bet · FV01UbU49 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972: 49 betänkande i anledning av motionerangående traHkundervisningen m. m. I motionen 1972:503 av herrLindberg m. fl. (s) hemställs att som sin mening uttalar 1. att anslagentill trafikundervisning sammanförs till färre instanser centralt, 2. att av tillgängligaekonomiska resurser varje län tilldelas minst en tjänst somfortbildningskonsulent i trafiksäkerhet med uppgift att främja enverklighetsnära planering av trafikundervisningen i skolorna och kontinuerligfortbildning av lärare som har befattning med trafikundervisning, 3. att dessatjänster placeras vid länsskolnämnderna, där även fortbildningskonsulenterna iandra ämnen är placerade. 4. att härjämteutveckhng och producering av för ifrågavarande undervisning lämpliga läromedelbör prioriteras. I motionen 1972:1116 av . (c) hemställs - med hänvisning till vad som anförts i motionen 1972:1205 - att hos Kungl. Maj: t anhåller om utredning och förslagangående frågan om överförande av den teoretiska delen av körkortsutbildningentill gymnasieskolan. I motionen 1972:1158 av herrarStjernström (c) och Asling (c) hemställs att hos Kungl. Maj: t begären översyn av trafikundervisningen i skolorna i syfte att åstadkomma enenhetlig trafikinformation i enlighet med vad som i motionen anförts. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna frän (), (), statenstrafiksäkerhetsverk (STV) och för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF). NTF har till sitt yttrande fogat 5 bilagor, bl. a. förslagtill trafikundervisning vid lärarhögskolorna. Beträffande frågan tt sammanföra anslagen tilltrafikundervisning till färre instanser centralt har anförtatt några särskilda anslag för trafikundervisning inte finnseftersom skolans trafikundervisning är en naturlig del av skolans totalaarbete. anför att det inom , och Malmöpolisdistrikt finns särskilda tjänster inrättade för trafikundervisning. Inomövriga distrikt finns emellertid inte några sädana tjänster utantrafikundervisningen får till övervägande delen ombesörjas av personal somendast tillfälligt lämnar andra tjänsteuppgifter för medverkan i skolan. Enligtstatens trafiksäkerhetsverk finns ej något särskilt anslag avsatt förtrafikundervisning i trafiksäkerhetsverkets budget - bortsett frän sjuregionala skolkonsulenter. icke behov föreligga av att sammanföra anslagen för trafikundervisningtill färre instanser, eftersom det enligt NTF: s erfarenhet fordras insatserfrån många häll, inte minst frän frivilliga krafter, för att få fram enfullödig trafikundervisning. Beträffande olika instansers ansvarför genomförandet av trafikundervisningen har anförts bl. a. följande av Ansvaret för planeringen tas upp iläroplanen; "Huvudlärarna pä låg-och mellanstadiet, i vilkas ämnesgruppersvenska, orienteringsämnen och gymnastik ingår, samt huvudlärarna på högstadieti motsvarande ämnen skall under rektor handha den pedagogiska planeringen avtrafikundervisningen och lämna råd och anvisningar rörande pedagogiska ochmetodiska frågor inom detta område". För att ytterligare understryka huvudlärarnas betydelseför planering av trafikundervisningen rekommenderade SÖ i Aktuellt fränSkolöverstyrelsen 1969/70:51 "att skolstyrelserna utser en avhuvudlärarna på respektive stadium att vara den som på sitt stadium tarinitiativ till att trafikfrågorna ständigt aktualiseras och atttrafikundervisningen planeras enligt läroplanens intentioner". Statens trafiksäkerhetsverkförfogar över sju tjänstemän på regional nivå, som pä heltid skall varakontaktmän med skolan. SÖ har understmkit vikten av attdenna resurs utnyttjas av bl. a. länsskolnämnderna. Trafiksäkerhetsverketstjänstemän bistår läns-skolnämndernas fortbildningskonsulenter som experter vidstudiedagar och konferenser. SÖ anser för sin del, att då trafikstoffet skall varaämnesintegrerat, är det naturligt att berörda fortbildningskonsulenter vidlänsskolnämnderna i sin verksamhet även har ansvar för att trafikundervisningenblir tillgodosedd. En samverkan mellan trafiksäkerhetsverkets skolkonsulenteroch fortbildningskonsulenterna bör vara en garanti för att trafikundervisningenerhåller god uppmärksamhet. För att samordna skolanstrafikundervisning och övrigt trafiksäkerhetsarbete har SÖ tillsatt ensamordningsgrupp - Trafikundervisningen i skolan (TRUSK) bestående avrepresentanter för, förutom SÖ, ,, samt NTF (adjungerad ledamot). a. medverka till att skolorna informeras om och aktiveras i dettrafiksäkerhetsarbete som pågår i samhället, ta egna initiativ som kanframföras till berörda myndigheter för åtgärd samt bidra till attlärarfortbildnings- och lärarutbildningsfrågorna beaktas. I läroplanen framhålls att trafikundervisningen så närasom möjligt bör anknyta till samhällets allmänna trafiksäkerhetsinformation,som centralt ombesörjs av under medverkan avtrafiksäkerhetsorganisationer och föreningar samt regionala och lokalatrafiksäkerhetskommittéer. Överläggningar om skolans trafikundervisning förekommerkontinuerligt mellan SÖ och . och SÖ har tillsammans utformat anvisningarför polisens medverkan i skolans trafikundervisning. Samarbete omskolpohs-verksamheten förekommer lokalt mellan skolstyrelserna och lokalapolismyndigheter. För att söka åstadkomma en meraenhetlig och effektiv medverkan frän polisens sida övervägs inomrikspolisstyrelsen att ersätta de nu gällande anvisningarna om polismedverkanmed föreskrifter, varjämte inom styrelsen i samarbete med NTF utarbetas enhandbok för poHsmän som sysslar med trafikundervisning i skolorna och annantrafikinformation. Avsikten är att pohsen i fortsättningen huvudsakligen skallmedverka vid praktiska trafikövningar i verklig trafikmiljö. Handbokeninnehåller därför exempel på sådana övningar samt direkta anvisningar om vadsom bör ha genomgåtts av läraren före en sådan praktisk övning. Om man önskar fä till stånd enaktivering och ökade förutsättningar för en utbyggd trafikundervisning måsteden regionala organisationsdelen förstärkas. Utbyggnaden av denna organisationbör bestå i att till varje länsskolnämnd knyta en trafikkonsulent som har attverka för en effektivare trafikundervisning. Detta minskar inte betydelsen avinsatser från de fortbildningskonsulenter som i övrigt berörs av trafik. Dettasä länge som trafik inte är ett eget ämne utan ingår i andra. Frågan är om intedenna konsulent som avses verka i ett län och inte i hkhet med vissa andrakonsulenter inom en fortbildningsregion även bör arbeta med skolans helatrafiksäkerhetsområde dvs. föratom trafikundervisningen även skolpolis- ochskolskjutsverksamhet, skolans säkerhetsfrågor i närmUjö etc. NTF har inom ramen för sinaresurser pä frivilUg väg medverkat till att NTF: s länsförbund förtrafiksäkerhet utsett en kontaktman med skolan. NTF lämnar länstrafikförbundenbidrag så att kontaktmannen kan fä visst arvode. Kontaktmannens arbetsuppgifteromfattar bl. a. att i samråd med länsskolnämnden regelbundet överlägga med förtrafikundervisningen ansvariga huvudlärare, att biträdafortbildningskonsulenterna vid planering av exempelvis arbetsområden, därtrafikmoment helt eller delvis ingår, att medverka vid uppläggning avkoncentrationsdagar, studiedagar och föräldramöten, att uppehålla kontinuerligkontakt med TSV: s skolkonsulent, att uppehålla kontinuerlig kontakt med inomlänet undervisande pohsmän och bistå dessa med material m. m. och att uppsamlaoch vidarebefordra idéer och önskemål. Beträffande läromedel och övrigaåtgärder för genomförandet av trafikundervisning har anförts bl. a. följande av SÖ har under innevarande läsårbidragit till produktion av ett fortbildningsmaterial för klasslärarna på låg-och mellanstadiet. I materialet behandlas frågor om lokala lärogångar ochlokalt anpassat material. Fortbildningsmaterialet blir klart under juni månad1972 och kan börja användas /73. Till stöd för huvudlärarna har SÖ bidragit till att ettspeciellt huvudlärarmaterial i trafik har producerats . Dettamaterial innehåller förslag till studieplaner, metodiska anvisningar,forskningsresultat, materialförteckningar samt frågor om samverkan ochplanering. I motionen 1972:503 berörs läromedels- ochläroplansutvecklingen. Då trafikstoffet skall inordnas i andra ämnen, är detnödvändigt att trafikstoffet tas upp i de läromedel, som är avsedda för bl. a.hembygdskunskap och samhälls- och naturorienterande ämnen. För att understrykavikten av att trafikstoffet kommer med, inbjöd TRUSK samtligaläromedelsproducenter till en konferens . I TRUSK har ävenbeslutats, att och skall erbjudasig att åt statens läroboksnämnd sakgranska sådana läromedel som anmälts tillläroboksnämnden. Så har skett under innevarande läsår. För att förbättra lärarutbildningen har SÖ, via beslut iTRUSK, initierat till att lärarhögskolorna beaktar trafikundervisningen på ettmera adekvat sätt. Så har skett i och med de nya utbildningsplanerna förlärarhögskolomas klasslärarlinjer som trädde i kraft 1 januari 1972.Trafikundervisningen har fått en mera framskjuten plats . SÖ har vidare under innevarande läsår startat ettmålbeskrivningsarbete i syfte att ytterligare precisera målen för grundskolanstrafikundervisning. Arbetet beräknas bli klart under /73 och skallbilda underlag för ett kommande läroplanssupplement för trafikundervisningen. SÖ följerkontinuerligt upp skolans trafikundervisning genom den läroplansuppföljning som sker via ett särskiltläroplansprojekt. Resultatet analyseras noga och åtgärder för att förbättraundervisningen kommer att vidtas. I anslutning till vad som anförs imotionen 1972: 503 vill NTF betona värdet av frivilliga insatser som stöd förskolans trafikundervisning. Naturligtvis fordras samverkan och samordning avläromedels- och läroplansutveckUngen och detta sker också bl. a. inom ramen förTRUSK. NTF utarbetar och tillhandahåller speciella läromedel för de olikastadierna, för låg- och mellanstadiet t. ex. aktioner gällande gång resp.cykling. Vidare tillhandahåller NTF årstidsbundna aktioner, tillrättalagda förde olika stadierna, t. ex. om mörkertrafik och om vintertrafik. NTF har förhögstadiet utarbetat ett speciellt material, "Vi väljer mopeden",lämpligt för fritt valt arbete. Materialet omfattar både en teoretisk del ochen praktisk del. Beträffande frågan om överförandeav den teoretiska delen av körkortsutbildningen till den gymnasiala skolan haranförts bl. I motionen 1972: 1116 anhålls omutredning för att överföra den teoretiska delen av körkortsutbildningen tUlgymnasieskolan, SÖ anser att den teoretiska utbildningen inte bör isoleras frånde praktiska färdighetsövningarna. Detta framhålls även i de kursplaner förbUförarat-bildningen, som uppgjorts av . För attundersöka i vilken utsträckning hela bilföraratbildningen kan inordnas igymnasieskolans arbete bedriver SÖ i nära samverkan med trafiksäkerhetsverketett försöksprojekt i . I gymnasieskolan i harinordnats en trafikskola. TRUSK har tillsatt en speciell arbetsgrupp med uppgift attfinna former för en intensifierad trafikundervisning i gymnasieskolan. Iarbetsgruppen ingår representanter för berörda centrala myndigheter ochorganisationer. Delresultat från arbetsgruppen kommer att sändas ut tUl allagymnasieskolor. Ett- av de större problemen inomsvensk förarutbildning vilken sker till i trafikskolorna - harvarit att åstadkomma en för körkortstagama meningsfylld koppling mellanteoretiska kunskaper och praktiska färdigheter. Problemet belystes ibilförarutredningen som i sitt betänkande "Körkortet ochtrafikutbildningen" (1965:42) föreslog en integrering av teori och praktik. Departementschefen tog också i proposition1967: 5 5 fasta på detta och uttalade att " den teoretiska och denpraktiska utbildningen bör samordnas på ett från pedagogisk synpunkt lämpligt sätt". I de kursplaner för förarutbildningsom med sikte på införande av differentierade körkort tagits fram inomtrafiksäkerhetsverket har detta beaktats och teori och praktik har varvats ipedagogiskt lämpliga proportioner. Ett överförande av enbart den teoretiska delen till gymnasieskolanskulle ur denna synvinkel således medföra en återgång tUl ett ickeönskat-system där bl. a. tidsskillnaden meUan teoretisk inlärning och praktiskövning med hänsyn till gymnasieelevernas ålder skulle bli förhållandevis stor. Beträffande den i motionen1972:1116 gjorda hemställan om utredning och förslag angående frågan omöverförande av den teoretiska delen av körkortsutbildningen till gymnasieskolanvill framhålla att någon separering av teoretisk utbildningoch praktisk körträning inte bör förekomma. Resultat syns böra avvaktas av deni pågående försöksverksamheten i åk 2 på gymnasieskolan, där elevernajämsides med teoretisk trafikundervisning har möjlighet även tiU praktiskkörträning. NTF föreslår atttrafikundervisningen som målsättning skall ha att ge eleverna en godtrafikfostran, att ge dem en orientering om väsentliga trafikproblem för deolika trafikantgrupperna och att ge dem en teoretisk bakgrund för körkortsprov.Tiden är dock inte mogen för ett genomförande av en fullständiganknytning av körkortsutbildningen till gymnasieskolan. Detta därför att bl. a.en rad praktiska svårigheter måste övervinnas, främst då frågan om genomförandeav den praktiska förar-utbildningen. I samhällets strävan efter ensäkrare trafik betyder trafikundervisningen i skolan mycket.Trafikundervisningen syftar till att ge eleverna kunskap om olika trafikmiljöer,om trafikregler och om olika trafikantgruppers beteende i trafiken. Den skallvidare utveckla elevernas färdigheter och förmåga att klara ohkatrafiksituationer samt grundlägga förståelse och respekt för trafikreglerna. Trafikundervisningen skall enligt läroplanerna tas upp inaturliga sammanhang i skolans arbete. På lågstadiet anknytertrafikundervisningen tUl ämnena hembygdskunskap och gymnastik. På mellan- ochhögstadierna behandlas trafikfrågor främst inom de samhälls- ochnaturorienterande ämnena samt i ämnet gymnastik. I gymnasieskolan kan frågorsom avser trafik tas upp inom ramen för vissa ämnen. På det lokala planet har under rektor vissa huvudlärare i skolan ansvaret för planeringen av trafikundervisningen. har sju tjänstemän pä regional nivå, som på heltidskall vara kontaktmän med skolan och berörda huvudlärare. För att samordnaskolans trafikundervisning och övrigt trafiksäkerhetsarbete har skolöverstyrelsentillsatt en samordningsgrupp Trafikundervisningen i skolan (TRUSK) sombestår av representanter för , ,rikspohsstyrelsen, och för trafiksäkerhetensfrämjande. TRUSK skall bl. a. medverka tUl att skolorna informeras om ochaktiveras i det trafiksäkerhetsarbete som pågår i samhäUet, ta egna initiativsom kan framföras till berörda myndigheter för åtgärd samt bidra tUl attlärarfortbildnings- och lärarutbildningsfrägorna beaktas. I motionerna 1972:503 och 1972: 1158 framförs förslag somsyftar tUl att skolans trafikundervisning skall effektiviseras. a. föresläsatt de medel som anslås till trafikundervisning sammanförs till färreinstanser, att läromedel som är lämpliga för ifrågavarande undervisningutvecklas och att länsskolnämnderna förstärks med fortbildningskonsulenter itrafiksäkerhet. ()har till överlämnat förslag till förbättring av trafikundervisningenvid lärarhögskolorna. har därefter faststäUt nyautbUdningsplaner för klasslärarlinjerna, som trätt i kraft den 1 januari 1972och i vilka trafikundervisningen fått en mera framskjuten plats än tidigare.Ett särskUt fortbUdningsmaterial i trafikkunskap för lärarna på låg- ochmellanstadierna och ett studieplansförslag m. m. i trafik för huvudlärare harnyligen producerats. Enligt uppgift frän beräknas ettläroplanssupplement för trafikundervisning i utkomma . Isamarbete med NTF utarbetar en , somskall syssla med trafikundervisning i skolorna. Vidare tillhandahäller NTFspeciella läromedel för eleverna pä olika stadier av . Som framgått av det föregående förfogar statenstrafiksäkerhetsverk på det regionala planet över bl. a. sju heltidsanställdatjänstemän, som i samråd med berörda myndigheter såsom länsskolnämnder ochlänspolischefer skall medverka vid planläggningen av åtgärder som rör skolanstrafikundervisning och därvid tiUse att en ändamålsenlig samordning sker medandra trafiksäkerhetsåtgärder inom distriktet. Denna trafiksäkerhetsverketspersonalresurs är enligt utskottets mening av stort värde förlänsskolnämnderna. Eftersom trafikundervisningen skaU vara ämnes-integrerad ärdet som framhållit naturligt att nämndernas egnafortbUdningskonsulenter i de ämnen som berörs av trafikundervisningen ocksåregionalt ansvarar för att behovet av trafikundervisning i skolan blirtillgodosett. Med hänvisning till det anförda ochtill vad remissinstanserna uttalat beträffande anslagen tUl trafikundervisningavstyrker utskottet bifaU till yrkandena i motionerna 1972: 503 och 1972: 1158. I motionen 1972: 1116 tas uppfrågan att överföra den teoretiska delen av körkortsutbUdningen tUlgymnasieskolan. Motionsyrkanden om överförande av ifrågavarande del avkörkortsutbildningen till gymnasieskolan behandlades av utbUdningsutskottetunder föregående är (UbU 1971:1) och föranledde inte någon åtgärd.Remissinstanserna framhåller i sina nu avgivna yttranden att den teoretiskautbUdningen inte bör isoleras från de praktiska färdighetsövningarna.Resultaten av viss försöksverksamhet anses vidare böra avvaktas. Enligt vadskolöverstyrelsen uppger har TRUSK tUlsatt en specieU arbetsgrupp medrepresentanter för berörda centrala myndigheter och organisationer med uppgift attfinna former för en intensifierad trafikundervisning i gymnasieskolan. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1972: 1116. Slutligen erinrar utskottet om atttrafiksäkerhetsverket utarbetat en promemoria med förslag tiU målsättning förarbetet för ökad trafiksäkerhet. Hithörande frågor bereds f. n. inom berördadepartement. 1. att riksdagenavslår motionerna 1972: 503 och 1972: 1158, 2. att riksdagenavslår motionen 1972: 1116. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c), (). (), i (s), Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c), i (s), (), i Skärstad (c), (), herrarStålhammar (fp), () och (vpk). K L , 1972