bet · FV01UbU2 · 1972-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:2 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag /73 till skolväsendet jämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. har i propositionen 1972:1 bilaga 10under rubriken frågor (s. 160165 i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden) behandlat vissa skolfrågor avallmän karaktär. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1972: 347 av fröken m. fl. (fp) vari hemställs att riksdagenbeslutar hemsfälla att Kungl. Maj:t vidtar sådana åtgärder att itjänstgöringen för klassföreståndare på högstadium och igymnasieskolan inryms en schemalagd veckotimme för elevvårdande verksamhet, delsmotionen 1972: 498 av m. fl. (m) i vad avser hemställan attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att vad som i motionen 1972: 294 anförtsangående skolenheternas storlek kommer till beaktande vid detfortsatta planeringsarbetet, delsmotionen 1972: 693 av m. fl. (m) vari hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn av gällande principer för byggnad avskolor enligt de riktlinjer som angetts i motionen, delsmotionen 1972: 694 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att uttalar, attutbildningspolitiken skall främja föräldrars och andra laga målsmäns frihetatt välja andra läroanstalter för sina barn än dem som upprätthålls av deoffentliga myndigheterna men som motsvarar de krav för undervisning som har fastställtsav myndigheterna, 2. att hemställer om enutredning för att fastställa sådana regler för statsbidrag till driften avgrund- och gymnasieskolor att statsbidraget görs oberoende av skolornashuvudmannaskap, 3. att därvid sådana regler skapasatt kommuns skyldighet att bidra till skolväsendet utsträcks till att gällaalla skolor som uppfyller i motionen angivna krav på statsbidrag, dels motionen 1972: 699 av m. (fp) vari hemställs att hos Kungl. A. attstatsbidragsbestämmelsema för driftbidrag till ändras så att bidrag kan utgå för lärare som anlitas vid språkträning av invandrarbarn i svenska i förskolan, B. atten översyn görs av gällande statsbidragsbestämmelser för under visning av invandrarbarn i , C. attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utveckla läromedel för un dervisning av invandrarbarn, D. attförslag framläggs till åtgärder i syfte att öka rekryteringen av invandrarungdom till den gymnasiala skolan, E. atten översyn görs av gällande kursplaner vid all lärarutbildning för att i större utsträckning beakta invandrarnas problem, F. attinvandrarnas problem måtte beaktas vid utbildning av övrig skolpersonal, t. ex. skolsköterskor, kuratorer och psykologer, G. atten prövning sker om behovet av ett särskilt rörande undervisning av invandrare, delsmotionen 1972: 1092 av fröken () och () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om en utvidgad försöksverksamhet förspråkträning bland invandrarbarn, delsmotionen 1972: 1093 av fröken () och () vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär utredning av skolmiljöns betydelse medsärskild hänsyn till skolenheternas storlek och utformning för elevernasstudieresultat, sociala och personliga utveckling m. m. samt att däravföranledda förslag till normer för skolenheternas utformning och storleksnarast framläggs, delsmotionen 1972: 1103 av m. fl. (c) vari hemställs att riksdagenhos Kungl. begär att dispens ges för statsbidrag till nedläggningshotadeskolor, delsmotionen 1972: 1105 av herrar () och () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att en brett upplagd försöksverksamhetmed föräldrautbildning enligt i motionen anförda riktlinjer snarastigångsätts, delsmotionen 1972: 1111 av i Skärstad m. fl. (c, m) vari hemställsatt uttalar sig för att de synpunkter som anförts i motionen mera fårgöra sig gällande i undervisningen i skolan, skolans miljö, läromedel ochlärarutbildning, delsmotionen 1972: 1148 av m. fl. (m) vari hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder för inrättande av alternativ undervisning skola där kristna föräldrar kan ge sina barn en religiös och moraliskuppfostran i enlighet med föräldrarnas egen övertygelse, delsmotionen 1972: 1166 av herrar Wennerfors (m) och () i vad avserhemställan att i skrivelse till Kungl. hemställer om en snar översyn av gällande planer förutbyggnad av skolor enligt de riktlinjer som angetts i motionen. har inneburit krav på förändring av skolans arbetsformer. Påbegäran av tillsattes en utredning rörande skolans inrearbete (). Utskottet har imder föregående års riksdag avgett ett särskilt betänkande1971: 30 i anledning av motioner angående skolans inre arbete m. m. I ett antal motioner till åretsriksdag tas frågan upp om skolenheternas storlek. I motionerna 1972:498, 1972:693 och 1972: 1166 hävdas bl. a. att en av orsakerna till att allt störreskolanläggningar byggs är en överdriven tro på stordriftens fördelar inomutbildningsväsendet. Motionärerna anser att de skolsociala kostnaderna i detlängre tidsperspektivet betydligt kommer att överstiga de kortsiktiga vinstersom kan ha gjorts vid byggandet av de stora skolanläggningarna. Innanskolstorlekspro-blemet utretts bör enligt motionärerna statsbidrag inte gestill byggande av alltför stora skolor. Även i motionen 1972: 1093 framhållsvärdet av mindre skolanläggningar. I denna görs gällande att det i störreskolor lätt uppstår en anonymitetskänsla, som kan leda till passivitet,aggressivitet eller skolleda bland eleverna. Vidare åberopas undersökningar enligtvilka elever i mindre skolor skulle känna ett större ansvar för aktiviteternai skolan och få en snabbare personlighetsutveckling än elever i större skolor.I den sistnämnda motionen föreslås en utredning beträffande bl. a. normer förskolenheternas utformning och storlek. Utskottet har inhämtat att anvisningarför skolanläggnings storlek i , enligt vilka antalet elever vid högstadieskolaej avsevärt bör överstiga 600700, torde komma att bli föremål för en allmänomarbetning. Vid förslag till inrättande av ny gymnasieskolenhet haröverstyrelsen utgått från en minimiorganisation av ca 40016-åringar i regionen, vilket medför 600900 elever i en s. k. allmän skolenhetmed de vanligast förekommande linjerna. Vad beträffar maxi-miantalet elever ien skolenhet med gymnasieskola finns inget uttalande från överstyrelsen.Gymnasieskolan omfattar f. n. 22 linjer, varav 15 är uppdelade på sammanlagt 56grenar. Det kan således redan därav konstateras, att om eleverna skall erbjudasen fullständig uppsättning grenar och varianter för alla 22 linjerna skulleregionen och eventuellt också skolenheten bli oerhört stor. Frågan om en eller flera skolenheter i en kommun måstebedömas från fall till fall. Elevernas möjlighet till ett fritt val kansjälvfallet också nås, om gymnasieskolan i regionen är uppdelad på två ellerflera mindre skolenheter. En sådan uppdelning torde också kunna bli ekonomisktförsvarbar, om linjer förs samman till en enhet på ett sådant sätt att lokaleroch utrustning kan utnyttjas rationellt. Departementschefen uttalade således ipropositionen 1968: 140 att då flera gymnasieskolenheter finns i en kommun kanoch måste ibland utbildningen vid de olika skolenheterna av resursskäl ha sintyngdpunkt inom skilda områden. Utskottetär medvetet om att det finns en oro bland allmänheten inför en utveckling motstora skolanläggningar med många elever. Sådana anläggningar anses skapa mindregoda skolmiljöer. Elevantalet vid en skolenhet är självklart en av de faktorersom är av betydelse för skolmiljön. Enligt utskottets mening påverkaremellertid även andra faktorer än elevantalet skolmiljön. Det kan varaexempelvis skollokalernas och skolgårdarnas utformning, eventuellöverbeläggning av förefintliga lokaler, andelen äldre och yngre elever inomskolenheten eller möjligheter till kommunikation mellan skolledning, lärareoch elever. Det är nödvändigt att erhålla bättre kunskaper om de faktorer somskapar en god skolmiljö. Hithörande frågor utreds f. n. av . Utskottet anserdet angeläget att bedriver detta utredningsarbete med största skyndsamhet. Utskottethar i det föregående försökt visa hur komplicerad frågan om skolenheternasstorlek m. m. är. Med hänvisning till gjorda uttalanden och till detförhållandet att begärt utredningsarbete i ärendet redan pågår anser utskottetatt ifrågavarande yrkanden i motionerna 1972: 498, 1972: 693, 1972: 1166 och1972: 1093 inte bör föranleda någon åtgärd. I motionen 1972: 1103 görs gällande attutvecklingen på skolplaneringens område präglats av en starkcentralisering. De små skolenheter som fortfarande finns kvar och som enligtmotionärernas mening som regel utgör en god skolmiljö bör bevaras genom attbestämmelserna som reglerar skolplanering och undervisning görs mer flexibla. Utskottetvill i ärendet erinra om följande. Maj:t uppdrog åtskolöverstyrelsen att komma in med förslag till åtgärder för att upprätthållaundervisningen vid skolenheter av högstadium i kommuner inomglesbygdsområden med vikande elevunderlag. Överstyrelsen har med skrivelse den23 överlämnat sitt utredningsmaterial och därjämte lagt fram fleraförslag med syfte att minska de undervisningsorganisatoriska problemen vid demindre högstadieenheterna. Skrivelsen har remissbehandlats och bereds f. n. iutbildningsdepartementet. Beträffandedet gymnasiala stadiet uttalade departementschefen i propositionen 1968: 140att den gymnasiala utbildningen utanför orter med treåriga linjer bör kunnabibehållas så länge det finns en tillfredsställande elevtillströmning och ettklart avnämarintresse för utbildningen. Maj:t uppdrog den 30 juni 1971åt att vid den fortsattaplaneringen av gymnasieskolan pröva vissa särskilda planeringsfrågor, nämligenfrågan om utökning av antalet orter med treåriga gym-nasieskollinjer, fråganhuruvida gymnasieskolans linjer inom en och samma region kan fördelas på tvåskilda orter samt frågan om i vilka former de särskildautbildningsanordningarna i glesbygd i fortsättningen bör organiseras. Glesbygdsutredningenhar avgett betänkandet Utbildning i glesbygder (Ds In 1972: 1).Utredningen uppfattar glesbygdernas problem inom utbildningsområdet främst somen fråga om i vilken utsträckning dessa bygder skall kunna möta dekoncentrationstendenser inom och gymnasieskolan som följer av attbefolkningsunderlaget i många bygder successivt reduceras. Betänkandet skall nunärmast remissbehandias. Utskottethar noterat att det i glesbygdskommun pågår försök med långtgående integrationmellan förskola och lågstadieskola. Härigenom skapas möjligheter att förhindraeller uppskjuta nedläggningar av vissa skolenheter. Denna försöksverksamhet ärenligt utskottets mening intressant. Medhänvisning till pågående utredningsarbete och till det beredningsarbete iärendet som pågår inom berörda departement avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1972: 1103. I motionen 1972: 694 slås fast att samhället haransvar för att all ungdom får utbildning och att denna utbildning anordnasenligt uppställda normer. Detta ansvar fullgörs genom att statsmakternafastställer skollag, läroplaner och andra bestämmelser samt ser till att dessaefterlevs. Det är däremot enligt motionärerna inte självklart att ansvaret påutbildningens område också omfattar att stat eller kommun skall driva samtligaskolor och undervisningsanstalter. Denna uppgift bör kunna delegeras till andrahuvudmän under förutsättning att dessa efterlever gällande bestämmelser ochregler för undervisningsväsendet. Motionärerna finner att det i Sverigevisserligen är formellt möjligt för envar som så önskar att starta och driva enenskild skola men att detta i realiteten ändå inte är möjligt. För attnuvarande formella rätt att välja skola även utanför det allmänna skolväsendetskall vara reell krävs enligt motionärerna att enskilda skolor ges ettekonomiskt stöd från det allmännas sida som garanterar att de kan existeraunder sådana betingelser att elever och föräldrar, utan att ekonomiskaomständigheter lägger hinder i vägen, kan träffa ett fritt val. I motionenföreslås därför att möjhgheterna att ge de enskilda skolorna arbetsvillkorlikartade dem som gäller för det allmänna skolväsendet utreds. Rättenatt sända skolpliktiga barn till annan undervisning än den av det allmännatillhandahållna samt rätten att få starta respektive driva enskilda skolor ärfastslagen i skollagen (1962: 319) och är närmare Frågan huruvida och i vilken omfattningstatsbidrag skall utgå till enskild skola prövas beträffande flertalet skolorav . Så är fallet i fråga om privata grundskolor och sådana privatskolorsom anordnar treårig- eller fyraårig linje av gymnasieskolan. Den fråga sommotionärerna tar upp har emellertid mycket generell räckvidd. Utredningen sombegärs i motionen avser möjlighet till en avsevärd utökning av andelen enskildundervisning i vårt skolväsende. Utskottet, som konstaterat att statsbidrag iviss utsträckning ges till enskild undervisning, anser sig inte böra förordaatt den begärda utredningen kommer till stånd med hänsyn till de vittgåendeekonomiska och organisatoriska konsekvenser som en vidgad möjlighet tillenskild undervisning får för det svenska skolväsendet. Utskottet avstyrkerdärför yrkandena i motionen 1972: 694. I motionen 1972: 1148 tas upp frågan om alternativundervisning för barn från kristna hem. Utskottet erinrar om att motsvarandeyrkande behandlades av (UbU 1971: 1) och då avslogs. Mederinran härom avstyrker utskottet det nu ifrågavarande motionsyrkandet. Under föregående års riksdagbehandlade utbildningsutskottet två rnotioner angående invandrarnas situationm. Utskottet avgav i dessa frågor betänkandet 1971: 28. I motionerna 1972: 699 och 1972: 1092 föreslås som enprovisorisk lösning intill dess barnstugeutredningen avgett sina förslag attkostnaderna för lärartimmar vid språkträning av invandrarbarn i förskolan fårtäckas av statsbidraget till med vidgad tillämpning avbestämmelserna om stödundervisning åt utländska barn i den obligatoriskaskolan. Motionärerna hävdar att detta inte innebär någon kostnadsökning,eftersom utgifter för stödundervisning i enUgt deras meningbortfaller i motsvarande grad. Utskottet, som erinrar om att språkträning avinvandrarbarn redan försiggår på kommunalt initiativ i vissa kommuner inomramen för den reguljära barnstugeverksamheten, hänvisar till sitt tidigarebetänkande i ärendet och avstyrker bifall till motionen 1972: 699 såvitt nu äri fråga och till motionen 1972: 1092. I motionen 1972: 699 hemställs därjämte att en översyngörs av gällande statsbidragsbestämmelser för undervisning av invandrarbarn igrundskolan. Utskottet avstyrker bifall till motionen i denna del underhänvisning till sitt tidigare betänkande i ärendet. Vidare föreslås i motionen 1972: 699 att skolöverstyrelsenfår i uppdrag att utveckla läromedel för undervisning av invandrarbarn. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. För nästa budgetår hardepartementschefen under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m.beräknat . för anskaffande av läromedel för undervis- ning i minoritetsspråk. disponerarvidare innevarande budgetår under anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet . Enligt vad utskotteterfarit används dessa medel även för utveckling av läromedel för undervisningav invandrarbarn. I årets statsverksproposition har därjämte under detsistnämnda anslaget beräknats särskilda medel till stöd för läromedelsproduktionför undervisningen av bl. a. vissa invandrarkategorier. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till den förevarande motionen såvitt nu är ifråga. I motionen 1972: 699 finns ytterligare fyra yrkanden,nämligen att förslag framläggs till åtgärder i syfte att öka rekryteringen avinvandrarungdom till den gymnasiala skolan, att en översyn görs av gällandekursplaner vid all lärarutbildning för att i större utsträckning beakta invandrarnasproblem, att invandrarnas problem beaktas vid utbildning av övrig skolpersonalt. ex. skolsköterskor, kuratorer och psykologer samt att en prövning sker ombehovet av ett särskilt rörande undervisning av invandrare.Utskottet, som i sitt betänkande 1971:28 behandlat motsvarande yrkanden, anserdet synnerligen angeläget att de olika frågorna om invandrarnas undervisningsnarast får en fullgod lösning. Med hänvisning till vad som anförts i nämnda betänkandeföreslår dock utskottet att de förevarande motionsyrkandena lämnas utan bifall. I motionen 1972: 1105 krävs eneffektivare föräldrautbildning. Det hävdas bl. a. att många föräldrar uppleverosäkerhet och brist på kunskaper när de uppfostrar sina barn. Motionärernayrkar en brett upplagd försöksverksamhet, varvid det på ett antal orter inomförslagsvis barnstugeutredningens ram skall prövas dels ett sammanhängande programför föräldrautbildning anpassad efter barnens olika åldrar, delsföräldrautbildningens lokala organisation, dels olika metoder att nå samtligaföräldrar. Maj:t har överlämnat tillskolöverstyrelsen för beaktande skrivelse varianmälts beslut i anledning av motionerna I: 188 och II: 214 om försöksverksamhet med föräldrautbildning.Utskottet, som under föregående års riksdag i sitt betänkande 1971: 30utförligt behandlade frågan om föräldrautbildningen, finner ej anledning förriksdagen att nu göra något ytterligare uttalande och avstyrker därför bifalltill yrkandet i förevarande motion 1972: 1105. Klassföreståndarfrågan tas upp imotionen 1972: 347. Motionärerna föreslår att i undervisningsskyldigheten förklassföreståndare på högstadium och i gymnasieskolan skallinrymmas en schema-lagd veckotimme för elevvårdande verksamhet och att dennatimme i skall kunna förläggas till tid för fritt valt arbete och igymnasieskolan till tid för s. k. timme till förfogande. Den aktualiserade frågan har tvåsidor, varav den ena är av arbetstidskaraktär och den andra av organisatoriskart. Arbetstidsfrågor avgörs genom förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter och de organisatoriska frågorna i vad gäller klassföreståndarskapetutreds f. n. av . Enligt utskottets mening är det viktigt attklassföreståndaren ges tillfälle till en förebyggande elevvård. Med hänvisningtill angivna förhållanden hemställer emellertid utskottet att yrkandet i denförevarande motionen inte föranleder någon åtgärd. I motionen 1972: 1111 ställs fråganhur skolan bäst skall utveckla sådana egenskaper hos eleverna att demokratinförstärks. Enligt läroplanens mål och riktlinjer skall skolangrundlägga och vidareutveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära uppoch förstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigandemellan människorna. Genom tim- och kursplaner och genom anvisningar ochkommentarer av mera allmänt eller speciellt slag bidrar myndigheterna till atthjälpa i skolan verksamma att göra dessa uppställda mål till realiteter. Medhänvisning härtill finner utskottet att den förevarande motionen 1972: 1111inte påkallar någon åtgärd. Utskottet kommer i ett senaresammanhang att behandla ett antal motioner som rör praktisk och teoretiskutbildning i och gymnasieskolan, läroplansfrågor m. m. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att 1. avslårmotionerna 1972: 693, 1972: 1093, 1972: 498 och 1972: 1166, sistnämndatvå motioner såvitt nu är i fråga, 2. avslårmotionen 1972:1103, 3. avslårmotionerna 1972: 694 och 1972: 1148, 4. avslårmotionerna 1972: 1092 och 1972: 699, sistnämnda motion i vad avser hemställanunder A, 5. avslår motionen1972: 699 i vad avser hemställan under BG, 6. avslår motionen1972: 1105, 7. avslår motionen1972: 347, 8. avslår motionen1972: 1111. Centrala och regionala myndigheter m. m. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag (punkt D 2, s. 178180) och hemställer att till Länsskolnämndernaför /73 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har (punkt D 3, s. 181)föreslagit att till för /73 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 1134 av herrar i Agnas (m) ochÅkerlind (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om enöversyn av bestämmelserna om granskning av läromedlen i den obligatoriskaskolan, dels motionen 1972: 1168 av i m. (fp) vari hemställs att måtte ge Kungl. Maj:t till känna vad imotionen anförts. Från detta anslag ersättsutgifter för statens läroboksnämnd. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag till medelsanvisning för nästa budgetår. granskar f. n. endast läroböcker.Detta gäller även då en lärobok för sin användning förutsätter bruk av andrahjälpmedel, t. ex ljud- och bildband. ägnar uppmärksamhet åtdylika beledsagande hjälpmedel, men det finns beträffande dem inga bestämmelsersom innebär att de i likhet med läroböcker får användas endast om de äruppförda på en officiell förteckning. Frågor om produktion och granskning av läroböcker ochandra pedagogiska hjälpmedel har utretts av läromedelsutredningen, som nyligenavgav sitt slutbetänkande Samhällsinsatser på läromedelsområdet (SOU 1971: 91).Utredningen har enligt sina direktiv haft att beakta även behovet av insatserför t. ex. undervisningsfilm. De sakkunniga har ägnat frågor angåendeobjektiviteten i läromedel stor uppmärksamhet. Betänkandet är f. n. föremålför remissbehandling. I motionen 1972: 1134 hävdas att garantier måste lämnasför att läroböcker och andra läromedel som används inom undervisningsväsendetär objektiva och lämpliga från alla synpunkter. Med anledning av bl. a. denegativa omdömen som mött den av Stiftelsen Svenska Sexualforsk-ningsinstitutetproducerade filmserien Att vara två anser motionärerna att hela frågan omgranskning av läromedlen i den obligatoriska skolan bör prövas. Även motionen 1972: 1168 behandlar frågor rörandesexualundervisningen. Det påtalas att nämnda filmserie förstärkt den oro somfinns bland stora grupper föräldrar beträffande innehållet i undervisningen ochformerna för presentation av lärostoffet. Motionärerna stryker under kravet påobjektivitet, allsidighet och saklighet i undervisningen och framhåller viktenav att de etiska frågorna kommer till sin rätt. Respekten för minoriteters, t.ex. vissa invandrargruppers, värderingar måste också beaktas. Motionen utmynnari krav på att särskild omsorg ägnas läromedelsgranskningen inom det i motionenberörda området. Sexualundervisningens innehåll finns angivet i läroplanenför (Lgr 69), i läroplanssupplement samt i Handledningi sexualundervisning. Ett exempel på tidsplan för sexualundervisning ges i överstyrelsensfortbildningsmaterial Sexual- och samlevnadsundervisning. För gymnasieskolanåterfinns anvisningar i från 1965/66:27 samt1970/71:8. Allmänna anvisningar för bedömning och val av läromedelges i Lgr 69. Beträffande läromedel som skolan överväger att skaffa försexual-och samlevnadsundervisning har i skrivelse till samtligalänsskolnämnder och skolstyrelser givit vissa kompletterandeanvisningar. Skrivelsen är som bilaga fogad till detta betänkande. I skrivelsen har utifrån psykologiskaoch etiska synpunkter angivit de krav som enligt överstyrelsen bör ställas påläromedel i sexual- och samlevnadsfrågor för att gällande målsättning för undervisningenskall kunna förverkligas. Med utgångspunkt i de bedömningsgrunder somredovisas i skrivelsen har funnit att tre filmer i serien Attvara två ej är lämpliga för undervisningen i sexual- och samlevnadsfrågor igrundskolan och gymnasieskolan. Som framgått av det föregående har läromedelsutredningenför sedan presenterat förslag beträffande bl. a. granskning av läromedelavsedda för och gymnasieskolan. Utskottet kan inte förorda attgranskningsfrågan ånyo utreds. Yrkandet härom i motionen 1972: 1134 avstyrkesdärför. Vad som anförts i motionerna 1972: 1134 och 1972: 1168beträffande den specifika frågan om val av läromedel och formerna förpresentation av lärostoffet inom skolans sexualundervisning bör enligtutskottets mening inte föranleda något särskilt uttalande från riksdagenssida. Som utskottet ser det har i den tidigare nämndaskrivelsen givit anvisningar för den lokala bedömningen av läromedel i sexual-och samlevnadsundervisningen som är baserade på väl genomtänkta bedömningsgrunderoch som klart visar den särskilda betydelse valet av läromedel måste tillmätaspå detta område.