attekologiska minimikrav beaktas, 2. att jämväl uttalar att inomnaturvårdsverket eller till detta knutna miljöskyddsorgan samt av samhälletanställda rådgivare ej må inneha konsultuppdrag inom näringslivet, dels 1972:1265 av iBorrby m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller 1.att en ekologisk riksplan upprättas, 2. att övriga i motionen anfördasynpunkter beaktas i det fortsatta utredningsarbetet på miljövårdsområdet. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen 1972:90 från statens naturvårdsverk.Ingenjörsvetenskapsakademien, och , motionen 1972:367 från , tekniskahögskolan i och . Se bilagor1 och 2 till detta betänkande. I motionen 1972:90 anförs attjordens tunna hinna av liv, det s. k. ekosystemet, ,i och med att människans industriella civiUsation lagt under sig avgörandedelar av jordklotet, utsatts för förändringar som hotar att bU katastrofala ochleda till en förstöring av hela ekosystemet. Det måste klargöras att jordensresurser är begränsade och att naturen inte tål vilka påfrestningar som helst.Motionärerna framhåller att det behövs en ny typ av materialbesparande teknikoch nya tekniker för att t. ex. återvinna och återföra förbrukat material tillproduktionen. redovisade ekologiska grunduppfattning måste överföras tillpraktisk pohtik och ett sätt att börja är enligt motionärerna att göra uppmiljöbudgeter för industrier och kommuner. En miljöbudget bör vara en så fullständigsammanställning som möjligt av ett företags utgifter resp. prestationer ochinnefatta även påfrestningar på miljön, liksom de fördelar för miljön somverksamheten i fråga kan innebära. 1 motionen hemställs mot bakgrund av detanförda att utredningen rörande kostnaderna för miljövården genomtilläggsdirektiv ges i uppdrag att utarbeta modeller till miljöbudgeter samtatt framlägga förslag till metoder att mäta förändringar i miljöns stabihtet.Liknande tankegångar anförs även i motionen 1972:1265, vari bl. a. framhållsatt en målsättning för forskning och planering måste vara att resurser som tasfrån naturen i så stor utsträckning som möjligt skall återföras i naturenskretslopp. För att man skall kunna uppnå detta måste enUgt motionärernasmening en ekologisk riksplan upprättas som underlag för den framtidaplaneringen. I motionen 1972:1254 framfört yrkande om omarbetning ochprecisering av miljöskyddslagen motiveras också med att det ekologiskabetraktelsesättet bör ges ett ökat inflytande pä den fortsatta förvaltningen avvår miljö. I yttrande över motionen 1972:90 framhåller att kommunerna ännu så länge torde sakna möjligheter att göraannat än mera begränsade miljöpolitiska program utan den totalawägning sommotionärerna önskar. För att utarbeta modeller för sådana miljöbudgeter somföreslås i motionen fordras tillgång till en omfattande information omekosystemens uppbyggnad samt om regleringsmekanismer och stabilitetsgränser.Enligt förbundets mening måste ett fullföljande av motionens tankegång grundaspå forskningsinsatser av sådan karaktär att det nu inte torde vara meningsfulltatt tilldela utredningen rörande kostnaderna för miljövården uppdrag med detinnehåll som föreslås i motionen. Även finner attutarbetandet av i motionen åsyftade modeller knappast ligger inom ramen för ettutredningsarbete, annat än möjligen som försök. Däremot torde enligt verketkunna förutses att miljökostnadsutredningen under sin verksamhet måste kommaatt överväga behovet av ohka typer av beslutsunderlag, vari material av typenbalansräkning bör kunna ingå. Detsamma gäller förslag till metoder att mätaförändringar i miljöns stabilitet eller i ekologiska jämviktssystem. Iutredningens uppdrag ingår att kartlägga vilka metoder som finns för att mäta effekterna av olikamiljövårdsåtgärder. Härvid torde också, anför verket, behovet av ytterligaremetoder och rutiner komma att belysas. Utskottet delar uppfattningen, att en ekologisk grundsynär en nödvändig utgångspunkt för hushållningen med våra naturresurser.Utskottet vUI erinra om att denna tanke bl. a. kommit till klart uttryck 1971 (SOU 1971:75) rörande hushållning med mark och vatten, som liggertill grund för de lagförslag jämte överväganden av principiell art beträffandeinnehållet i en fysisk riksplanering m. m. som förelagts . 1nämnda rapport framhålls att den fysiska samhällsplaneringen bör ges enlångsiktig inriktning som ligger i linje med det handlande som från ekologiskautgångspunkter ter sig rationellt i ett längre tidsperspektiv. Olikahandlingsalternativ, t. ex. alternativa lokaliseringar av industri,vattendragens långsiktiga användning, olika mark-användningssätt osv., börhelst kunna prövas i ekologiska "totalmodeller". Innan detta kan skemåste emellertid en omfattande information om ekosystemens uppbyggnad,regleringsmekanismer och stabilitetsgränser ställas samman. Det är emellertidenligt rapporten angeläget att den fortsatta fysiska riksplaneringen, och f. ö.all samhällsplanering, kan grundas på ett meragenomarbetat ekologiskt underlag. Från denna synpunkt är en modellutveckling ivilken delmiljöerna luft, mark, vatten och levande organismer förs samman i enöversiktlig helhetsmodell angelägen. En sådan modell förutsätts successivtkunna förfinas allt efter som nya data från den ekologiska forskningen växerfram. Med hänsyn till det nu anförda torde man enligt utskottetsmening kunna utgå frän att vid det fortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringenkommer att som grund läggas en sådan ekologisk avvägning som utskottet i detföregående uttalat sig för. Den ekologiska helhetssynen på hithörande frågoråterspeglas också i direktiven för utredningen rörande kostnaderna förmiljövärden, vari bl. a. sägs att det är av stor betydelse att de frågor somrör avvägning och prioritering mellan ohka åtgärder kan belysas. Detta innebäratt inte bara kostnaderna utan också effekten av olika insatser behöverstuderas. Som påpekat skall de sakkunniga i detta sammanhangkartlägga vilka metoder som finns för att mäta effekterna av ohkamiljövårdsåtgärder. 1 remissyttandena över motionen 1972:90 framhålls behovetav ökade kunskaper och information på hithörande område. Utskottet vill ianslutning härtill erinra om att miljökontrollutredningen bl. a. haft tilluppdrag att undersöka den lämphga organisationen av ett informationssystemdels på miljövårdsområdet vari inbegrips bl. a. vatten- och luftvård samtövrig naturvärd - dels i fråga om gifter och andra preparat som kan varaskadliga från hälso- och miljösynpunkt. Enligt vad utskottet inhämtat kommerutredningen att i särskilt betänkande redovisa ett samlat förslag beträffandeutformningen i stort och finansieringen av de undersökningsverksamheter somenligt utredningens I* 1972. 16 saml Nr 49 uppfattning bör ligga till grund för informationssystemet. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet anledninganta att syftet med motionen 1972:90 och berörda delar av motionerna 1972:1254och 1972:1265 kommer att i väsentlig grad tillgodoses utan att i nuifrågavarande sammanhang behöver vidtaga någon särskild åtgärd. Utöver kravet på en ekonomisk riksplan anförs i motionen1972:1265 vissa synpunkter på det fortsatta utredningsarbetet på miljövårdsområdet.Dessa synpunkter, som är av mera allmän karaktär, berör jordbrukets markbehov,naturresursernas utnyttjande, kommunernas medverkan i miljövårdsarbetet ochbehovet av lagstiftningsåtgärder mot miljöstörningar av olika slag. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att tidigare detta år i anledning avväckta motioner haft att pröva olika frågor inom berörda områden. (Se JoU1972:8, 1972:24, 1972:27 och 1972:29.) Den nu behandlade motionen synes i häravsedd del inte påkalla något särskilt uttalande. Inte heller finner utskottet motionen 1972:1254, såvittdäri yrkats förbud för vissa tjänstemän att åtaga sig konsultuppdrag inomnäringslivet, böra föranleda någon åtgärd från sida. Enligt vadutskottet erfarit pågår inom en undersökning avnuvarande praxis inom uppdragsforskningen. Utskottet vill vidare erinra ombestämmelsen i statstjänstemannlagen att tjänsteman ej får åtaga sig uppdrageller utföra verksamhet som kan rubba förtroendet till hans oväld itjänsteutövningen. 1 motionen 1972:147 framförs kravpä att en miljörapport föreläggs för att bl. a. utgöraunderlag för en allmän miljöpolitisk debatt. Enligt motionärerna täcker deuppgifter som f. n. lämnas t, ex i petita och publikationereller i statsverkspropositionen inte hela fältet. Vidare framhålls attredovisningen i allmänhet är svårtillgänglig. Enligt utskottets mening synes dock naturvårdsverketsårsbok väl motsvara önskemålen om en lättillgänglig redovisning av aktuellaproblem på miljövårdsområdet. Givetvis kan man ha ohka meningar om hur utförligen information av angivet slag bör vara. Otvivelaktigt saknas f. n. en del avvad motionärerna efterlyser, exempelvis kvantitativa uppgifter om utsläpp, m.m.Frågan om informationen på miljövårdsområdet har emellertid som nämntsprövats av miljökontrollutredningen vars betänkande i ämnet väntas föreliggainom . I avvaktan härpå synes motionen 1972:147 inte böraföranleda någon särskild åtgärd. 1 motionen 1972:367 betonas att enav förutsättningarna för effektiva miljövårdsinsatser är att föroreningar iolika former kan uttryckas i kvantitativa former. Det framhålls att behovet avföroreningsdata är stort. Enligt motionärerna har dock konkreta normer förföroreningsutsläpp i stor utsträckning saknats. Framtidens miljövårdskravkommer emellertid att innefatta allt hårdare normer för föroreningsutsläpp. kontroll av vatten- och luftkvaliteter m. m., vilket ökarbehovet av en snabb utveckling på målområdet. Motionärerna anför atthittillsvarande insatser på ifrågavarande område har varit sphttrade och ävenotillräckliga. Enligt motionen bör hos Kungl. Maj:t begära attåtgärder vidtas så att en ökad svensk satsning på utveckhng av mätinstrumentoch mätmetoder för miljövårdssektorn kommer till stånd. Yttranden över motionen har inhämtats från statensnaturvårdsverk, tekniska högskolan i och (), vilka samtliga ställer sig positiva till önskemålet om en ökad satsningpå utveckling av mätteknik inom miljövården. Såväl som IVAanser att medel för ändamålet liksom bör anslås genom naturvårdsverketoch styrelsen för teknisk utveckling (STU) medan tekniska högskolan inte tarnärmare ställning till i vilka former en ökad satsning på mättekniken bör ske. Utskottet anser i likhet med motionärerna ochremissinstanserna att det är ett avsevärt samhällsintresse att en snabbutveckhng av mättekniken inom miljövårdens område kommer till stånd. Som bl.a. framhålls av IVA är en tillförlitlig mätteknik en förutsättning förmeningsfulla och rationeUa åtgärder till lägsta möjliga kostnad. Som redovisasi remissyttrandena och även påpekas i motionen pågår redan nu ettförhållandevis omfattande utvecklingsarbete på ifrågavarande område. Medel tillnämnda verksamhet utgår från i första hand och . stöds huvudsakligen sådan mätteknisk forskning som harbetydelse för studiet av föroreningarnas effekter och tillståndet i miljön.STU:s insatser på miljöområdet bekostas med medel från det under trettondehuvudtiteln uppförda anslaget STU:Teknisk forskning och utveckhng. till finansiellt stöd till ifrågavarande verksamhet har förinnevarande budgetår beräknats medel till ökade insatser inom bl. Enligt uttalande av chefen för industridepartementet (prop.1972:1, bil. 15, s. 59) bör ifrågavarande insatser liksom tidigare avse bl. a.bättre och mera objektiva miljömätmetoder. Tyngdpunkten hgger i fråga ommiljövårdstekniken på emissionsmätningar. Som anförs i remissyttrandena bedrivsarbete inom miljömättekniken även inom bl. a. ochluftvårdsforskning. Det bör vidare nämnas att standardiseringskommissionbildat en särskild kommitté för handläggning av frågor rörande miljömätteknik. Det torde få ankomma på berörda myndigheter och organ attta närmare ställning till hur anvisade medel för miljövårdsforskning ochutvecklingsarbete skall fördelas mellan olika forskningsområden. Mot bakgrundav det intresse som visats miljövårdsmättekniken och hithörande frågorutgår utskottet emellertid ifrån att nämnda forskningsområde vidmedelsfördelningen kommer att tillgodoses i den utsträckning som befinns möjligi konkurrensen med andra angelägna forskningsändamål. Någon särskild åtgärdfrån sida i anledning av motionen 1972:367 synes i enUghet härmedinte påfordrad. Under hänvisning till vad utskotteti det föregående anfört hemställer utskottet 1. anser motionen1972:90 samt motionerna 1972:1254 och 1972:1265, de båda sistnämnda motionernasåvitt avser punkterna I i motionernas hemställan, besvarade med vad utskottetanfört, 2. lämnarmorionerna 1972:1254 och 1972:1265 i övrigt utan åtgärd, 3. lämnar motionen1972:147 utan åtgärd, 4. anser motionen1972:367 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s), i (s)*, (), iGrebbestad (s), (), herrar (), i (c), fruLindberg (s), herrar Krönmark (m). (vpk), ()*, () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. angående miljöbudgeter av fruAnér och (båda fp) som anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås, 3 med "I remissyttrandena" och slutar på s. 4 med "särskildåtgärd" bort ha följande lydelse: "Vad i motionen 1972:90 yrkasär emellertid, att utredningen om miljövårdens kostnader skall söka utarbetamodeller av ännu vidare slag än dem som omtalats, 'Miljöbudget' är ettförsök att uttrycka kravet på en nationalbudget, som räknar realvärden och intekontanter ett krav som som bekant höjs från allt flera håll. Dettaskulle alltså vara något mera än en ekologisk modell för naturen och deförändringar människan åstadkommer i den, och likaså något mera än enutvärdering av teknologins följder för samhället, ehuru miljöbudgeten börinnehålla båda dessa komponenter. Den bör försöka att - till en början förnågra bestämda verksamhetsgrenar, i samhällets eller näringslivets regi göraen så fullständig uppställning som möjligt över vilka resurser som går åt,vilken energi av olika typer som behövs, vilka påfrestningar som människor,natur och människogjorda föremål utsätts för; och över all den nyttasamma verksamhet gör, alla fördelar den medför, de energibesparingar, de miljövinster som kanskrivas på dess konto. Avsikten är att få fastare grunder än för attgöra en verklig jämförelse mellan ohka satt att tillfredsställa samma behoveller utföra likartade verksamheter på. När man har fått riktigare mått på vadsamhället i det ena och det andra fallet uppoffrar resp. uppnår, först då harman fått en reeU möjlighet att välja, både för och för framtiden. Modellertill miljöbudgeter av denna art har försöksvis ställts upp, särskilt i , mentekniken befinner sig ännu på ett ganska primitivt stadium, och någrafullständiga eller fulländade resultat väntar sig ingen. Utskottet anser detdock rimhgt, att utredningen om miljövårdens kostnader får i uppdrag att sökasätta upp några modeller till sådana budgeter på några särskilt viktigaområden, så att man får ett begrepp om vilka ytterligare studier som kanbehövas. Arbetet med att tillverka miljöbudgeter kan inte skjutas på framtidenlänge till, om vi alls skall ha kvar någon möjlighet att veta vad vi väljer.Utskottet får således tillstyrka bifall till det förslag som framlagts imotionen 1972:90. Vad gäller berörda delar av motionerna 1972:1254 och1972:1265 finner utskottet anledning anta att syftet med dessa kommer att iväsentlig grad tillgodoses utan att i nu ifrågavarande sammanhangbehöver vidtaga någon särskild åtgärd." dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: "1. med bifall till motionen1972:90 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörandeutarbetande av modeller till miljöbudgeter samt anser motionerna 1972: 1254 och1972:1265, såvitt avser punkten I i motionernas hemställan, besvarade med vadutskottet anfört," 2. angående innehav av vissakonsultuppdrag m. m. av (vpk) som anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "Inte heller" och slutar med "i tjänsteutövningen"bort ha följande lydelse: "I motionen 1972:1254 föreslåsunder punkt 2 i morionens hemställan att uttalar att inomnaturvårdsverket eller till detta knutna milöskyddsorgan samt av samhälletanställda rådgivare ej må inneha konsultuppdrag inom näringslivet. Utskottetfinner förslaget beaktansvärt och hemställer att bifaller motionen iförevarande del." dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: "2. med bifall till motionen1972:1254, såvitt i övrigt är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört angående innehav av vissa konsultuppdrag m. m. samtlämnar motionen 1972:1265, såvitt den ej behandlats i det föregående, utanåtgärd," 3. angående avlämnande av en åriigmiljörapport av och (båda fp) som anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: "Enligt utskottets mening ärmiljövården en så viktig del av statens verksamhet, att den kräver en särskilduppmärksamhet i , i form av en debatt kring en rapport omstatens miljövårdande verksamhet, som bör avlämnas före vårsessionens slut.Rapporten bör pä hknande sätt som t. ex. Statsföretag AB:s årsredovisningföreläggas såsom regeringens eget utlåtande - inte som en rapportfrån ett verk - och kunna göras till föremål för motioner. Den skulle givetvisdessutom uppfylla ett för massmedia och allmänhet värdefullt informationsbehov.Utskottet yrkar alltså bifall till motionen 1972:147." dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: "3. med bifall till motionen1972:147 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtangående avlämnande av en årlig miljörapport till ," 4. angående mättekniken inommiljövården av (), (), () och herrStrömberg (fp) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Yttranden över" och slutar med"inte påfordrad" bort ha följande lydelse: "Yttranden över-------- (lika med utskottet)----- miljövården.IVA framhålleratt det är ett avsevärt samhällsintresse att en snabb utveckling av mät-, styr-och reglerapparatur för miljövård kommer till stånd och uttalar därför sittfulla stöd för motionen. Det förefaller önskvärt att Kungl. Maj:tanvisar särskilda medel och ger ett särskilt uppdrag atti samverkan med styrelsen för teknisk utveckling (STU), där en särskild nämndför miljöteknik inrättats, utveckla ett forsknings- ochutvecklingsprogram för mät- och reglerteknik för miljövården. anser att medel för ändamålet bör anslås genomnaturvårdsverket och STU medan tekniska högskolan inte tar närmare ställningtill i vilka former en ökad satsning på mättekniken bör ske. Utskottet anser i likhet med motionärerna ochremissinstanserna att det är ett avsevärt samhällsintresse att en snabbutveckling av mättekniken inom miljövårdens område kommer till stånd. Som bl.a. framhålls av IVA är en tillförlitlig mätteknik en förutsättning förmeningsfulla och rationella åtgärder till lägsta möjliga kostnad. Det kanförutses att man såväl inom som utom kommer attavsätta en växande andel av bruttonationalprodukten till miljöförbättrandeåtgärder. Det bhr då nödvändigt att möjligt avdela ytterligare resurserför forskning och utveckling med inrikting på miljövårdsområdet. I spetsen fördetta arbete måste ingå en omfattande faktainsamling och värdering av olika förslag som väckts, för vilketarbete mät- och analystekniken och nya instrument är en förutsättning. Bristenpå mätinstrument, som uppfyller vad en väl utbyggd miljövård kräver, äruppenbar. Även om utvecklingsarbete pågår inom och utom landet, så bör enkraftigt ökad satsning på forskning och utveckling inom denna sektor snarastkomma tiU stånd. Svensk industri torde ha goda möjligheter att hävda sig pådetta område med hänsyn till att vårt land i många avseenden är ettföregångsland, när det gäller kontroll av miljön. Med hänsyn till det anfördavill utskottet förorda bifall till motionen 1972:367." dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: "4. med bifall till motionen1972:367 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtangående mättekniken inom miljövården." av (vpk): "Jag kan inte delautskottsmajoritetens uppfattning att en ekologisk grundsyn kommit till 'klartuttryck i den rapport (SOU 1971:75) rörande hushållning med mark ochvatten, som ligger till grund för de lagförslag jämte överväganden av principiellart beträffande innehållet i en fysisk riksplanering m. m. som i dagarnaförelagts '. Tvärtom stod väsentliga delar rapport i klarstrid mot en ekologisk grundsyn. Jag nöjer mig här med att konstatera att näranog alla nya stora industrier, som Kemikontoret, etc. ansåg skullebehövas , hade förbehållits sydUgaste tredjedelen av och tillstor del markerats som ett pärlband utefter . Med hänsyn till att Kungl. Maj:ts proposition 1972:111 medbilagor, dvs. de lagförslag etc. som utskottsmajoriteten syftar på, omfattarbortåt 2 000 sidor och just förelagts , har jag inte haftnågon möjlighet att undersöka om de - till skillnad från rapporten 1971-tillgodoser ekologiska minimikrav." anförsammanfattningsvis att uppgifter av den art, som enligt motionen bör åläggasmiljökostnadsutredningen, närmast hör till en myndighets ellerforskningsorganisations långsiktiga verksamhet. Däremot kan en genomgång avbehovet av modell- och metodutveckling och därför erforderlig forskning enligtverkets mening antas väl falla inom ramen för utredningens arbete enligt givnadirektiv. Verket framhåller i övrigt följande. Motionen tar upp dels frågan om s.k. miljöbudgeter, dels en vidgning av sakägarbegreppet i miljöskyddsärenden.Statens naturvårdsverk begränsar detta utlåtande till förslaget om miljöbudgeter.I fråga om sakägarbegreppet hänvisar verket till sitt avgivnautlåtande över motionen 1972:559 om vidgat medinflytande i vissa ärenden enligtbyggnads- och miljöskyddslagstiftningen. Tanken på en ekologisk grundsyn som nödvändig utgångspunktför hushållningen med våra naturresurser torde nu kunna sägas vara så gott somallmänt omfattad. Den kommer bl. a. till tydligt uttryck i den nyligenframlagda promemorian Hushållning med mark och vatten (SOU 1971:75). Inommiljövårdsarbetet gäller i princip att för- och nackdelar av olika åtgärderhela tiden måste vägas mot varandra mot denna bakgrund. Det är här överflödigtatt ytterligare argumentera för nödvändigheten av att skapa bästa möjligaunderlag för den beslutsprocessen. Den allmänna målsättningen för de miljöns"balansräkningar" som motionen syftar till synes alltså stämmaöverens med den som de miljövårdande myndigheterna har. Det framgår inte minstav direktiven till utredningen rörande kostnaderna för miljövården,miljökostnadsutredningen. Däremot torde bedömningen av den inom överskådligtid möjliga omfattningen och detaljeringsgraden hos sådana "budgeter"skilja sig. Även om man, som i motionen, väljer modeller där t. ex. estetiskavärderingar utesluts, återstår vägningar av en mängd olikartade parametrar,särskilt om man också skall beakta sociala faktorer.