bet · FV01SfU20 · 1972-12-31 00:00:00 — De kan få studiebidrag,inkomst- och behovsprövade tUlägg, rese- och inackorderingstillägg, Ipropositionen läggs fram förslag, som medför förbättrade möjligheter tillbidrag för de yngre eleverna och som i motsvarande mån kommer att minska derasbehov av lån. Även i fråga om lånemöjligheterna föreslås förbättringar, SfU 1972: 20 12 bl.a, sådana som gäller betydelsen av föräldrarnas ekonomi och som innebär attmotionärernas krav får anses bU tiUgodosedda. På grund av det anfördaavstyrker utskottet motionen 1972: 459, Imotionen 1972: 975 yrkas införande av sådana regler att studiebidrag ochstudielån utbetalas i förskott och jämnt fördelat under de månaderstudierna pågår. Enligt23 § studiehjälpskungörelsen får av studielån, som avser läsår, högst halvabeloppet utbetalas under första terminen. Vid kurs som löper över årsskifte fårsom regel högst hälften av lånet uttas , I andra fall får helalånebeloppet lyftas i början av studierna. Studielån utbetalas av postverketefter skriftUg rekvisition av låntagaren, som skall lämna skuldförbindelse pålånet. Lån utbetalas som regel till låntagaren. Om denne är omyndig skall dockförmyndaren på skuldförbindelsen lämna samtycke inte bara till upptagande avlånet utan också till att den omyndige själv får lyfta lånet. Annanstudiehjälp än studielån skall utbetalas minst en gång per termin eUer kurs.Vid kurs som löper över årsskifte får studiehjälpen inte utbetalas vid mindreän två tiUfällen, Utbetalning sker till den studerande om denne är myndig ochannars till föräldrarna. Vid1969 års riksdag behandlade andra lagutskottet motioner som syftade till attstudielån enligt studiehjälpsreglementet skulle kunna utbetalas (2LU1969: 38), Utskottet framhöll då bl, a, att de studerande i början av enstudieperiod ofta måste disponera en förhållandevis stor del av lånemedlen förinköp av studielitteratur och för andra utgifter som inte är månatliga samt attförslaget om månadsutbetalning uppenbarligen skulle medföra administrativtmerarbete och ökade kostnader. Utskottet anförde vidare att det med hänsyntill möjligheterna att hos olika kreditinrättningar få förskott på beviljadeeller förväntade studielån var tvivelaktigt om motionärernas förslag skuUeleda till åsyftat resultat. Utskottet underströk i fråga om myndiga studerandeatt man inte kunde behandla elever på det gymnasiala stadiet efter strängareregler än studerande som uppbar studiemedel. Beträffande omyndiga elever uttaladeutskottet; att dåvarande praxis, som innebar att studielån utbetalades direkttill låntagaren även utan uttryckligt bemyndigande från förmyndaren, kundeförutsättas bli ändrad. Härigenom skulle motionernas syfte i viss måntillgodoses, eftersom förmyndaren då skuUe få möjUghet att reglerautbetalningen av lånebeloppen. På utskottets hemställan avslogs motionerna. Enav centrala studiehjälpsnämnden och tillsattarbetsgrupp påbörjade en utredning angående utbetalning avstudiehjälp. Arbetet har främst varit inriktat på att komma till rätta med deförseningar av utbetalningarna som uppstått på många håll och har lett till attanvisningar utfärdats till skolstyrelser m, fl, för att påskyndautbetalningarna. Överväganden pågår för att åstadkomma SfU 1972: 20 13 ytterligarerationaliseringar av utbetalningsrutinerna, bl, a, med hjälp av ADB, Däremot ärdet efter vad utskottet inhämtat inte aktuellt att vidta sådana åtgärder attstudiehjälp skall utbetalas . Utskottetfinner sig i allt väsentligt kunna instämma med vad andra lagutskottet anfördei frågan vid riksdag. På grund härav och då utbetalning av studiehjälpi enlighet med vad motionärerna föreslagit för många studerande skulle innebäraen försämring avstyrker utskottet motionen 1972: 975. De studerande vid eftergymnasiala läroanstaltererhåller studiemedel enligt bestämmelserna i studiemedelsförordningen.Studiemedel består av studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel.Studiemedlen är indexreglerade och utgår av basbeloppet inomden aUmänna försäkringen (f. n. Har den studerande vårdnaden ombarn , kan dessutom utgå barntUlägg av basbeloppet (f. n.1 725 kr. per barn och år). Föreligger synnerliga skäl, kan extra studiemedelutgå. Av studiemedlen utgör normalt . studiebidrag medan återstodenskall återbetalas med indexreglerade avgifter under i regel . Studiemedlenär inkomstprövade och reduceras med hänsyn till den studerandes och hans makesinkomst och förmögenhet över vissa fria bottenbelopp. För annan än nyinskrivenstuderande sker även en prövning med hänsyn till uppnådda studieresultat. Ominte särskUda skäl föreligger, utgår studiemedel under högst sexton termineroch längst t. o. m. den termin, då den studerande fyller . Imotionen 1972: 1535 yrkas att studiemedlen skall utgå med i princip sammabelopp för alla studerande. Enligt motionärernas mening bör endastförsörjningsplikt mot barn eller den omständigheten att studierna bedrivs påhel- eller halvtid kunna påverka storleken av utgående studiemedel.Motionärerna i motionen 1972: 1537 framhåUer att studiehjälpsreglementet (24 §andra stycket) ger låntagare, vars betalningsförmåga på grund av sjukdom ellerav annan jämförlig orsak är varaktigt nedsatt, möjlighet att erhålla befrielsehelt eller delvis från honom åvUande betalningsskyldighet. Motionärerna yrkaratt Kungl. Maj:t till riksdag framlägger förslag till bestämmelse avmotsvarande innebörd inom studiemedelssystemet. De hemställer också om översynav återbetalningsreglerna och om förslag till förbättrat studiestöd inom dettasystem omfattande bl. a. en höjning av studiemedlens totala belopp ochförbättringar för studerande familjer med barn. Flertaletav de frågor som tas upp i motionerna 1972: 1535 och 1972: 1537 är förnärvarande föremål för överväganden i skilda sammanhang. 1968 årsstudiemedelsutredning har lagt fram ett betänkande (SOU 1971:87) angående reformer inom studie- SfU1972: 20 14 I betänkandet föreslås en höjning avmaximibeloppet från nuvarande till av basbeloppet per termin. Vidareföreslås höjning av den s. k. fribeloppsgränsen vid prövning gentemot makesinkomst och ändrade regler för riitt till barntillägg. Frågan om samhälletsekonomiska stöd till barnfamiljer i allmänhet utreds av familjepolitiskakommittén, som beräknas slutföra sitt arbete under innevarande år.Studiemedelsutredningens förslag kommer att behandlas i samband medfamiljepolitiska kommitténs slutbetänkande. I fråga om återbetalningsreglerna vill utskottet erinra omatt dessa är så utformade att studiemedelstagare aldrig behöver betala tillbakamer än ett belopp motsvarande kapitalbeloppet jämte av den vid varjetidpunkt gällande normalriintan för lån från statens utlåningsfonder. Mednuvarande normalränta om utgör jämförelseräntan . I genomsnitthar den 19651971 varit . Detta måste enligt utskottetsmening betecknas som en fördelaktig »räntesats» med hänsyn inte minst till attdet för erhållande av studiemedel inte krävs att studiemedelstagaren ställernågon säkerhet. Frågor som rör återbetalningssystemet, bl. a.jämförelseräntans storlek, är föremål för överväganden avstudiemedelsutredningen, vars slutbetänkande väntas tidigt . Vad därefter angår yrkandet i motionen 1972: 1537 om rätttill befrielse i vissa fall från skyldighet att betala tillbaka studiemedelvill utskottet upplysa att studiemedelsutredningen, enligt vad utskotteterfarit, i sitt slutbetänkande kommer att föreslå införandet av en bestämmelseav den art motionärerna förordat. Motionen kommer således i den delen att blitillgodosedd. Enligt direktiven för studiemedelsutredningen (U 1969: 48)har denna inte att behandla de grundläggande principerna förstudiemedelssystemet. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang erinra omdet arbete som pågår inom kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX), som utrederstudiefinansieringen inom vuxenutbildningen och som lagt fram enpromemoria. Vuxna Utbildning Studiefinansiering (SOU 1971: 80). I direktivenför utredningen (U 1969: 51) har departementschefen bl. a. uttalat att destudiesociala åtgärderna på vuxenutbildningsområdet kan komma att verkastyrande på utbildningssystemet i dess helhet, att avvägningen mellan ungdoms-och vuxenutbUdning Uksom fördelningen på heltids- och deltidsstudier sålundapåverkas av åtgärdernas utformning och att de olika systemen bör bedömas ocksåmed hänsyn till sådana effekter. a. mot bakgrund av detta utredningsarbetefinner utskottet sig inte kunna biträda de förslag till mera vittgåendeförändringar av studiemedelssystemet som föreslås i motionen 1972: 1535. Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionen1972: 1535 även i förevarande del och till motionen 1972: 1537. SfU1972: 20 15 Mot de delar av propositionen som idet föregående inte upptagits till särskild behandling har utskottet intefunnit anledning till erinran. Vid sin granskning av propositionens förslagtill författningstext har utskottet funnit att en hänvisning i 12 § fjärdestycket studiehjälpsreglementet till första tredje styckena i samma paragraflämpligen bör avse första och tredje styckena. Vidare föreslår utskottet enkorrigering i paragrafens andra stycke. A. beträffande ändringar istudiehjälpsreglementet att med anledning av propositionen 1972: 27i förevarande del och med avslag på motionerna 1972: 978 och 1972: 1536 antardet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i studiehjälpsreglementet(1964: 402) med den ändringen att 12 § erhåller följande som utskottets förslagbetecknade lydelse: 12 § Kungl. Maj:ts förslag Utskottets förslag Till studiebidrag utgårinkomstprövat tillägg, såframt den studerandes och hans föräldrars sammanlagdataxerade inkomst vid senaste taxering tUl statlig inkomstskatt ej överstigertjugosextusen-kronor. Ha föräldrarna vårdnaden om Ha föräldrarna vårdnaden om annat barn än den studerande eller annatbarn än den studerande eller äro föräldrarna pliktiga att till full- äroföräldrarna pliktiga att till full görande av lagstadgad underhålls- görandeav lagstadgad underhålls skyldighet utgiva underhållsbidrag skyldighetutgiva underhållsbidrag till sådant annat barn, kan in- tiUsådant annat barn, kan in komstprövat tiUägg utgå till stude- komstprövattillägg utgå till stude rande som ej är gift, även om den randesom ej är gift, även om den studerandes och hans föräldrars studerandesoch hans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst sammanlagdataxerade inkomst överstiger . Detta gäller dock endast om det Detta gällerdock endast om det andra barnet ej uppnått sådan ål- andrabarnet ej uppnått sådan ål der att jämlikt 5 § andra stycket deratt jämlikt 5 § andra stycket inkomstprövat tillägg kan utgå till inkomstprövattillägg kan utgå till barnet eller att barnet bedriver barnet ellerom barnet bedriver studier vid läroanstalt eller utbild- studiervid läroanstalt eller utbild- ningshnje som avses i 1 § och är ningslinjesom avses i 1 § och är Kungl Maj:ts förslag Utskottets förslag i sådan ålder att studiehjälp kan i sådan ålder att studiehjälp kan utgå enligt bestämmelserna för utgå enligt bestämmelserna för studerandesom avses i 4 § första studerande som avses i 4 § första Överstiger den studerandes och hansföräldrars sammanlagda förmögenhet , skall en femtedel avdet överskjutande beloppet, avrundat till närmaste lägre fulla hundratalkronor, jämställas med taxerad inkomst. Är den studerande gift, skall vid Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av första tredje tillämpningenav första och tredje styckena makens inkomst och för- styckenamakens inkomst och för mögenhet beaktas i stäUet för för- mogenhetbeaktas i stället för för äldrarnas, åldrarnas. B. beträffande förlängt barnbidrag attriksdagen med bifall till propositionen i förevarande del antar det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i förordningen (1964: 400)om förlängt barnbidrag; C. beträffandeförutsättningarna för erhållande av studielån att avslår motionen 1972: 459; D. beträffande utbetalningav studiebidrag och studielån att avslår motionen 1972: 975; E. beträffande överföringav vissa elever från studiehjälps- till studiemedelssystemet attriksdagen med bifall till propositionen i förevarande del och med avslag påmotionen 1972: 1535 i motsvarande del godtar de i propositionen up]5dragnariktlinjerna för överföring av äldre elever till studiemedelssystemet och förstudiekredit till yngre elever; F. beträffande rättentill studiemedel m. m. att avslår 1) motionen 1972:1535 i motsvarande del, 2) motionen 1972:1537 i motsvarande del; G. beträffande befrielsefrån skyldighet att återbetala studieme del attriksdagen avslår motionen 1972: 1537 i motsvarande del; H. beträffandeanslagens storlek att med bifall tiU Kungl. Maj:ts i propositionenframlagda förslag för /73 anvisar 1) under åttonde huvudtitelntill Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av . 2) under Statens utlåningsfonder till Allmännastudielånefonden ett investeringsanslag av . Närvarande: (), fröken (),herrar Ringaby (m), i (s), i Nennesholm (c), Perssoni (s), Mundebo (fp), (), fröken (), herrarMarcusson* (s), i (m), i (vpk), iNybro (c), fröken * (fp) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. A beträffande ändringar i studiehjälpsreglementet 1) av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c),Mundebo (fp), fröken (), herrar i (m), i (c) och fröken (), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 9 med »Vad motionärerna» och slutar på s. 10 med »och 1972: 1536» bort haföljande lydelse: »Enligt utskottets mening talar flera skäl för att man vidberäkningen av inkomstprövade och behovsprövade tillägg inte bör beaktaförmögenhet i den utsträckning som förslaget i propositionen innebär. Denfortlöpande penningvärdeförsämringen motiverar i och för sig en uppräkning avden förmögenhetsgräns som bör lämnas obeaktad vid bedömningen av rätten tillsådana tillägg. Utskottet vUl i sammanhanget erinra om att skattepliktsgränsenvid förmögenhetstaxeringen höjts och attdenna gräns nu uppgår till . Utskottet har förståelse för desynpunkter som framförts i motionerna 1972: 978 och 1972: 1536. I de fallförmögenhet lämnar avkastning påverkar denna alltid den taxerade inkomsten. fall förmögenhetsavkastningen är låg eller obefintlig och detta torde intesällan vara förhållandet då förmögenheten är placerad i ett eget hem, en mindrejordbruksfastighet eller en rörelse kan föräldrar ofta inte finansiera sinabarns studier utan att ta banklån. En sådan ordning kan inte anses tillfredsställande. mening finns det därför anledning att begränsa förmögenhetensbetydelse när det gäller att pröva om rätt till tillägg till studiebidrag skallanses föreligga. På grund av det anförda anser utskottet sig böra biträdaförslaget i motionen 1972: 1536 att endast en tiondel av behållen förmögenhetskall jämställas med taxerad inkomst. gränsning är emellertid enligt utskottets meningmotiverad. Motionen innebär att tiondelsberäkningen kommer att gälla oavsetthur stor förmögenhet den studerande eller hans föräldrar har. En lämpligare avvägningär enUgt utskottets mening att låta tiondelsberäkningen gälla intill det beloppdå skatteplikt för förmögenhet inträder, dvs. Är den behållnaförmögenheten större än . bör en femtedel av det överskjutandebeloppet; på sätt i propositionen föreslås jämställas med taxerad inkomst.Utskottets förslag, som innebär att motionema 1972: 978 och 1972: 1536 blir iviss mån tiUgodosedda, föranleder en ändring av 12 och 15 IS i förslaget tUllag om ändring i studiehjälpsreglementet. dels att utskottet under punkten A bort hemställa »att med anledning avpropositionen 1972: 27 i förevarande del samt med anledning av motionerna1972: 978 och 1972: 1536 antar det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i studiehjälpsreglementet (1964: 402) med den ändringen att 12och 15 §§ erhåller följande såsom motionärernas förslag betecknade lydelse: Utskottets förslag Motionärernas förslag Haföräldrarna------------------- första stycket. Överstiger den studerandes och Överstiger den studerandes och hansföräldrars sammanlagda för- hans föräldrars sammanlagda för mögenhet , mogenhet , skall en femtedel av det överskju- skall en tiondel av vad som över- tande beloppet, avrundat till när- stiger femtiotusen men icke ett- maste lägre fulla hundratal kro- samt nor, jämställas med taxerad in- en femtedel av vad som överstiger komst. rundattill närmaste lägre fuUa hundratal kronor, jämställas med taxerad inkomst. Är den--------------------- för föräldrarnas. TiU studiebidrag------------------ annat tillägg. Överstiger den studerandes och Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagda för- hans föräldrars sammanlagda för mögenhet , mogenhet , skall en femtedel av det överskju- skall en tiondel av vad som över- Utskottets förslag Motionärernas förslag tände beloppet, avrundat till när- stiger femtiotusen menicke ett- maste lägre fulla hundratal kro- samt nor, jämställas med taxerad in- en femtedel av vad som överstiger komst. rundattill närmaste lägre fuUa hundratal kronor, jämställas med taxerad inkomst. Är den-------------------- för föräldrarnas. Bestämmelseni------------------ behovsprövat tillägg. Behovsprövattillägg----------------- .» C beträffande förutsättningarna för erhållande avstudielån 2) av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c),Mundebo (fp), fröken (), herrar i (m), i Ny bro (c) och fröken (), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med »I propositionen» och slutar på s. 12 med»motionen 1972: 459.» bort ha följande lydelse: »Utskottet har i det föregående tillstyrkt bifall tUlmotionen 1972: 1536, innebärande att endast en tiondel av egen och föräldrarsförmögenhet skall räknas som taxerad inkomst vid bedömning av rätten tillinkomstprövat och behovsprövat tillägg. Vad utskottet därvid anfört som stödför sitt ställningstagande gäller i samma grad i fråga om möjligheterna atterhålla studielån. Utskottet anser således att reglerna för erhållande avstudielån bör ändras så att föräldrarnas inkomst och förmögenhet inte får denreducerande effekt som de f. n. har.» dels att utskottet under punkten C bort hemställa »att med anledning avmotionen 1972: 459 uttalar att reglerna för erhållande av studielån bör ändrasså att föräldrars inkomst och förmögenhet inte får den reducerande effekt somde enligt av centrala studiehjälpsnämnden utfärdade tillämpningsföreskrifterf. n. har.» D beträffande utbetalning av studiebidrag och studielån 3) av () och fröken (),vilka ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 12 med »Vid 1969» och slutar på s. 13 med »motionen1972: 975» bort ha följande lydelse: »Utskottet anser i likhet med motionärerna attbestämmelserna om utbetalning av studiebidrag och studielån ärotillfredsställande i sin nuvarande utformning. Då det här är fråga om ungamänniskor med ringa ekonomisk erfarenhet föreligger risk att de inte kanfördela ofta stora kontantinnehav så att de räcker hela den tid bidragen ochlånen är avsedda att täcka. Såvitt utskottet kan bedöma borde det vara tillfördel för såväl givaren av lånen och bidragen som mottagaren av dessa omutbetalningen kunde ske oftare och med en jämnare fördelning över studietidenän som är möjligt. På grund av det anförda anser utskottet sig böra biträdayrkandet i motionen.» dels att utskottet under punkten D bort hemställa »att med bifall tillmotionen 1972: 975 hos Kungl. Maj:t begär förslag om införande av ett systemsom innebär att studiebidrag och studielån kan utbetalas och jämntfördelade studierna pågår.» E beträffande överföring av vissa elever frånstudiehjälps- till studiemedelssystemet 4) av i (vpk),som ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 10 rad 15 nedifrån med »Som framgår» och slutar på s.11 med »förevarande del» bort ha följande lydelse: »En sådan åtgärd måste enligt utskottets mening ses som enangelägen reform, enär i flera skolor och skolformer studerande utestängs frånmöjligheten att finansiera sina studier med studiemedel. För studerande frånfamiljer med genomsnittsinkomster betyder ett överförande tillstudiemedelssystemet klara förbättringar i de studerandes situation. EmeUertidkan finnas fall där studiehjälpssystemet skulle ge studerande högre bidrag. Därskulle övergång till studiemedel kunna innebära lägre studiebidrag. Därför börövergången till studiemedelssystemet göras frivillig. Endast sådana studerandeöver som önskar övergång till studiemedelssystemet bör alltså överförasdit, oavsett skolform. Utskottet vill också som sin mening framhålla attstuderande som erhåller studiehjälp skall ha möjlighet att komplettera dettamed lån på samma villkor som dem studiemedelssystemet ger.Studie-lämplighetsbedömningen torde enligt utskottets mening kunna förenklas.Elev som godkänns att studera inom en skolform, bör automatiskt erhållafinansiella medel att bedriva sina studier till slut. Övergång till sammastudiefinansieringssystem för samtliga elevkategorier måste ses somett första steg på vägen mot införande av studielön. Utskottet viU därförtiUstyrka bifaU tiU motionen 1972: 1535 i förevarande del,» dels att utskottet under punkten E bort hemställa »att med anledning avpropositionen i förevarande del och med bifall till motionen 1972: 1535 imotsvarande del hos SfU 1972: 20 21 Kungl,Maj:t begär förslag om att samtliga elever , oavsett skolform, skallöverföras tUl studiemedelssystemet.» Fbeträffande rätten till studiemedel m. m. 5)av herrar Ringaby (m), Mundebo (fp), i (m) och fröken (), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.,14 som börjar med »I fråga» och slutar med »» bort ha följande lydelse: »Systemetmed indexreglering av studiemedlen har vid fleratillfällen blivit föremål för kritik. Indexregleringen har från flerasynpunkter varit till nackdel för de studerande, framför allt på grund av denpenningvärdeförsämring som ägt rum. Den återbetalningspliktiga delen avstudiemedlen, vilken är knuten till basbeloppet, har stigit efterhand medanstudiebidragsdelen, som inte är indexregle-rad, varit oförändrad sedan 1964.Studiebidragsdelen har således kommit att utgöra en allt mindre del av desammanlagda studiemedlen. Detta har medfört att de studerande i högre grad äntidigare måst skuldsätta sig. Denna utveckling, som strider mot syftet medstudiemedelsreformen, kan enligt utskottets mening inte accepteras. Nackdelarnaav denna partiella indexreglering kan avhjälpas antingen genom attstudiebidragsdelen höjs eller genom att också den indexregleras. Skäl kananföras för att vidta båda dessa åtgärder. Penningvärdeförsämringen harmedfört negativa verkningar också då det gäller återbetalningen av studiemedlen.Många studerande, som börjat betala tillbaka sina studiemedel, har upplevt attdet skuldbelopp, som återstår sedan den årliga studiemedelsavgiften erlagts,alls inte minskat utan tvärtom ökat. Visserligen är återbetalningsskyldighetenbegränsad genom den s, k, jämförelsemetoden, som innebär att enstudiemedclstagare aldrig behöver betala tUlbaka mer än ett belopp sommotsvarar kapitalbeloppet jämte av den gällandenormalräntan för lån från statens utlåningsfonder. Trots detta torde emellertidsystemet med återbetalning i fast penningvärde ofta medföra att de studerandefår betala tiUbaka ett i kronor räknat högre belopp än om lånet utgjort ettvanligt räntelöpande banklån. Motbakgrund av vad nu anförts finner utskottet angeläget att frågorna omstudiebidragets storlek och om återbetalningssystemet blir föremål förutredning. Detta bör lämpligen ske inom ramen årsstudiemedelsutrednings pågående arbete. Närdet gäUer de i motionen 1972: 1537 behandlade frågorna om höjning avstudiemedlens totala belopp och förbättringar för studerande med barn harstudiemedelsutredningen lagt fram vissa förslag i sitt betänkande Reformer inomstudiemedelssystemet. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t så snart sommöjligt kommer att framlägga förslag i dessa frågor.», SfU 1972: 20 22 delsatt sista meningen på s. 14 bort utgå, dels att utskottet under punkten F bort hemställa»att 1) avslår motionen 1972: 1535 i motsvarande del,