bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Medåberopande av det anförda hemställer utskottet 1, attriksdagen avslår motionen.1972:1569, 2. att bemyndigar Kungl,Maj:t att medge att civil försvarsmateriel beställs inom en kostnadsram av ,, 3. att bemyndigar Kungl.Maj:t att medge att stats bidrag utgår för anskaffning av skyddsrum m. m, inom en kostnadsram av ,, 4, att med bifall tillKungl, Maj:ts förslag och med avslag pä motionerna 1972:1605 och 1972:1606, båda motionerna såvitt nu är i fråga, till Civilförsvar för /73 anvisar ett förslagsanslag av 11 . Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot vad departementschefen har anfört om det psykologiska försvarets mål och uppgifter under krig och krigsfara m. m. Utskottet tillstyrker Kungl, Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt H 1 s, 295-298) och hemställer 1, bemyndigarKungl, Maj:t att vid försvar inrätta entjänst for kanslichef i Ce 1, 2, försvar för /73 anvisar ettförslagsanslag av , Utskottet har intefunnit anledning till erinran mot vad departementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i proposi tionen 1972:75 (punkt H 4 s. 298-302) och hemställer att till Flygtekniskaförsöksanstalten för /73 anvisar ett förslagsanslag av 1 800 000kr. II Statens allmänna fastighetsfondFörsvarsdepartementet Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt 116 s. 303305) och hemställer att till Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar för /73 anvisar ettinvesteringsanslag av . Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar. Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot vad departementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt 11 7 s. 305-307) och hemställer till Anskaffning avvissa skyddsrumsanläggningar för /73 anvisar ettinvesteringsanslag av . Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Maj-ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt 111 1 s. 308-325) och hemställer 1. medger att I21:s skjutfält vid Tjärnmyren utvidgas och ett nytt övnings- och skjutfält förT 3 anskaffas i enlighet med Kungl. 2. tillArméförband: Anskaffning av anläggningar för /73 anvisar ettinvesteringsanslag av . Marinförband: Anskaffning av anläggningar.Flygvapenförband: An skaffning av anläggningar. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkterna 1112 och 1113 s. 326-345) och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. tillMarinförband: Anskaffning av anläggningar ett investeringsanslag av 67 500 000kr., 2. tillFlygvapenförband: Anskaffning av anläggningar ett investeringsanslag av . Central och högre regional ledning: Anskaffning avanläggningar. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkt 1114 s. 345-350) och hemställer att till Central ochhögre regional ledning: Anskaffning av anläggningar för /73anvisar ett investeringsanslag av . Gemensamma myndigheter m.m.: Anskaffning avanläggningar. Gemensamma myndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar för . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:75 (punkterna 1115 och III 6 s. 350-357) och hemställer att för /73 anvisar 1. till Gemensammamyndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar ett investeringsanslag av , 2. till Gemensammamyndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar för försvaretsforskningsanstalt ett investeringsanslag av . Anskaffning av vissa mUitära anläggningar. I propositionen1972:75 (punkt 111 7 s. 358-360) har Kungl. Maj:t föreslagit att utanför den ekonomiska ramen för det militära försvaret under ett nytt investeringsanslag för /73 anvisa . till anskaff ning av vissa militära anläggnmgar. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag och hemställer att till Anskaffning avvissa militära anläggningar för /73 anvisar ettinvesteringsanslag av . På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s),herrar Enskog (fp), i (s), i (s),Häll (s), (), Glimnér (c), i (s), Virgin (m),i (s), () och (). 1. vid punkten 1 (Det militäraförsvarets fortsatta inriktning) av herrar i Gäddvik (m), i Stenkyrka (c), Enskog (fp), Glimnér (c), Virgin (m), () och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "Redan nuvarande planering" och på s. 39 slutar med "bådamotioner" bort ersättas med text av följande lydelse: "Utskottet instämmer i departementschefens uttalande(prop. 1972:75 s. 110) att till försvarsplaneringens viktigaste uppgifter höratt skapa handlingsfrihet beträffande försvarets utformning . I delåga ekonomiska ramar som har föreslagits för det militära försvaret ochcivilförsvaret blir emellertid handlingsfriheten starkt begränsad. majoritet eller departementschefen har kunnat ens något sånär fullständigt ange konsekvenserna i olika avseenden. Detta gäller inte minsti fråga om den framlida handlingsfriheten. Det är därför angeläget att skyndsamt genomföra ensärskild analys härav och redovisa resultatet för . Ett sådantarbete skulle kunna inriktas på några olika tidsperspektiv och avse viktigavapensystem och kvalificerad utbildning. Utskottet är medvetet om att ettarbete av detta slag är resurskrävande men anser det synnerligen påkallat.Utskottet vill därför förorda att Kungl. Maj:t riksdag redovisarkonsekvenserna av årets försvarsbeslut och de åtgärder som kan vidtas för att isärskilt viktiga avseenden öka handlingsfriheten. Därvid bör även angeskostnaderna för särskilda återtagningsprogram. Vad utskottet har anfört medanledning av motionerna 1972:1608 och 1972:1614 bör ges Kungl. Maj:t till känna." dels utskottets hemställan under D.3 (s. 47) bort ha följande lydelse: "3. med anledning av Kungl. Maj:tsförslag och motionerna 1972:1608 och 1972:1614 som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet har anfört om en redovisning riksdag avhandlingsfriheten för olika delar av försvaret." 2. vid punkten t (Det militäraförsvarets fortsatta inriktning) av herrar i Stenkyrka (c), Enskog (fp), Glimnér (c), () och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som pä s. 39 börjarmed "Utskottet anser" och som pä s. 41 slutar med "dennainriktning" bort ersättas med text av följande lydelse: "Utskottet utgår, liksom motionen 1972:1605 av herrarAntonsson (c) och (), från den säkerhetspolitiska grundsyn som senastkommit till uttryck i regeringsdeklarationen innevarande år. 1denna fastslogs bl. a. kravet på att uppehåller ett starkt försvar somstöd för neutralitetspolitiken och att detta förhållande i sitt nordiska sammanhangutgör ett positivt bidrag till stabilitet i . erinrar vidare om att strävan i svensk försvarsplaneringsedan länge varit att skapa balans mellan det militära försvarets olika enheteroch system. I proposition nr 110 till riksdag uttalades i dettasammanhang (s. 67): 'Vår nuvarande krigsorganisation innebär en balanseradförsvarslösning som inte lämnar några medvetna luckor i fråga omförsvarseffekt i en stridsmiljö där insats sker med konventionella vapen. 'Utskottet anser att här återgivna uttalanden även i fortsättningen bör varavägledande för det militära försvarets säkerhetspolitiska roll och inriktning.Det militära försvaret bör således även framgent ha sådan styrka ochsammansättning att det kan verka krigsavhållande och ha förmåga att, om ettangrepp likväl kommer till stånd, beslutsamt möta detta. Den krigsavhållandeeffekten är av stort värde som stöd for neutralitetspolitiken. Utskottet anser, i likhet med vad som uttalas i motionen1972:1605, att det militära föisvaret alltjämt bör vara uppbyggt som ettbalanserat djupförsvar i vilket de olika förbanden och vapensystemenkompletterar varandra. Djupförsvarel bör, om ett angrepp sker, medge insatsersä långt utanför vara kuster och gränser som är stridsekonomiskt lämpligt. Enangripare bör möta ett alltmer hårdnande motstånd ju närmare han kommer kustoch gräns, där alla härför disponibla stridskrafter sätts in. Förberedelser föruthålligt motstånd inom landet bör vidtas för att om en angripare lyckasupprätta brohuvuden på svenskt område - förhindra fortsatt framträngande.Enligt utskottets mening bör alltså det militära försvarets uppgift i förstahand vara att som ett viktigt medel för säkerhetspolitiken bidra till alt hållalandet utanför krig och i andra hand, om anfalles, vara att så långtmöjligt hålla kriget utanför landet. I motionerna 1972:1605, 1972:1606 och 1972:1611 framhållsatt den fortsatta inriktning av det militära försvaret som anges ipropositionen innebär en brytning med del balanserade djupförsvarets princip.Utskottet delar denna uppfattning och kan således inte i detta avseendetillstyrka Kungl. Strävan bör enligt utskottets mening ävenframgent vara all, inom ramen för försvarets krigsavhållande betydelse,klarlägga för eventuella angripare att uppoffringar i form av insatser,förluster och tid vid ett angrepp mot kommer att bli stora. Detmotsatsförhållande som tecknas i propositionen mellan begreppen initialstyrkaoch uthållighet är enligt utskottets bedömning ett konstrueratmotsatsförhållande, som inte kan tjäna ovannämnda strävan. Det torde sålundavara uppenbart att en för svag initialslyrka på viktiga områden skulle försvagaden totala uthålligheten. Utgångspunkten bör i stället vara att åstadkomma enoptimal avvägning mellan uthållighet och initialstyrka, som leder till denbästa samlade effekten av vårt militära försvar. I detta sammanhang vill utskottet vidare framhålla att ettförsvar, som utformas sä att det redan i ett krigs inledningsskede måste ihuvudsak föras fördröjande, inte kan tillfredsställande uppfylla målsättningenatt verka krigsavhållande. Därmed kan även neutralitetspolitikens trovärdighetpåverkas negativt. Det finns områden i vårt land som är vitala från både strategiska synpunkter och beträffande folkförsörjningen men som av geografiska skäl inte erbjuder tillräckligt utrymmeför fördröjande strid. och är härvidlag exempel på områden därförsvarels huvuduppgift måste vara att avvärja eventuella angrepp. Av vad som anförts framgår att utskottet inte delardepartementschefens uppfattning att avvägningsprogrammet Fjärrstridsförband,innehållande ubåtar och attacktlyg, bör ges lägre prioritet än övrigakrigsuppgiftsorienterade avvägningsprogram. 1 sammanhanget vill utskottet ävenpeka på att benämningen av detta program är oegentlig och bör ändras. Ubåtarkan utnyttjas inom hela vårt omgivande havsområde och attackflyget kan, om såerfordras, insättas direkt i markstrid på vårt territorium. Vidare delar inteutskottet, som konsekvens av del ovan sagda, departementschefens syn på attövervattensstridsförbanden skall utnyttjas enbart kustnära. Insats av sådanaförband bör i likhet med övriga kvalificerade, rörliga förband ske där så ärstridsekonomiskt lämpligt. Det nuvarande statsfinansiella läget medför attrestriktivitet med statsutgifterna måste beaktas, vilket även påverkar de medelsom kan avses för det militära försvaret. Förändringar kan härvid komma att skevilket bl. a. gör att utskottet biträder departementschefens mening attriksdagen inte bör besluta om en bestämd utgiftsram för det militära försvaretför . Utgiftsramen bör prövas ärligen. Som ett led att kunnavidmakthålla den tidigare påtalade balansen inom djupförsvaret anser utskottetatt besparingar skall sökas inom fredsorganisationen och bland övriga fastautgifter. Kostnaderna av detta slag måste begränsas. Som ett led i dennasträvan pågår en intensiv rationaliseringsverksamhet för att bl. a. minskaförvaltningsorganisationen (jfr prop. 1972:45 s. 7 och FöU 1972:15 s. 5).Särskilda åtgärder kan behöva vidtas för att underlätta denna verksamhet.Utskottet återkommer till denna fråga. Utskottet har i detta sammanhang observerat attkostnadsfördelningen inom det militära försvaret har utvecklats så att ensuccessivt ökad andel av kostnaderna tas i anspråk av organisation ochutbildning. Denna utveckling påverkar i ogynnsam riktning möjligheterna föranskaffning av vapenmateriel och annan materiel. Balans mellan kvalitet ochkvantitet måste eftersträvas som grund för försvarets sammansättning och resursfördelningpå kort och läng sikt. Utskottet anser därför att en viss ökad satsning påvapenmaterielsidan beträffande alla tre försvarsgrenarna bör ske i förhållandetill departementschefens förslag avseende programplaneperioden. börsom angetts ovan ytterligare besparingar ske inom fredsorganisationen ochbeträffande utbildningstid vad gäller förband med mindre kompliceradeuppgifter. Väsentligt härvidlag är, som utskottet ovan framhållit, attutredningen avseende värnpliktssystem och värnpliktsutbildning bedrivs medhänsyn härtill. Departementschefen föreslår att planeringsramen förkommande femårsperiod skall utgå horisontellt från basbeloppet 6 470 milj. kr.i den utgiftsram för /73 som han förordar. föreslås uppgå till 32 350 milj. kr. i prisläget februari1971. Enligt departementschefens mening bör i planeringen förutsättas attkompensation för pris- och löneförändringar skall ske enligt nettoprisindex.Till synpunkter på beräkning av denna kompensation återkommer utskottet. I motionen 1972:1606 av m. fl. (m) har såvittgäller planeringsramen för det militära försvaret lämnats ett förslag sominnebär en planeringsram för femårsperioden som utgår från ett basbelopp /73 om 6 705 milj. kr. och därefter ökar med 100 milj. kr. Planeringsramen uppgår därmed till 34 525 milj. kr. Motionärernaförutsätter vidare att full kompensation lämnas för pris- och löneförändringar. I motionen 1972:1611 av herrar () och Polslam(c) har såvitt nu är i fråga hemställts att planeringsramen för det militäraförsvaret skall bestämmas till 33 750 milj. kr. Motionärerna hävdar, att denplaneringsram som departementschefen förordar kan få konsekvenser beträffandetilltron till.Sveriges neutralitetspolitik. Beträffande planeringsramens storlek vill utskottetframföra följande. Den antagna löne- och prisutveckling , som utgjorten av utgångspunkterna för överbefälhavarens underlag i anbefallda planeringsramaroch som behandlats av försvarsutredningen, har sedan det verkliga utfalletblivit känt visat sig vara alltför låg. Bristen har beräknats uppgå tillstorleksordningen 1 000 milj. kr. Detta innebär att, omkorrektion härför inte sker i de olika planeringsramarna, det faktiska innehålleti resp. ramar, som både överbefälhavaren och försvarsutredningen utgått ifrån,inte kan vidmakthållas. Detsamma gäller den av departementschefen föreslagnaplaneringsramen pä 32 350 nrilj. Utskottet anser att ovan angivenkorrektion bör ske. Därutöver bör planeringsramen ökas med 250 milj. kr. föratt materielanskaffning och planeringsinnehåll i övrigt skall kunna medge enbättre handlingsfrihet för upprätthållande av ett balanserat djupförsvar.Utskottet anser således att planeringsramen i prisläget 1971 skall vara 33 600milj. Erfarenheterna från tidigare planering inom det militäraförsvaret visar att en planeringsram som utformassom en trappa utgör en förhållandevis säker grund för den långsiktiga planeringen.Utskottet anser därför att den aktuella planeringsramen bör stegvis ökas förvarje år så att den totala ramen för femårsperioden blir ovan angivna 33 600milj. i prisläge (löneläge 1971). Beträffande utgiftsramen1972/73 återkommer utskottet. Med hänvisning till det ovan sagda och desynpunkter utskottet anfört på det ekonomiska läget kan utskottet alltså intetillstyrka bifall till motionerna 1972:1606 och 197 2:161 1 i nu ifrågavarandeavseenden. Utskottet har tidigare angett som angelägel alt detmilitära försvaret även fortsättningsvis skall vara ett balan.serat djupförsvarinnebärande bl. a. alt avvägningsprogrammet för ubåtar och atlackflyg ej geslägre prioritet än övriga program innehållande stridskrafter. Vidare harutskottet angett att en viss ökning av materielanskaffningen i förhållandetill Kungl. Maj:ts förslag bör ske som besparingar skall eftersträvas inom fredsorganisationen. Beträffandeminskning av personal, främst inom förvaltningsorganisationen, delar utskottetdepartementschefens uppfattning. Utskottet vill i detta sammanhang beröra de allvarligakonsekvenser för det militära försvarets utveckling, framför allt på längresikt, som inträffar om propositionen fastställs av och om denförutsedda årliga omprövningen av utgiftsramar inte leder till förbättringar.Överbefälhavaren har lämnat följande uppgifter. Inom armén kommer det totalaantalet brigader att gä ned till av nuvarande antal. Därvid kommerendast en fjärdedel av infanleribrigaderna att kunna bibehållas ochmoderniseras. Flygvapnets jaktdivisioner måste minskas med mer än hälften.Flygspaningen måste begränsas till vissa delar av omgivande havsområden.Kvalificerat luftvärn kommer att saknas inom delar av landet. Antalet ubåtarreduceras med . Våra möjligheter att bekämpa en invasion över havet gårned väsentligt. kommer av arménslokalförsvarsförband och av marinens och flygvapnets förband inte attkunna repetitionsutbildas. På ännu kortare sikt kommer åtta flygdivisioner,samtliga luftvärnsrobotförband av typ Blodhunden och vissa radarstationer attbehöva tas ur drift . Den här beskrivna utvecklingen kommer även att påverkamöjligheterna att i upprätthälla en kvalificeradförsvarsmaterielindustri av tillräcklig omfattning. En sådan behövs för attundvika beroende av utländska leverantörer i sådan utsträckning att negativaverkningar beträffande trovärdigheten hos vår neutralitetspolitik inträffarutomlands. 1 propositionen understryks viklen av denna aspekt. Utskottet äroroat av de konsekvenser som här avtecknar sig, liksom givetvis även avföljderna för sysselsättningsläget inom flera orter i vårt land. Av uppgiftersom har lämnat till utskottet framgår att påverkan påsysselsättningen blir betydligt kraftigare än som har angetts avtörsvarsministern. Det gäller t. ex. förenade fabriksverken. ,, och med en rad av underleverantörer. Ävenmöjligheterna alt upprätthålla ubåtsbyggnadskapaciteten hos kan kommai riskzonen. Friställningar hotar redan under nästa budgetär och verkningarnakommer sedan alt öka. Även om åtgärder vidtas och anslag beviljas för att genomarbetsmarknadsverket möta sädana påfrestningar för mänga enskilda personermäste det allvarligt ifrågasättas om framsyntheten i en sådan avvägning är genomgåendeförnuftig. Utskottet är medvetet om att den planeringsram som utskottetförordar inte kan avlägsna men väl mildra åtskilliga av dessa svårighetersamtidigt som utsikterna att upprätthålla ett balanserat djupförsvar ochtilltron till neutralitetspolitiken förbättras. Departementschefen har för armé-, marin- ochflygvapenförbanden i proposition 1972:75 (s. 210-211, 230 och 247 för resp.förband) avgett förslag till inriktning . Motbakgrund av vad som framförts tidigare vill utskottet för sin del framföraföljande. Beträffandesamtliga förband finner departementschefen det nödvän- digt att begränsa repelitionsutbildningen med motiveringenatt kunna frigöra medel för åtgärder som ger effekt på . Enligt vadutskottet, som ovan anförts, inhämtat kommer omfattningen av denna begränsninginom den i propositionen föreslagna planeringsramen att bli så stor attallvarliga konsekvenser för det militära försvaret på såväl kort som lång siktinte kan undvikas. Utskottet kan dock med hänsyn till nuvarandestatsfinansiella läge temporärt acceptera en begränsning, varvid dockinskränkningarna i jämförelse med konsekvenserna av Kungl. Maj:ts förslag börbegränsas för förband med sär.skilt viktiga fimktioner. För arméförbanden finner utskottet att en minskning avantalet brigader blir nödvändig. Beträffande antalet infateribrigader bör planeringeninriktas mot ca 10 med en stridsmiljö avpassad kvalitet.Fördelningsluftvärnsbalaljonerna förutsätts bli utrustade med luftvärnsrobotaroch antalet bataljoner ökas något. I övrigt kan utskottet i huvudsak anslutasig till vad departementschefen har framfört. För marinförbanden vill utskottet först framhållabetydelsen av att anskaffningsprogrammet för ubåtar typ A 14 fullföljs så attinte blott bemyndigande för denna anskaffning lämnas utan även beställning avfem ubåtar sker /73. Vidare anser utskottet att beställning avpatrullbåtar och minjaktfartyg bör ske i enlighet med den planeringöverbefälhavaren redovisat i minskningsnivå I. Handlingsfrihet bör därutöver skapas för att efterperioden kunna påbörja anskaffning av s. k. flolliljledarefartyg som även börges ubåtsjaktkapacitet. Utskottet anser att anskaffningsprogrammet när detgäller tunga fasta kustartilleribatterier bör fullföljas i enlighet medredovisad planering. I övrigt kan utskottet i huvudsak ansluta sig till vaddepartementschefen framfört. För flygvapenförbanden förutsätter utskottet att anskaffningenav flygplan 37 i attackversion bör kunna omfatta 8 divisioner.Beträffande jaktversionen bör den kvalitet gälla som förutsatts iöverbefälhavarens underlag. En viss mindre avveckling av antalet Drakendivisionerbör ske, dock ej i den utsträckning som blir följden av departementschefensförslag. Beträffande strilsystemet och luftvärns-robotförbanden anser utskottetatt den redovisade planeringen i del väsentliga bör följas. I övrigt kanutskottet i huvudsak ansluta sig till vad departementschefen framfört. Utskottet anser sammanfattningsvis att överbefälhavarenbör få i uppdrag att, som anges i motionen 1972:1605, avgeförslag till inriktning av del militära försvaret. Grundläggande bör därvidvara vad utskottet ovan anfört. Utskottet har beretts tillfälle att studera verkningarnaav olika pris-och lönekompensationssystem inom del militära försvaret.Utskottet kan instämma i synpunkter, som i olika sammanhang framförts, alt delunder 1960-talel tillämpade systemet hade svagheten att inte tillräckligtstimulera ansträngningar till koslnadsnedpressningar. A andra sidan är delutskottels mening att den nuvarande metoden med s. k. netloprisindex leder tillett alltför osäkert underlag för en långsiktig planering. Det kan t. ex. intevara en rimlig uppgift för försvarets myndigheter alt försöka uppskatta den inflationsgrad som olika slag av ekonomiskpolitik kan komma att medföra och att söka, i nuvarande omfattning, göraerforderliga reservationer inom tilldelade ramar för att möta påfrestningarenligt dessa uppskattningar. En rimligare utgångspunkt kan vara att beträffandepersonalkostnadssidan uppställa krav på en viss årlig rationaliseringseffekt,och att därefter, med frånräknande av konsekvenserna av ett sådant krav, lämnafull kompensation för personalkostnadsstegringar. En andra utgångpunkt kan varaatt lägga åtminstone en del av kostnaderna för ökade värnpliktsförmåner utanförramarna. Eftersom nettoprisindex synes slå särskilt ogynnsamt på materielsidankan en tredje utgångspunkt vara att beräkna kompensation i detta avseende medutgångspunkt från nuvarande nettoprisindex men med ett visst begränsat tilläggför materiel och tjänster. Utskottet förordar, närmast med anledning avsynpunkter i motionen 1972:1605, att Kungl. Maj:t förelägger förslagtill nytt löne- och priskompensalionssystem att gälla fr. o. m, /74. Förslag om full kompensation kan utskottet således inte tillstyrka." dels utskottets hemställan under D. 1 och 4 (s. 47) bortha följande lydelse: "1. med anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionen 1972:963 som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad utskottet har uttalat om värnpliktssystem och värnpliktsutbildning, 4. medbifall till motionen 1972:1605 saml med anledning av Kungl. Maj:ts förslag,motionen 1972:1606 och motionen 1972:1611, alla motionerna såvitt nu är ifråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet har anfört omnytt system för priskompensation fr. o. m. /74 och i övrigt ominriktningen av del militära försvaret," 3, vid punkten I (Det militäraförsvarets fortsatta inriktning) av herrar i Gäddvik och Virgin (m)som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s, 39 börjarmed "Utskottet anser" och som pä s. 4 I slutar med "dennainriktning" bort ersättas med text av följande lydelse: