bet · FV01FiU11 · 1972-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1972 FiU 1972:11 betänkande i anledning av vissa i Kungl.Maj:ts proposition 1972:1 behandlade för flera huvudtitlar gemensamma frågorjämte motion. Städningsverksamheten inom detstatliga området. Maj:t har i propositionen 1972:1, bilaga 2, s. 16-22(punkt 9 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 3 januari1972) föreslagit att godkänna vad i statsrådsprotokollet anförts omcentral planering och utveckling m. m. av städningsverksamheten inom det statligaområdet. Maj:t föreslår attbyggnadsstyrelsen får till uppgift att svara för en central planering ochutveckling av den statliga städningsverksamheten. Medel för fem tjänsterhärför begärs under sjunde huvudtiteln. Utskottet har i detta sammanhangbehandlat motionen 1972:624 av m. fl. (m) i vad avser hemställan attriksdagen i skrivelse till Kungl. hemställer, att Kungl. Maj:t utredermöjligheterna att överföra den statliga städverksamheten på privata städbolag.1 motionen ifrågasätts om inte med städverksamhet förenade uppgiftereffektivare handläggs av privata städbolag. Maj:ts förslag om en centralplanering och utveckling av städningsverksamheten förlagd tillbyggnadsstyrelsen grundas på ett omfattande utredningsarbete som utförts avstatens städningsutredning (Ds Fi 1970:13). Utredningen uppskattar de totalastatliga städkostnaderna till 150 milj. kr. Den föreslår motbakgrunden av omfattande praktiska försök ett nytt system för städning medanvändning av maskinutrustning för framför allt golwård och differentieradstädfrekvens beroende på städningsbehov. Utredningen bedömer det möjligt attminska de totala städkostnaderna om förslagen genomförs. Medhänsyn till de föreslagna städmetoderna, som bl. a. anses förutsätta särskildagolvvårdspatruller och enhetlig arbetsledning, framhålls vikten av ökadsamordning av det statliga städarbetet. Efter att ha övervägt även städninggenom ett för ändamålet bildat statligt bolag stannar utredningen för attföreslå städning i egen regi med central ledning. Det nära sambandet mellanstädnmg, drift, underhåll och byggnad av lokaler leder utredningen fram tillbedömningen att bör svara för den centrala ledningen. Det övervägande antalet remissmyndigheter tillstyrkerdenna organisationsform. Även i övrigt tillstyrks i allmänhet utredningensförslag. och Statsanställda: förbund betonarbetydeisen av städning i egen regi. Departementschefen är avuppfattningen att städning i egen regi i de flesta fall är att föredra. Hanfinner det väsentligt med ett centralt planerings- och utvecklingsarbete föratt städningsverksamheten skall kunna effektiviseras. Genom att den centralafunktionen knyts till skapas ett erforderligt samband medlokalplanering, byggnads- och fastighetsförvaltning. börinitiera utbildning av personal och verka för en ökad samordning avstädarbetet mellan statliga myndigheter och där så är lämpligt mellan statligaoch kommunala myndigheter. Vad först angår fråganom städning i egen regi eller på entreprenad vill utskottet mot bakgrund av vadsom anförts i utredningen och i remissyttrandena ansluta sig tilldepartementschefens bedömning att städning i egen regi i de flesta fall tordevara att föredra. Behovet av trygga anställningsförhållanden gör sig starktgällande även för denna kategori anställda. På ett avgörande sätt harsituationen påverkats av att städpersonalen vid statliga myndigheter förts övertill tjänstemannaanställning /72. Vad utskottet här anfört utesluter inte att myndighetersom övervägt entreprenad och finner denna fördelaktig även i fortsättningen harmöjlighet att vända sig till entreprenadfirmor. Det bör ankomma på den enskildamyndigheten att i samråd med bedöma vilken form som är attföredra. Utskottet vill betona att frågan om en central ledning,utbildningsverksamhet och utveckling i fråga om den statliga städverksamheteninte har direkt samband med frågan om egen-regi eller entreprenad. En centralledning av det slag departementschefen förordar syftar till en sammanhållenlokalvård under ledning av och utvecklandet av ett nyttsystem för städning med bl. a. differentierad städfrekvens beroende påstädningsbehov för skilda lokaler. Endast härigenom torde besparingar av denstorleksordning utredningen bedömer möjliga kunna åstadkommas. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund de istatsrådsprotokollet anförda riktlinjerna för den statliga städverksamheten. Ifråga om vad som anförts från närmast berörda fackliga organisationerbeträffande omsorg om den berörda personalen vid en omläggning synesstatstjänste-mannaanställningen borga härför. Någotbehov av ytterligare utredning om handhavandet av den statliga städverksamhetenfinner utskottet med hänvisning till det anförda inte föreligga. Motionen1972:624 såvitt nu är i fråga avstyrks därför. att med bifall tillKungl. Majits förslag och med avslag på motionen 1972:624 såvitt nu är i frågagodkänner vad i statsrådsprotokollet anförts om central planering och utvecklingm. m. av städningsverksamheten inom det statliga området. Utrednings- och försöksverksamhet rörande programbudgetering. Kungl.Maj:t har (punkt 10, s. 2230) beslutat delge vad istatsrådsprotokollet anförts angående utrednings- och försöksverksamhet rörandeprogrambudgetering. I den redogörelse för utrednings-och försöksverksamheten rörande programbudgetering som återfinns ipropositionen redovisar departementschefen bl. a. sina synpunkter på en avriksrevisionsverket avgiven delrapport. Rapporten omfattar endast treförsöksmyndigheter och är av översiktlig karaktär. Departementschefen betonaratt det begränsade materialet inte tillåter några bestämda slutsatser. Medutgångspunkt i rapporten konstateras emellertid att förväntningarna påprogrambudgete-ringen i viktiga avseenden synes ha infriats. De olika elementsom ingår i programbudgeteringen har gett verksledningarna förbättrademöjligheter att styra och planera verksamheterna. En klarare ekonomiskavgränsning av ansvarsområden har nåtts liksom en bättre koppling mellan kostnaderoch prestationer. En delegering av budgetansvar inom myndigheterna harmöjliggjorts. Departementschefen anser emellertid att denna kan göras meralångtgående. Vid myndigheter med nettoredovisad uppdragsverksamhet kan ökaduppmärksamhet behöva ägnas åt konflikter mellan kravet påkostnadstäckning och andra mål för resp. verksamheter. För att utjämna tillfälliga och säsongmässigalikviditetsvariationer i samband med uppdragsverksamhet harprogrammyndigheterna anmält ett Ökat behov av rörlig kredit i riksgäldskontoretunder /73. Den rörliga kredit om f. n. 60 milj. kr. som stårtill Kungl. Maj:ts disposition i begärs därför ökad till 70milj. Hemställan härom har gjorts i anslutning till finansplanen. Departementschefen konstaterar sammanfattningsvis att detnya systemet har kommit för att stanna och ytterligare utvecklas. I ett sådantutvecklingsarbete är det angeläget att den påbörjade utvärderingen fullföljs.De erfarenheter som vunnits bör kunna tas till vara i statsförvaltningen somhelhet för att effektivisera verksamheten. Som exempel anförs denförsöksverksamhet med verksamhetsplanering som bedriver vidluftfartsverket och . Vad gäller programbudgetverksamheten i övrigt ochinriktningen av den fortsatta försöksverksamheten konstaterardepartementschefen att programbudgetering alltmer kommit att användas som ensammanfattande benämning på en rad olika åtgärder och reformer som berörplanering, budgetering, uppföljning m. m. Den gemensamma nämnaren är syftet attskapa förutsättningar för att träffa mer medvetna val, öka rationaliteten ibeslutsfattandet och därmed främja en bättre hushållning med knappa resurser.Utifrån de redovisade positiva erfarenheterna av programbudgetering påmyndighetsnivå finner departementschefen det naturligt att programbudgeteringenefter utredning och prövning i varje särskilt fall införs vid ytterligaremyndigheter. Ett programbudgetsystem för försvarssektorn avses nu efteromfattande utredningsarbete och försöksverksamhet tillämpat fr. o. m. nästabudgetår. Erfarenheterna från försvaret är enligt departementschefens mening inte möjliga att direkt tillämpa på civila områden.Härtill är den civila verksamheten alltför mångskiftande. Ett arbete på att härinföra programbudgetering på sektorsnivå måste därför gå fram stegvis. Erfarenheterav programbudgeteringen inom arbetsmarknadsområdet, där en övergång nu sker,räknar departementschefen kunna bli av värde, liksom den fortsatta utvecklingenav den försöksverksamhet som bedrivs inom område. Utskottet vill i anslutning tilldepartementschefens synpunkter konstatera, att de erfarenheter avprogrambudgetering vid tre försöksmyndigheter som riksrevisionsverketredovisar är av betydande intresse och att vissa resultat bör kunnatillgodoföras även andra delar av statsverksamheten än de därförsöksverksamheten pågått. En återgång till tidigare system för budgeteringför de myndigheter som tillämpat det nya systemet tillbaka tordeinte bli aktuell. Vid övergång till planering och budgetering i programtermerför större sammanhållna sektorer är emellertid problemen oftast långt merinvecklade och kommer att kräva ingående överväganden område för område.Erfarenheterna från försvarssektorn torde som departementschefen anför intekunna direkt överföras till civila områden. Avsevärda arbetsinsatser återstårsålunda innan mer bestämda slutsatser kan dras i fråga om den tid det tar attutveckla en budgetering i programtermer för de skilda sektorer där arbetet ännuinte påbörjats resp. där nuvarande försöksverksamhet är starkt begränsad. Bl.a. synes problem delvis aktualiserade i samband med övergången till programbudgetför arbetsmarknadsområdet - som uppkommer när en och samma verksamhet ingår itvå eller flera skilda programområden ännu endast ha tangerats. Utskottet delardepartementschefens uppfattning att de överväganden budgetutredningen kan kommafram till här torde bli av stor betydelse. Det är emellertid av vikt att ettprogrambudgetarbete bedrivs även inom större verksamhetsområden i avvaktanhärpå. I fråga om den av Kungl. Maj:t begärda höjningen av denrörliga krediten för uppdragsverksamhet har utskottet ingen erinran. Hemställanom utökningen görs i ett särskilt betänkande (FiU 1972:12). att som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörande utrednings- ochförsöksverksamhet rörande programbudgetering. På finansutskottets vägnar SVENEKSTRÖM Närvarande: herrar (), (), Kristianssoni (c), i (s), (), iKarlskoga (s), Asling (c), (), (), i (s),Fågelsbo (c), i (s). (), i (m)och Wictorsson (s). vidpunkten 1 (Städningsverksamheten inom det statliga området) av herrar (), i (c), Asling (c), (), Fågelsbo (c),() och i (m) som anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse; "Vad först angår frågan om städning i egen regi ellerpå entreprenad vill utskottet påpeka att utredningen inte genomlyst frågan omfördelarna med att överföra den statliga städverksamheten på privata städbolagutan i huvudsak endast övervägt alternativen statligt bolag eller städning iegen regi. Utskottet finner för sin del starka skäl tala för att privatastädbolag genomgående är ett konkurrenskraftigt alternativ och vill påpeka attbl. a. generaltullstyrelsen finner privat entreprenad fördelaktig jämfört medstädningsutredningens kostnadskalkyler. Frågan bör därför ytterligare utredas.Därvid bör man utgå ifrån att privata städbolag skall få konkurrera på helt hkavillkor med städning i egen regi. 1 fråga om central ledning av städningsverksamhetenuttrycker flera remissinstanser betänkhgheter. a. avstyrker Statsföretag ABsåväl central som regional ledning. Något ådagalagt behov av central ledningav städverksamheten kan utskottet f. n. inte finna. I avvaktan på den fortsattautredningen bör därför Kungl. Maj:ts förslag på denna punkt inte bifallas. att med bifall tillmotionen 1972:624 såvitt nu är i fråga avslår Kungl. Maj:ts förslag om centralplanering och utveckling m. m. av städningsverksamheten inom det statligaområdet och som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört."