bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts förslag förutsätter i denna del attcivUförsvaret i likhet med vad som gäller för det militära försvaret skallbetala byggnadsinveste-rmgar med sitt rambundna anslag i kapUalbudgeten utanhinder av att de hyror för nyttjande av lokaler som debiteras civUförsvaret ochbetalas med anslaget i driftbudgeten inkluderar avskrivningar pä gjorda investeringar.Enligt vad utskottet har inhämtat uppgår avskrivningsmedlen under budgetåret1972/73 till ca 6 milj. kr. Utgiftsramarna för det mUitära försvaret har sedanlänge beräknats med hänsyn till detta system, som sammanhänger med ordningenmed särskilda fastighetsfonder. Utskottet har inhämtat att ramberäkningen förcivilförsvaret har grundats på att samma system skall tillämpas. Utskottet kandärför inte biträda motionen 1972:1605 i denna del. Med hänvisning tUl det anförda tillstyrker utskottetKungl. Maj:ts förslag till utgiftsram för civilförsvaret och till bemyndigandeför Kungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av utgiftsramen med högst 18milj. Beräkning och jämkning av utgiftsramar Beträffande kostnaderna för attflytta de myndigheter inom försvaret som berörs av den beslutadeomlokaliseringen av viss statlig verksamhet har departementschefen uttalat(prop. 6 s. 11) att kostnaderna för denna verksamhet bör belastaden militära utgiftsramen endast såvitt gäller förberedelserna för omlokaliseringeninom organisationskommittéer och andra organ. Utskottet har samma mening. Kostnadernaför erforderliga investeringar, flyttningar och särskilda förmåner tUl personalbör alltså beräknas utanför aktueU utgiftsram. Utskottet vill i anslutning tilldetta erinra om att riksdag har uttalat (FöU 1971:23, rskr 1971:345)att för uppkommande behov, som inte har kunnat förutses, i princip bör anvisasmedel utöver särskilt beräknade ekonomiska ramar. Den särskilda bistånds- och katastrofutbildningen påbörjasnästa budgetår. Som elever antas värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga ochkvinnor. Utbildningen bör leda till krigsplacering inom främst civilförsvaret.Förslag om bestridande av utgifterna för utbildningen har lämnats (jfr prop. 1970:162 s. 45-46, SU 1970:221, rskr 1970:436). Utskottet godtar attutgifterna för utbildningen under nästa budgetår, .sammanlagt ca 4,2 milj. kr.,beräknas inom utgiftsramen för det militära försvaret. För tid därefter bördock utgifter för biståndsutbildningsnämnden och utbildningen inte belasta delmilitära försvarets utgiftsram. Vad utskottet har anfört bör ges Kungl. Av arbetsmarknadsstyrelsendisponerade medel för sysselsättnings-stimulerande åtgärder har under en följdav år i vissa fall ställts tiU förfogande för betalning av byggnadsarbeten,materiel m. m. för det mUitära försvaret. Sädana medel bör somdepartementschefen har uttalat få disponeras utöver utgiftsramen för detmilitära försvaret till ett belopp av högst 20 milj. kr. Enligt försvarsbeslut (prop. 1968:1 10 s. 74, SU1968:122 s. 8, rskr 1968:281) får Kungl. Maj:t anpassa utgiftsramen för detmilitära försvaret för visst budgetår till ändrade konjunkturpolitiska ochutrikespolitiska förutsättningar. Utskottet har inte något att erinra mot attrUsdagen nu ger Kungl. Maj:t det föreslagna bemyndigandet att under budgetåret1972/73 medge överskridande av utgiftsramarna för det militära försvaret ochcivilförsvaret om det behövs av beredskaps- eller konjunkturskäl. Jämkningar avkonjunkturpoUtiska skäl bör liksom hittUls skett beträffande det militäraförsvaret få regleras genom mot.svarande justering av resp, utgiftsram för etteller flera efterföljande budgetår. Utskottet vill i detta sammanhang ytterligare beröraberedskapen för att vid behov öka sysselsättningen, i första hand genom andraåtgärder än sådana som förutsätter att den allmänna beredskapsstaten sätts ikraft. Den justering av utgiftsramen för det militära försvaretför innevarande budgetår som riksdag beslöt av samhällsekonomiskaskäl (prop. 6 s. 13, FöU 1971:9 s. 2-4, rskr 1971:140) haråtertagits genom sysselsättningsstimulerande åtgärder under budgetåret.Utgifterna för sådana åtgärder har överstigit det sammanlagda beloppet avramjusteringen och det nämnda maximibeloppet om 20 mUj. kr, (försysselsättningsstimulerande åtgärder) med ca 90 milj. kr. I enlighet med vadutskottet i det föregående har tillstyrkt bör ske motsvarande justering avutgiftsramen för del militära försvaret för ett eller flera efterföljandebudgetår. Myndigheterna inom försvaret har i enlighet med lämnadedirektiv redovisat åtgärder som medger att medelsförbrukningen under nästabudgetår av konjunkturskäl kan ökas eller minskas med 150 milj. kr, inom detmilitära försvaret och med 8 milj. kr. Motsvarandeanvisningar har lämnats för /74 (200 resp. 8 milj. Meddenna form av beredskap och genom andra åtgärder bör motverkas att förändringari efterfrågan på tjänster, inom särskilt materielunderhällssektorn, leder til!snabba förändringar av personalbehovet. Utskottet räknar dock med att detmåste ske en anpassning av resurserna för materielunderhåll till de riktlinjersom kommer att beslutas för del militära försvarets fortsatta inriktning. De omställningar av produktionen för materielunderhåll m.m. som kan bli nödvändiga måste enligt utskottets mening ske så att mantUlgodoser behovet av underhållsresurser på både kort och lång sikt, särskiltför materiel i avancerade vapensystem. Om minskning av personalbehovet vid försvarets eller destatliga förelagens verkstäder inte kan undvikas bör i största möjligautsträckning tillämpas likartade regler för de åtgärder som bliraktuella att sätta in vid de båda slagen av verkstäder. Det föreligger vissa svårigheter att få utgifterna förvisst budgetår att helt stämma överens med ramarna för detta budgetår. Dettahänger samman bl. a. med osäkerheten beträffande exakta leveranstidpunkter formateriel. Avvikelserna mellan avsedda och faktiska utgifter rör förhållandevissmå belopp. En viss kommunikation mellan utgiftsramarna för tvä pä varandra följandebudgetår bör som departementschefen har uttalat betraktas som naturlig medhänsyn tUl förekommande förskjutningar i betalningsströmmarna. Utskottet harinte något att erinra mot att ett över- eller underutnyttjande av utgiftsramför visst budgetär redan för nästkommande budgetär påverkar motsvarandeugiftsram, i stället för att som beaktas först i ramberäkningen för därpåföljande budgetår. Utskottet tillstyrker det av Kungl. Maj:l föreslagnabemyndigandet för /73. Kostnaderna för avbrutna projekteringar av byggnadsföretagbör liksom skett i fråga om det militära försvaret slutligt belastaresp. utgiftsram (jfr prop. 6 s. 20, SU 1967:102, rskr 1967:250). I enlighet med Kungl. Maj:ts förslagoch med vad utskottet har uttalat i det föregående bör Kungl. Maj:t bemyndigasatt överskrida utgiftsramarna för del militära försvaret och civUförsvaretsåväl i samband med att beredskapsstaten för försvarsväsendet sätts i kraft,dvs. vid krigsfara eUer krig, som för att medge förstärkningar av denpersonella beredskapen i andra situationer än direkt krigsfara eller krig. Vissa frågor med anledning av höjning av pensionsåldernför viss militär och civilmilitär personal 1 samband med höjningen avpensionsåldern för viss militär och civilmilitär personal kommer sjuarvodestjänster för försvarsområdes-befälhavare alt dras in och samma antalordinarie tjänster för försvarsområdesbefälhavare på aktiv stat att behövainrättas. Vidare har pen.sionsäldern för flottiljchefer i Co I vid flygvapnethöjts från 5 5 till . Fråga kan uppkomma att utöver fastställdorganisation behöva inrätta tjänst för flottiljchef i Co I för att utnyttjasför arbetsuppgifter enligt Kungl. Maj:ts närmare bestämmande. Utskottet harinte något att erinra mot att ger Kungl. Maj:t bemyndigande attinrätta nu nämnda tjänster. A. beträffanderamberäkningen för det militära försvaret 1. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet har anfört med anledning av motionen 1972:1606 såvittavser anslag för rationaliseringsinvesteringar, 2. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1606 och 1972:1611,båda motionerna såvitt nu är i fråga, för /73 fastställerutgiftsramen tU16 , 3. avslår motionen1972:1605 såvitt avser anslag på tilläggsstat för /73, B. beträffanderamberäkningen för civilförsvaret 1. avslår motionen1972:1605 såvitt avser utgifter för byggnadsinvesteringar, 2. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1605 och 1972:1606,båda motionerna såvitt nu är i fråga, för /73 fastställerutgiftsramen tiU , 3. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1605 såvitt nu är i frågabemyndigar Kungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av civilförsvaretsutgiftsram för /73 med ett belopp av högst . föratt fullfölja gjorda åtaganden beträffande bidrag till skyddsrumsbyggande m.m., C. beträffandeberäkning och jämkning av utgiftsramar 1. som sin meningger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet har anfört om utgifter för densärskilda biständs- och katastrof utbildningen, 2. bemyndigarKungl. Maj:t att i enlighet med de principer som departementschefen harredovisat justera utgiftsramen för det militära försvaret för /73på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för budgetåret1971/72, 3. bemyndigarKungl. Maj :t alt i enlighet med vad departementschefen har anfört /73 medge överskridande av utgiftsramarna för det militära försvaretoch civilförsvaret om det behövs av beredskaps-eller konjunkturskäl, D. beträffande vissa frågor med anledning av pensionsålders- höjning Maj:t att inrätta sju ordinarie tjänster förförsvarsområdesbefälhavare på aktiv stat med beteckningen o, 2. bemyndigar Kungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefenhar anfört medge att tjänster för flottiljchef i Co 1 får finnas inrättadeutöver fastställd organisation, E. beträffande utnyttjande av äldre anslagmedger att det på tUläggsstat 1 tiU riksstaten för /63 anvisadereservationsanslaget Utredningar rörande förflyttning av vissa förband frånJärvafältet m. m. och det senast för /68 under försvaretsfastighetsfond uppförda investeringsanslaget Markförvärv för nya förläggnings-och övningsområden för och disponeras ävenunder /73. Fr. o. m. /73 skall- som förut nämnts - inom det militära försvaret och civUförsvaret tillämpasett nytt system för planering och budgetering. Utgångspunkten i systemet är särskildastudier av den internationeUa utvecklingen och av det svenska samhälletsförändring Qfr prop. 1972:45, FöU 1972:15, rskr 1972:184), 1 perspektivplanerredovisas olika alternativ för framtida försvarsutformningar samthandlingsvägar och möjligheter att nå dessa. Förhandlandet på kort siktupprättas handUngsprogram i form av femåriga rullande programplaner. Underlagför statsmakternas ställningstaganden till särskilt resurs-krävande objekt, t,ex, nya vapensystem och stora organisatoriska förändringar, redovisas i s, k,systemplaner. Utmärkande för det nya systemet är att planering ochbudgetering i stor utsträckning inriktas mot krigsförbanden, varvid förband medsamma eller likartade uppgifter förs samman tUl delprogram. För budgeteringenförs delprogrammen samman till organisatoriska huvudprogram som knyter an tillnuvarande ansvarsförhållanden inom försvaret. Dessa huvudprogram tillgodoserfrämst kraven frän ansvars-, produktions- och resurstilldelningssynpunkt. Förden långsiktiga planeringen förs delprogrammen samman till awägningsprogram påett sådant sätt att de avgränsar de väsentligaste strategiska funktionerna inomförsvaret (jfr s, 38), 1 den organisatoriska programindelningen utgör de treförsvarsgrenarna var sitt huvudprogram. Den centrala ledningen i krig och fredförs samman tUl ett huvudprogram. Gemensamma myndigheter och funktioner förhela försvaret förs samman till ett annat huvudprogram. Det militära försvaretsekonomiska ram omfattar därmed fem organisatoriska huvudprogram. CivUförsvaretutgör ett sjätte huvudprogram. Verksamheten indelas i produktionsområden. Följande fyrahuvud-produktionsområden tillämpas: 1, Ledning ochförbandsverksamhet 3, Anskaffning avanläggningar m. m. 4, Forskning ochutveckling För organisatoriska program har utsetts programansvarigamyndigheter och för varje produktionsområde en eller i vissa fall fleraproduktionsansvariga myndigheter, 1 många fall vilar båda typerna av ansvar päen och samma myndighet. Övergången till det nya budgeteringssystemet innebär storaförändringar beträffande indelningen i anslag, I driftbudgeten utgör vart ochett av de sex organisatoriska huvudprogrammen en särskild avdelning och tilldessa kommer ytterligare två avdelningar som inte omfattas av verksamhetenunder huvudprogrammen. Driftbudgeten disponeras i stort pä följande sätt: A, Försvarsdepartementetm. E, Centraloch högre regional ledning F, Gemensammamyndigheter och funktioner Under AF och H är varje anslag i princip hänfört tUlnågot av de fyra produktionsområdena. Under G förekommer endast ett anslag ochdetta täcker alla de produktionsområden för civilförsvaret som berör driftbudgeten,Alla kapitalbudgetanslag (investeringsanslag) hänförs till produktionsområdetAnskaffning av anläggningar m, m. För genomförande av verksamheten skaU tillämpas ettuppdragssystem. Av bevUjade anslag omvandlas av Kungl, Maj:t tilluppdrag som avgränsas med hänsyn till indelningen i program ochproduktionsområden. Uppdrag som lämnas av Kungl, Maj:t tiU produktionsmyndighetkallas primäruppdrag. Uppdrag, som har en produktionsmyndighet eller annanverkställande myndighet som avsändare och en produktionsmyndighet eller annanverkställande myndighet som mottagare, benämnes sekundäruppdrag, I avvaktan på försvarsutredningensbetänkande fördes i propositionen 1972:1 (bil, 6) 34 av 70 anslag upp medberäknade belopp. I det följande behandlar utskottet de förslag till anslag somhar lagts fram i propositionen 1972:75 samt fem förslag till anslag som togsupp i statsverkspropositionen men beträffande vilka behandlingen har uppskjutitsGfr FöU 1972:5, rskr 1972:26). De av Kungl. Maj:t föreslagna anslagen för budgetåret1972/73 fördelar sig på huvudprogram m. m. och huvudproduktionsområden på sättsom framgår av sammanställning i proposition 1972:75 (s, 201-202), Enmotsvarande beräkning för innevarande budgetår finns redovisad i propositionen1971:110 (s, 58), Det föreligger emellertid vissa avvikelser som gör attsammanställningarna inte är direkt jämförbara, 1 tabellen /72 har inteprisregleringsmedlen medräknats. Inte heller har där i ersättningsanslagen tillfaslighetsfonderna inkluderats avskrivningar och medel som motsvararförräntningskrav. För att få mera jämförbara belopp har i nedanståendesammanställning de föreslagna utgiftsramarna /73 reducerats med prisregleringsmedelsamt med medel för räntor och avskrivningar. Sammanställningen visarförändringarna i stort beträffande fördelningen på huvudproduktionsområden.Beloppen (milj, kr,) avser löpande priser. För /72 avsesprisläget (löneläge 1970) och för /73 prisläget ifebruari 1971 (löneläge 1971), 1971/72 1972/73 Ändring Anskaffningav anläggningar m. m. Anskaffningav anläggningar m, m. Anskaffningav anläggningar m, m. 10 5 4 2 178 175 135 172 I propositionen 197275 förekommerockså (s, 202) en sammanställning som visar fördelningen av utgiftsramarna påhuvudprogram m, m. och utgiftsslag. En motsvarande beräkning för innevarandebudgetår finns intagen i propositionen 1971:110 (s, 59), För att beloppen skaUbli mera jämförbara bör även i detta faU de föreslagna utgiftsramarna för1972/73 reduceras med prisregleringsmedel samt med medel för räntor ochavskrivningar. Nedanstående sammanställning visar förändringarna (milj. kr. ochförut angivna prislägen) när det gäller fördelningen på utgiftsslag. 1971/72 1972/73 Ändring Militära försvaret Per.sonalko.stnader VärnpliktsförmånerMateriel och tjänster m. m. Civilförsvaret Per.sonalko.stnader VärnpliktsförmånerMateriel och tjänster m. m. Övrig verksamhet Personalkostnader VärnpliktsförmånerMateriel och tjänster m. m. 6 185 6 483 De beställningsbemyndiganden somlämnas av medför rätt för Kungl. Maj:t att medge beställningar somhelt eUer delvis föranleder betalningsutfall under senare budgetår än det närbeställningen sker. Även i fortsättningen behöver läggas ut beställningar förvUka betalningen faller på ett senare budgetår. Vid utnyttjande förmaterielanskaffning m. m. av den särskilda tekniken medbeställningsbemyndigande för varje disposition av medel måste liksom tidigareförekomma prisomräkning av bemyndigandena. Alla anslag i driftbudgeten utom anslaget tiU extrautgifter blir i fortsättningen uppförda som förslagsanslag. Som framgår avpropositionen 1972:1 bUaga 22 (FöU 1972:7, rskr 1972:28) ochpropositionen 1972:75 (s. 197) finns det därför inte längre behov av atti beredskapsstaten för försvarsväsendet - med ett undantag - pådriftbudgetsidan föra upp medel för ändamål inom försvarsdepartementetsversamhetsom- rade. Utskottet har i det föregående tiUstyrkt att istället bemyndigar Kungl. Maj:t att medge överskridande av utgiftsramarna fördet mUitära försvaret och civUförsvaret om det behövs av beredskaps- eUerkonjunkturskäl. Kvarvarande behållningar pä de rambundnareservationsanslagen i nuvarande system avses - som framgår av propositionen1972:1 bUaga 6 (s. 14) - tUlföras budgetutjämningsfonden. Försvarsdepartementet m. m. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag i propositionen 1972:1 bilaga 6 (punkt A 1 s. 16 i utdrag av statsråds protokollet över försvarsärenden för ) och hemställer att tillFörsvarsdepartementet för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Vissa nämnder m. m. 1 propositionen 1972:1 bilaga 6(punkt A 2 s. 16-19) har Kungl. Maj:t föreslagit att tUl Vissa nämnder m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Från anslaget bestridsutgifter för ett stort antal nämnder m. m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Från anslaget utgår vidare bidrag till och till Stiftelsen kurscentrum. Den särskUda bistånds- och katastrofutbildningen avvärnpliktiga m. fl. påböqas omkring och förläggs i huvudsaktill inom kommunblock. För utbildningen har medel beräknatsunder detta anslag. Totalkostnaden för nästa budgetär uppgår tUl ca 4,2 milj.kr. Häri ingår bl. a. medel för beräknad ersättning till civilförsvarsstyrelsenoch för utbildning som dessa myndigheter skall ombesörja. I beräkningen av medelsbehovet ingår även ettengångsbelopp om . för upprustning av byggnader och komplettering avinventarier m. m. vid GäUöfsta kurscentrum. Med erinran om vad utskottet har anfört beträffandeutgifter för bistånds- och katastrofutbildningen tillstyrker utskottet Kungl.Maj:ts förslag och hemställer att till Vissa nämnderm. m. för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Kommittér m. m. Maj:ts förslag i propositionen 1972:1 bilaga 6 (punkterna A 3 och A 4 s. 19-20) och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. till Kommittéerm. m. ett förslagsanslag av , 2. till Extrautgifter ett reservationsanslag av . Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret. I propositionen 1972:75 (punkt A 5 s. 204-206 i utdrag av statsrådsprotokollet över för svarsärenden för ) har Kungl. Maj:t föreslagit att till Reglering av prisstegringar för det militära försvaret för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Anslaget avses för atttäcka sådana pris- och löneökningar under anslag inom utgiftsramen för detmilitära försvaret som inträffar från den tidpunkt i vars prisläge anslagen harberäknats intill utgången av det budgetår för vilket de har anvisats. Eftersom de flesta anslagen i det nya budgetsystemet ärförslagsanslag kommer Kungl. Maj:ts prisregleringsbeslut fortsättningsvis iregel att få formen av medgivanden att överskrida anslag. Belastningen kommeralltså att ske på berörda förslagsanslag och inte på anslaget tiU reglering avprisstegringar Detta får därför karaktären av täckningsanslag som intebelastas. Prisregleringen sker enligt beslut (prop.1969:1 bil. 6 s. 14, SU 1969:4, rskr 1969:4) fr. o. m. /70 pågrundval av nettoprisindex. För innevarande budgetår har till prisreglering inom detmilitära försvaret anvisats ett obetecknat anslag av 395 milj. kr., vilket istort motsvarar en prisutveckling . beräknadeindextal för nettoprisindex (= 100) utgör för 104,44, förnovember 1971 105,57 och för 108,16. Indextal skaU beräknas ävenför . Medeltalet för dessa fyra tidpunkter kommer att visa om det förbudgetåret anvisade prisregleringsanslaget kommer att räcka. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj :ls förslag till anslagför /73 och hemställer att till Reglering avprisstegringar för det militära försvaret för /73 anvisar ettförslagsanslag av . Reglering av prisstegringar för civilförsvaret.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt A 6 s. 206) och hemställer att till Reglering avprisstegringar för civilförsvaret för /73 anvisar ettförslagsanslag av . Programplan för perioden /73-1976/77. Maj:thar i pro positionen 1972:75 (s. 207-211) gett till känna vad departe mentschefen har anfört beträffande programplanen för huvudprogrammet Arméförband. för huvudprogrammet är chefen för armén.Huvudprogrammet omfattar följande delprogram. 1.5 Centrala ochhögre regionala lednings- och underhållsförband Verksamheten under huvudprogranmiet har budgeterats på ettantal primäruppdrag inom huvudproduktionsområdena för det militära försvaret.Finansieringen sker från följande anslag. Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet B 2. Arméförband: Iståndsättning av befästningar och kaserner B 4. Arméförband:Forskning och utveckling III 1. Arméförband: Anskaffning av anläggningar Departementschefenlämnar i propositionen en översiktlig redogörelse för hur de i huvudprogrammetingående delprogrammen enligt hans mening bör utvecklas underprogramplaneperioden. Utskottet, som i det föregående har redovisat sinaställningstaganden beträffande det militära försvarets fortsatta inriktning,har inte funnit anledning till erinran mot vad departementschefen har anfört. Utskottetförutsätter att avsedda organisationsförändringar m. m. genomförs i den taktsom av ekonomiska och andra skäl är mest lämplig. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet. Utskottettillstyr ker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt B 1 s. 211-216) och hemställer att till Arméförhand:Ledning och förbandsverksamhet för /73 anvisar ettförslagsanslag av 1 . Arméförband: Materielanskaffning. 1 propositionen1972:75 (punkt B 2 s. 217-221) har Kungl. Maj:t föreslagit att dels bemyndiga Kungl. Maj:t att medge att beställningar av materiel m. m. för arméför band får läggas ut inom en kostnadsram av , dels till Arméförband: Materielanskaffning för /73 anvisa ett förslagsanslag av 55 . I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:1606 av m. fl. (m) såvitt avser hemställanatt under förutsättning av ökad utgiftsram för det militäraförsvaret mätte besluta att anslagen till armén skall ökas med sammanlagt 36milj. med fördelning pä anslagen Arméförband: Materielanskaffning ochArméförband: Forskning och utveckling. 1 motionen 1972:1606föreslås bl, a, en ökning av anslagen tUl de tre försvarsgrenarna. Förslagetförutsätter en justering av utgiftsramen för det militära försvaret. Förarméns del innebär förslaget en ökning med sammanlagt 36 milj. kr. Utskottet har i det föregående avstyrkt bifall tillmotionsyrkanden om ökning av utgiftsramen för det militära försvaret. Därmedhar utskottet också tagit ställning till de anslagsökningar som har föreslagitsi motionen 1972:1606. Utskottet avstyrker alltså bifaU till motionen 1972:1606såvitt nu är i fråga. Utskottet har inte något att erinra mot Kungl. Maj:tsförslag tUl beställningsbemyndigande och medelsanvisning. Bemyndigandebeloppetbör alltså bestämmas till 700 milj. kr, och anslaget föras upp med 551 milj,kr. 1, att bemyndigar Kungl.Maj:t att medge att beställ ningar av materiel m. m. för arméförband får läggas ut inom en kostnadsram av , 2. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:1606 såvitt nu är i fråga tUl Arméförhand: Materielanskaffning för /73 anvisar ett förslagsanslag av 55 . 14, Arméförband: Iståndsättning av befästningar ochkaserner. Utskottet tUlstyrker Kungl.