bet · FV01LU19 · 1972-12-31 00:00:00 — Motionärerna redogör härefter för vad lagutskottet anfördei sitt föregående år avgivna betänkande (LU 1971:6) rörande ifrågasatt sänkningav myndighetsåldern samt pekar i anslutning härtill på att en reservationavgivits av och ledamöter, vilka tillstyrkte att ensänkning skulle komma till stånd. De erinrar om att biföll utskottetsförslag om avslag på förslagen om sänkning av myndighetsåldern med 161 röstermot 147 för och reservation. Motionärerna anser att nu bör uttala sig för ensänkning av myndighetsåldern till , så att förslag till lagändringar kanutarbetas och antas med den aviserade sänkningen av rösträttsålderntill . Visserligen, fortsätter de, råder inget absolut samband mellandessa båda åldersgränser, men åtskilliga av de skäl som kan anföras för ensänkning av rösträttsåldern gäller också för myndighetsåldern. Och omvänt harmyndighetsåldern tidigare åberopats som ett skäl mot sänkning avrösträttsåldern. Det är, framhåller motionärerna, angeläget att dettaeventuella hinder för en önskvärd utvidgning av rösträtten undanröjs. Motionärerna pekar på att det i tidigare motioner harföreslagits att åldersgränserna i huvudsak skulle minskas till tvä,15 och 18 är. 15-årsgränsen skulle därvid gälla för straffbarhetens inträdandeoch för rätten att förfoga över tillgångar som man har fått genom eget arbete.18-årsgränsen skulle medföra myndighet och rösträtt. Därutöver har framhållits,anförde de vidare, att det inom kriminalvården är önskvärt att bibehålla 21-årsgränsen i den meningen att lagöverträdare skall kunnasärbehandlas i enlighet med beslut . Motionärerna erinrar om att det som motivering för kravetpå sänkt rösträtts- och myndighetsålder har hänvisats till ungdomens allttidigare mognad i biologiskt och .socialt hänseende. Motionärerna anför att despeciellt har pekat på att åldersgränsen för giftermål genom beslut av riksdag satts till för både män ochkvinnor. Det är uppenbart, framhåller de, att gifta personer måste ha möjlighetatt ingå avtal om lån, avbetalningsköp etc. som har samband med bosättningenoch hushållet i övrigt. I stället för att som söka lösa detta problem medundantagsbestämmelser vore den naturliga vägen att sänka myndighetsåldern tillden som gäller för äktenskaps ingående. Mot en ytterligare sänkning av myndighetsåldern haranförts att man borde invänta erfarenheter av den senaste sänkningen. Detta ärgivetvis inte något starkt argument för den som redan vid detta tillfälleönskade en sänkning till , framhåller motionärerna och tillägger att detheller inte har gjorts troligt att den nu genomförda sänkningen till 20 årskuUe ge sådana erfarenheter som talade emot en ytterligare sänkning. Beträffande behovet av att hålla fast vid den nordiskarättslikheten på området säger sig motionärerna endast vilja hänvisa till vaden representant för den uttalat vid iKöpenhamn I, nämligen att man riskerar att göra det nordiska samarbeteten otjänst, om man bibringar människor uppfattningen att samarbetet är enhämsko på utvecklingen. Avslutningsvis anför motionärerna att bl. a. tidigare riksdagsdebatterom denna fråga påpekat att det ibland kan vara värdefulltför det nordiska samarbetet om ett land går före i lagstiftningsarbetet. Enligtmotionärernas mening är frågan om sänkning av myndighetsåldern ett sådant fall. Grundlagberedningen har den 2 mars1972 lagt fram förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. (SOU1972:15). 1 2 kap. 2 § i förslaget tUl regeringsform sägs bl. a. att rösträttvid val till tUlkommer varje i riket bosatt svensk medborgare som haruppnått ålder senast på valdagen. I 2 kap. 11 § föreskrivs attendast den som är svensk medborgare, myndig och upptagen i röstlängd såsomröstberättigad kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. I motiveringen till 2 kap. 2 § anför grundlagberedningen(s. 124 f.) att en sänkning av rösträttsåldern enligt beredningens uppfattningskulle vidga demokratin genom att dels öka andelen röstberättigade medborgare,dels stimulera ungdomens politiska intresse. a. förbättradskolundervisning i samhällskunskap, massmediernas informationsverksamhet ochföreningsverksamheten bör flertalet ungdomar efter hand få bättrefömtsättningar att ta ställning i politiska frågor redan innan de uppnår den nugällande rösträttsåldern, anför beredningen. Beredningen föreslår på dessagrunder, att rösträttsåldern . Vid valet av denna åldersgränssäger sig beredningen ha beaktat den betydelse som 18-årsgränsen i andrasammanhang har för inträdandet av medborgerliga rättigheter och skyldigheter.Den cililrättsliga handlingsförmåga, som är anknuten ,är exempelvis så omfattande, att det inte utan fog kan hävdas, att myndighetväsentligen inträder redan vid denna ålder, framhåller beredningen och hänvisar vidaretill att värnpliktsåldern är 18 är samt till att rätt att ingåäktenskap inträder vid samma ålder. Beredningen avser emellertid inte att medsitt förslag om sänkning av rösträttsåldern upphäva det traditionella sambandetmellan rösträttsålder och myndighetsålder. Beredningen har nämligen förutsattatt myndighetsåldem även kommer att sammanfaUa med rösträttsåldern.Då frågan om myndighetsåldern inte omfattas av beredningens utredningsuppdrag,har beredningen emellertid inte kunnat framlägga något formhgt förslag i dettahänseende. Eftersom åldern för valbarhet till enligt beredningensförslag även fortsättningsvis skall följa myndighetsåldern (se 11 §), kommer ensänkning av myndighetsåldern till att medföra en motsvarande sänkning avvalbarhetsåldern. I motiveringen till 2 kap. 11 § förklarar sig beredningenanse att behörighetsåldern även bör sammanfalla med myndighetsåldern.Om denna, i enlighet med vad beredningen har uttalat sig för under 2 §, sänkstill 18 är, skulle alltså även behörighetsåldern bli . Genom beslut av riksdagsänktes den civilrättsliga myndighetsåldern från 21 till . Samtidigtvidgades i åtskilliga hänseenden behörigheten för ungdomar i åldern 18-20 är.Ändringarna trädde i kraft , Förevarande tre motioner har till syfte att få till stånden sänkning av myndighetsåldern till . 1 motionen 1972:181 hemställs attriksdagen för sin del beslutar därom. Motionen 1972:923 har samma yrkande meddet tillägget att sänkningen skall genomföras senast med en sänkningav rösträttsåldern, 1 motionen 1972:927 slutligen hemställs att skallhos Kungl. Maj:t begära förslag senast till vårriksdag tillifrågavarande lagändring. Frågan om sänkning av såväl myndighetsåldern har varit föremål förbehandling i . Senast avslog riksdag motionsyrkanden därom.Grundlagberedningen har därefter i sitt slutbetänkande med förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning förordat, att rösträtts- ochvalbarhetsälder sänks till . Beredningen har i betänkandet förutsatt attmyndighetsåldern även kommer att sammanfalla med rösträttsåldern.Något formellt förslag i detta hänseende har beredningen dock inte ansett sigkunna framlägga, eftersom frågan om myndighetsåldern inte omfattas avberedningens uppdrag. Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål föröverväganden inom . Utskottet delar grundlagberedningens uppfattning att dettraditionella sambandet mellan myndighetsåldern och rösträttsåldern börbibehållas. En sänkning av rösträttsåldern till 18 är bör därför enligtutskottets mening föranleda motsvarande sänkning av myndighetsåldern. Anmärkasbör att en sänkning av myndighetsåldern i sin tur torde vara en förutsättning för en sänkning av valbarhetsåldern.Proposition, som bl, a. behandlar frågorna om rösträtts- och valbarhetsåldern,kan förväntas föreläggas . Utskottet förutsätter attdärvid även frågan om myndighetsåldern kommer att behandlas. Med hänsyn härtillföreslår utskottet att motionerna inte föranleder någon åtgärd. att motionerna 1972:181, 1972:923och 1972:927 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande: herrar i (fp), (),(), (). (), i (c), (), (), (), herrar i (s),(). (vpk), i (s), i (c) ochfru i (s). 72 1445 S 1972