bet · FV01SfU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:17 betänkande i anledning av motioner om ökade pensionsförmåner åt handikappade m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1972:112 av m.fl. (fp), vari hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära enöversyn av pensionsreglerna för handikappade i syfte att 1) personer medpartiell förtidspension skall fä möjlighet att tillgodoräkna sig ATP-poäng förinkomst av förvärvsarbete för att höja dels ålderspensionen, dels den utgåendeförtidspensionen, 2) personer somuppbär förtidspension under del av år skall kunna tillgodoräknas pensionspoängför inkomst under den återstående delen av året; motionen 1972:450 av herrarJohansson i Holmgården (c) och Stridsman (c), vari hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller om översyn av lagen om allmän försäkring, syftande tillatt den som har halv förtidspension skall kunna tillgodoräkna sig pensionspoängför inkomst av förvärvsarbete. Rätt till tilläggspension grundasenligt 11 kap. 1 § lagen om allmän försäkring på inkomst av förvärvsarbete. Förvarje år, som försäkrad haft sådan inkomst överstigande basbeloppet, skallpensionsgrundande inkomst beräknas för honom. Denna inkomst läggs sedan tillgrund för fastställandet av pensionspoäng. Medeltalet av de femton högsta poängtalenbestämmer ålderspensionens storlek. Förtidspension inom tilläggspensioneringenberäknas efter två skilda metoder beroende på om invaliditeten inträffat i näraanslutning till tid då den försäkrade varit verksam i förvärvslivet eller inträffatsenare. Den förstnämnda metoden bygger på ett system med antagandepoäng, sominnebär att pensionen beräknas som om den försäkrade tillförts pensionspoängfr. o. m. det år då pensionen började utgå t. o. m. det år då den försäkradefyller . Poängen skall som regel ge uttryck för den försäkradesförvärvsförmåga som fullt arbetsför. Föreligger inte förutsättningar för enberäkning med antagandepoäng, skall pensionen beräknas på gmndval enbart av depoäng och poängår som tillgodoräknats den försäkrade för år förepensionsfallet. För rätt till pension krävs minst tre pensionsår och för rätt 11 saml Nr 17 SR]1972:17 2 tiU full pension minst 30 poäng|;ivande år. All inkomst av förvärvsarbete är inte pensionsgmndande.Undantag görs t. ex. för inkomster förvärkfade före det år den försäkradefyller och han uppnår . Inte heller och det ärden bestämmelsen som kritiseras i motionerna beräknas pensionsgrundandeinkomst för år under vUket den försäkrade helt eller delvis åtnjuterförtidspension från den allmänna försäkringen. Denna regel innebär attarbetsinsatser som en försäkrad med partiell förtidspension utför saknarbetydelse för vUka pensionspoäng som skaU tiUgodoföras honom. Om den försäkradeåtnjuter förtidspension från tUläggspensioneringen med antagandepoängberäkning,är han således hänvisad till att behålla antagen pensionspoäng, oavsett hurmycket eller hur litet han arbetar. Åtnjuter han förtidspension enbart frånfolkpensioneringen eller uppbär han förtidspension från tilläggspensioneringenutan antagandepoängberäkning, kan han inte tillgodoföras några pensionspoäng.Detsamma gäUer för en försäkrad som lyfter hel förtidspension under del av årmen arbetar . För detta arbete kan han inte förvärvapensionspoäng. Arbetsgivare, som i sin tjänst har arbetstagare somåtnjuter förtidspension frän den allmänna försäkringen, betalararbetsgivaravgift för lönen tUl denne enligt samma regler som gäller förarbetstagare i allmänhet. Man har med hänsyn tUl avgiftens koUektiva karaktärinte funnit skäl att upprätthålla strikt samband mellan erläggande av avgifteroch förvärv av pensionsrätt. Samband upprätthåUs däremot i de fall förtidspensionärenhar inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Han skall dä inte erläggatUläggspensionsavgift föi denna inkomst. Frågan om de som åtnjuterförtidspension skall kunna förvärva ytterligare pensionsrätt genom sinaförvärvsinkomster berördes redan av pensionsutredningen. 1 sitt slutbetänkande(SOU 1955:32) föreslog utredningen ett system, enligt vilket den som åtnjötinvalidpension skulle gottskrivas s. k. fripoäng, för vUka premie inte skullebehöva erläggas. Fripoängen skuUe svara mot invaliditetsgraden. Förförvärvsinkomster skuUe invalidpensionären få räkna premiepoäng fullt ut. Hansålderspension skuUe sålunda gmndas dels på fripoängen, dels på den premiepoängsom erhållits genom förvärvsarbete. 1 lag om försäkring för allmän tilläggspensionföreskrevs att förtidspensionärens faktiska inkomster inte skuUe ha någonbetydelse för hans pensionsrätt . Bestämmelserna omförtidspensioneringen lag var i stora delar provisoriska. Förslagtill en omfattande omarbetning lades fram av socialförsäkringskommitté(SOU 1961.29). Kommittén föreslog bl. a. att endast förtidspension, grundad päberäkning av antagandepoäng. .skulle medföra att pensionsgrundande inkomst inte vidarefick tillgodoräknas. Om en förtidspensionär erhöll pension endast från folkpensioneringeneller från tUläggspensioneringen utan beräkning av antagandepoäng, fannkommittén det rimligt att han fick tillgodoräkna sig sin inkomst sompensionsgrundande. förslag kritiserades underremissbehandlingen bl. a. av försäkringsdomstolen. Domstolen framhöll att denföreslagna ändringen fick till följd att en förtidspensionär med ingen ellerringa anknytning tiU tilläggspensioneringen kunde komma att försättas iförmånligare läge än en förtidspensionär med den fastare anknytning somtillgodoräknande av antagandepoäng fömtsätter. Den förre kunde nämligen imotsats till den senare förvärva pensionspoäng genom förvärvsarbete efterpensionsfallet. anförde liknande synpunkter, I propositionen 1962:90 med förslagtill lag om allmän försäkring avvisades socialförsäkringskommitténs förslag. Istället föreslogs att tilläggspensionslagens principer om beräkning avpensionsgrundande inkomst för invalider skulle överföras till den nya lagen.Som skäl härför åberopade föredragande departementschefen remisskritiken. Hananförde också att kommittén inte berört problemet hur och under vilkaförutsättningar de pensionspoäng, som pensionären tjänat in, skulle läggas tillgrund för pensionsberäkningen. Skulle nyförvärvade pensionspoäng kunnaanvändas till att förhöja redan utgående förtidspension? Hur skulle i så faU eneventuell gränsdragning ske med hänsyn till om invaliditetsorsakerna låg itiden före eller efter det att den försäkrade började uppbära pension. Härmötte enligt departementschefen flera vanskliga problem som behövde belysasallsidigt. Man måste också se till att det inte öppnades vägar för spekulationpå systemets bekostnad. Riksdagengodtog vad föredragande departementschefen anfört. Pensionsförsäkringskommitténbehandlade frågan om de partiellt arbetsföras möjlighet att tjäna inpensionspoäng i sitt avlämnade betänkande Pensionstillskott m.m.(SOU 1968:21). Kommittén konstaterade att det knappast skulle möta någrasvårigheter att tillgodoföra dem pensionspoäng som uppbar förtidspension enbartfrån folkpensioneringen eller från tilläggspensioneringen utan antagandepoäng.När det däremot gällde dem som uppbar förtidspension med sådan beräkningförhöll sig saken annorlunda, eftersom de redan fick så mänga poäng som dekunde antas ha intjänat om de varit fullt friska. Det skulle - menade kommittén- innebära en orimlig överkompensation om den som hade antagandepoäng ovanpådessa fick lägga de poäng han förvärvade på gmnd av sitt förvärvsarbete. Omförtidspensionären gavs möjlighet att genom arbete förvärva pensionspoänguppkom frågan hur dessa poäng skulle få användas. Klart var att de borde fåtillgodoräknas vid ålderspensionens bestämmande. I fråga om förtidspensionenuppstod däremot åtskilliga svårlösta problem. Man kunde knappast tänka sig denyförvärvade poängen för förbättring av den utgående förtidspensionen. 1 * 1972. 11 saml Nr 17 Detta stred nämligen mot den vanliga principen attpensionens storlek bestämdes efter förhållandena vid pensionsfallet ochdärefter beräknades efter oförändrad gmnd. Om invaliditeten förbättrades ellerförsämrades så att en ändrad gradering gjordes var det tveksamt om hänsyn bordetas tUl pensionspoäng som förvärvats under invaliditeten. Kommittén berörde också avgiftsfrågan och konstaterade attinga problem uppkom när det gällde inkomst av anställning, eftersom enarbetsgivare betalade avgifter enligt vanliga regler för förtidspensionär somhan hade anställd i sin tjänst. Annorlunda blev förhållandet om enförtidspensionär hade inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. För sådaninkomst förelåg inte skyldighet att erlägga tilläggspensionsavgift. Kommitténmenade att, om inkomsterna blev pensionsgrundande, avgift borde erläggas ocksåför den del av inkomsten som belöpte på annat förvärvsarbete än anställning. Kommitténsammanfattade sin inställning till frågan sålunda. Om det föreliggande problemet kansammanfattningsvis sägas, att det kvantitativt sett har en liten betydelse.Vidare är att märka att nuvarande ordning ofta är gynnsam för dem som åtnjuterförtidspension med antagandepoängberäkning men är ogynnsam förandra förtidspensionärer. En lösning, som enbart berör sistnämnda pensionärer,har den nackdelen med sig att den kommer att gynna dessa i förhållande till densom har låg pension med antagandepoängberäkning. Ett tröskelförhållande uppståralltså. En ordning, som berör alla förtidspensionärer, skapar orättvisormellan olika kategorier av dem som uppbär förtidspension medantagandepoängberäkning. Även här blir det alltså fråga om tröskelproblem.Varje lösning kommer dessutom att medföra problem såväl i fråga om hur denyförvärvade poängen skall få användas som i fråga om avgiftsbetalningen. Avslutningsvis anförde kommitténatt dess huvudförslag om pensionstillskott särskUt gynnade dem som hade lågeller ingen tilläggspension, dvs. just dem för vilka nuvarandepoängberäkningsbestämmelser kunde sägas vara tUl nackdel. De invändningar somkunde resas mot nuvarande ordning förlorade alltså i styrka efter hand sompensionstillskotten växte. Med hänsyn härtill och till olägenheterna av attbestämmelserna utformades pä annat sätt ansåg kommittén tillräckliga skälsaknas för att ändra reglerna om beräkning av pensionspoäng för den som åtnjötpartiell förtidspension. betänkande sändes ut påremiss till ett 30-tal myndigheter och organisationer. Ungefär en tredjedel avremissorganen berörde direkt eller indirekt förevarande fråga. Meningarna omkommitténs ställningstagande var delade. , , och delade kommitténs slutsats. För en ändring av gällanderegler eller för ytterligare utredning av problemet uttalade digarbetsmarknadsstyrelsen, LO, TCO, och . I propositionen 1969:3 med förslag till lag ompensionstillskott, som gmndade sig på pensionsförsäkringskommitténsbetänkande, berördes inte frågan om pensionspoäng tUl den som uppbar partiellförtidspension. Inte heller vid riksdagsbehandlingen togs frågan upp. 1 motioner tUl riksdagefterlystes förslag tUl sädana ändringar av gällande regler att personer medpartiell förtidspension skulle kunna tjäna in ATP-poäng för inkomst av förvärvsarbete.Pä hemställan av andra lagutskottet avslog motionerna. I utlåtande1970:61 anförde andra lagutskottet bl. a. följande. Som framgått av det anförda skallförtidspension inom ATP i vissa fall grundas på antagandepoäng. Dessa skall somregel ge uttryck för den försäkrades förvärvsförmåga som fullt arbetsför. Ettförvärvsarbete vid sidan av en partiell förtidspension bör därför knappast inågon större utsträckning kunna grunda rätt till bättre pensionsförmåner än demsom redan utgår. Det kan förekomma - som motionärerna påpekar dåpensionsfallet inträffat , innan den försäkrade hunnit komma upp i vadsom för honom får anses utgöra normala förvärvsinkomster. De unga invalidernasproblem inrymmer emellertid ett flertal komplicerade pensionsfrågor, som f. n.är föremål för överväganden i pensionsförsäkringskommittén och den i sommartillkallade pensionsålderskommittén. Den sistnämnda skall bl. a. särskiltundersöka de problem som uppstår för unga pensionärer därigenom att deras pensioninte följer den standardutveckling som deras löner skulle ha undergått om dekunnat fortsätta sitt förvärvsarbete. Större olägenheter innebär de gällande bestämmelserna försådana förtidspensionärer som av olika anledningar aldrig kommit in i ATP-systemeteller som har sin ATP-pension beräknad utan antagandepoäng. Det är emellertidatt märka att endast förvärvsinkomster som överstiger basbeloppet kan blipensionsgrundande. Eftersom partiell pension numera alltid utgår med minsthälften av hel pension, kan inkomsterna i flertalet fall inte uppgå tillsärskilt många basbelopp utan att frågan om omprövning av pensionsförmånenaktualiseras. Skulle vid en sådan omprövning den partiella pensionen dras in,kommer förvärvsinkomsterna att bli pensionsgmndande i vanlig ordning. Vidförnyad invaliditet kommer en sådan försäkrad att kunna erhålla förtidspensioninom ATP-systemet pä grundval av de pensionspoäng han förvärvat under tidenmellan de båda pensionsfallen. Med hänsyn till det anförda torde såsom pensionsförsäkringskommitténanfört problemet även för här berörda gmpper av förtidspensionärer ha begränsadräckvidd. Även om de påtalade bestämmelserna sålunda berör endast enmindre del av de partiellt förtidspensionerade, får den omständigheten i ochför sig inte ensam utesluta att man ändrar bestämmelserna. Som pensionsförsäkringskommitténredovisat kommer emellertid en ändring av reglerna att medföra att nuvarandetröskeleffekter ersätts av andra som komplikationer kan inträffasåväl i fråga om rätten att utnyttja förvärvade pensionspoäng som i fråga omberäkning och betalning av pensionsavgifter. Utskottet vill därför i likhet medett antal remissinstanser - däribland - ansluta sig tUlkommitténs uppfattning att tillräckliga skäl inte föreligger att ändra reglernaom beräkning av pensionspoäng för den som åtnjuter partiell förtidspension.Motionsyrkandet avstyrkes följaktligen. Frågan om möjligheterna förförsäkrad som uppbär partiell förtidspension att erhålla rätt till ATPbehandlades även av riksdag. av godkända betänkande nr 35 hänvisadesocialförsäkringsutskottet till de skäl mot att införa en sådan rätt somframförts av andra lagutskottet . Utskottet konstaterade också att deskäl som talade för avslag beträffande partiellt förtidspensionerades möjlighetatt förvärva ATP-poäng också kunde åberopas mot förslaget att tillerkännapersoner, som under del av år uppbar förtidspension, rätt att förförvärvsinkomster under återstoden av aret tjäna in ATP-poäng. Det i fråga omde partiellt förtidspensionerade åberopade skälet att problemet torde ha enkvantitativt sett liten betydelse gällde enligt utskottets mening i ännu högregrad för dem som uppbar förtidspension underdel av år. Rätten till tilläggspension grimdaspä inkomst av förvärvsarbete iden mån inkomsten överstiger basbeloppet (f. n. och uppgår till högst samma belopp. För varjeär som försäkrad haft inkomst av förvärvsarbete överstigande basbeloppet skallpensionsgrundande inkomst beräknas för honom och denna läggs sedan till grundför fastställandet av pensionspoäng. Medeltalet av de femton högsta poängtalenbestämmer ålderspensionens storlek. Förtidspension inom tilläggspensioneringenberäknas efter två skilda metoder beroende på om invaliditeten inträffat i näraanslutning till tid då den försäkrade varit verksam i förvärvslivet eller vidannan tidpunkt. Den förstnämnda metoden bygger på ett system medantagandepoäng, innebärande att pensionen beräknas som om den försäkrade varitfullt arbetsför och tillförts pensionspoäng fr. o. m. det år då pensionenbörjade utgå t. o. m. det är dä den försäkrade fyller . Föreligger inteförutsättningar för antagandepoängberäkning, skall pensionen bestämmasuteslutande på grundval av de poäng och poängår som tillgodoräknats denförsäkrade för år före pensionsfallet. För rätt till pension krävs minst trepensionsår och för rätt till full pension minst 30 poänggivande är. Pensionsgrundande inkomst beräknas inte för år eller deldärav under vilket den försäkrade åtnjuter förtidspension från den allmännaförsäkringen. Denna regel innebär att arbetsinsatser som en försäkrad medpartiell förtidspension utför saknar betydelse för vilken pensionspoäng somskall tillgodoföras honom. Om den försäkrade åtnjuter förtidspension fråntilläggspensioneringen med antagandepoängberäkning, är han alltså hänvisad til!att behålla antagen pensionspoäng, oavsett om han arbetar mer eller mindre änsom betingas av nedsättningen i hans arbetsförmåga, och åtnjuter hanförtidspension enbart från folkpensioneringen eller uppbär han förtidspensionfrån tilläggspensioneringen utan antagandepoängberäkning, kan han intetillgodoföras några pensionspoäng. Detsamma gäller för en försäkrad som lyfterhel förtidspension under del av år men arbetar . Motionärerna i motionen 1972:450 anser att arbete somutförs av den som p. g. a. handikapp eller av andra skäl har nedsattarbetsförmåga bör berättiga till ATP vid uppnådd pensionsålder. De begärdärför utredning av frågan om rätt för försäkrad som uppbär halv förtidspensionatt tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomst av förvärvsarbete. Ett längregående utredningsyrkande framställs i motionen 1972:112. Motionärerna menar attden som uppbär partiell förtidspension bör ha möjlighet att genomförvärvsarbete intjäna ATP-poäng för att höja inte bara ålderspensionen utanockså utgående förtidspension. De anser också att försäkrad som uppbärförtidspension under del av år skall kunna tillgodoräknas pensionspoäng förinkomst under den återstående delen av året. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen harfrågan om de partiellt arbetsföras möjlighet att tjäna in ATP-poäng varitföremål för överväganden inom pensionsförsäkringskommittén, som i sitt i maj1968 avlämnade betänkande Pensionstillskott m.m. (SOU 1968:21) utförligt redovisatde skäl som enligt kommitténs mening talade mot att ändra nuvarandepoängberäkningsbestämmelser. När andra lagutskottet är 1970 hade att prövamotionsyrkanden om rätt för partiellt förtidspensionerade att tjäna inATP-poäng för inkomst av förvärvsarbete framhöU utskottet (2LU 1970:61) bl.a. -och utskottet anslöt sig därvid till pensionsförsäkringskommitténs bedömningar- att förtidspension inom ATP i vissa fall grundades på antagandepoäng, vUkasom regel skulle vara ett uttryck för den försäkrades förvärvsförmåga som fulltarbetsför. Ett förvärvsarbete vid sidan om en partiell förtidspension bordedärför knappast i någon större utsträckning kunna grunda rätt till bättrepensionsförmåner än dem som redan utgick. Gällande bestämmelser kunde enligtutskottets uppfattning innebära större olägenheter för sådanaförtidspensionärer som av olika anledningar aldrig kommit in i ATP-systemeteller fick sin ATP-pension beräknad utan antagandepoäng. Utskottet ansågemellertid problemet även i dessa fall vara av begränsad omfattning ocherinrade om att endast förvärvsinkomster som översteg basbeloppet kunde blipensionsgrundande. Eftersom partiell förtidspension alltid utgick med minsthälften av hel pension kunde inkomsterna i flertalet fall inte uppgå tillsärskilt många basbelopp utan att frågan om omprövning av pensionsförmånenaktualiserades. Skulle vid en sådan omprövning den partiella pensionen dras in,blev förvärvsinkomsterna pensionsgrundande i vanlig ordning. Vid förnyadinvaliditet kunde en sådan försäkrad erhålla förtidspension inom ATP-systemetpå grundval av de pensionspoäng han förvärvat mellan de bådapensionsfallen. Andra lagutskottet ansåg av anförda skäl tillräckliganledning inte föreligga att ändra reglerna om beräkning av pensionspoäng förden som uppbar partiell förtidspension. biföll utskottets hemställan.När motionsyrkanden i ämnet ånyo avslogs vid riksdag hänvisadesocialförsäkringsutskottet (SfU 1971:35) till uttalanden år 1970.Utskottet konstaterade också att de skäl som talade för avslag beträffandepartiellt förtidspensionerades möjlighet att förvärva ATP-poäng också kundeåberopas mot förslaget att tillerkänna personer som under del av år uppbar förtidspension rätt att förförvärvsinkomster under återstoden av året tjäna in ATP-poäng. Enligt utskottets mening saknas anledning att frångå denståndpunkt intagit 1970 och 1971. De försäkrade som motionärerna iförsta hand avser att hjälpa med sina förslag är de som har ringa eller ingenATP. Genom de av riksdag beslutade pensionstillskotten kommeremeUertid sådana försäkrades pensionsförhållanden att gradvis förbättras. Deinvändningar som kan resas mot nuvarande ordning förlorar alltså i styrka efterhand som pensionstillskotten växer. Enligt 16 kap. 7 § lagen om allmän försäkring skall förförsäkrad som åtnjuter förtidspension pensionen dras in eller minskas omvederbörandes arbetsförmåga väsentligt förbätt.ras. Som denna bestämmelsetillämpas i praxis torde den enligt utskottets mening innebära att en partielltförtidspensionerad, när han har förutsättningar att mer varaktigt utföra ettarbete som ger högre pensionspoäng än den som ligger till grund förförtidspensionen, kommer att mista sin pension och därigenom få möjlighet atttjäna in ATP-poäng. Avslutningsvis vill utskottet erinra om attpensionsålderskommittén enligt sina direktiv har att pröva frågan omstandardsäkring av pensionerna och därvid ägna särskild uppmärksamhet ät deunga invaliderna. På grund av det anförda anser utskottet sig böra avstyrkabifall tUl motionerna. Med hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att avslår 1) motionen1972:112, 2) motionen1972:450. Närvarande: herrar (), (), Jonssoni (fp), fröken (), herrar Ringaby (m), i (s),i Nennesholm (c), i * (s), (), frökenPehrsson (c), herrar i * (vpk), i (c), frökenBergström (fp), herrar () och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av i (fp) och fröken (),vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 7 med orden "Som framgår" och slutar på s. 8 med orden "tillmotionerna" bort ha följande lydelse: "Som tidigare nämnts skall pensionsgrundande inkomstinte beräknas för år under vilket den försäkrade uppbär förtidspension från denallmänna försäkringen. Denna bestämmelse kan medföra betydande olägenheter forsådana förtidspensionärer som av olika anledningar aldrig kommit in iATP-systemet eller vilkas ATP-pension beräknas utan antagandepoäng. Derasarbetsinsatser efter pensionsfallet bUr enligt gällande regler intepensionsgmndande vare sig direkt vid beräkning av pensionsgrundande inkomsteller indirekt genom beräkning av antagandepoäng. har i sitt betänkandePensionstUlskott m.m. (SOU 1968:21) redovisat de skäl som enligt kommitténsmening talar mot att införa en rätt för dem som uppbär partiell förtidspensionatt tjäna in ATP-poäng. Kommittén framhåUer därvid att frågan om rätt till ATPför de partieUt förtidspensionerade kvantitativt sett har liten betydelse ochatt nuvarande ordning ofta är gynnsam för dem som åtnjuter förtidspension medantagandepoängberäkning men ogynnsam för andra förtidspensionärer.Vare sig man söker åstadkomma en lösning som berör endast dem som åtnjuterförtidspension utan antagandepoängberäkning eUer en lösning som berör allaförtidspensionärer, uppkommer tröskelproblem. 1 förra fallet gynnar man -menar kommittén dem som åtnjuter förtidspension utan antagandepoängberäkningoch i det senare fallet skapar man orättvisor mellan olika kategorierförtidspensionärer som uppbär förtidspension med antagandepoängberäkning. Utskottet är inte övertygat om att införande av en rätttill ATP för vissa partiellt förtidspensionerade skulle behöva medföra någramer betydande tröskelproblem av den art som pensionsförsäkringskommitténantytt.