bet · FV01UbU30 · 1972-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:30 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1972:1 i vad avser anslag /73 till förvaltningarna vid universiteten, m. m. jämtemotioner. I propositionen 1972; 1 bil. 10 har Kungl. Maj;t(punkterna E27, s. 349351, och E 41, s. 366370, i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden) föreslagit att 1. till Förvaltningarna vid universiteten m. m. /73 anvisa ett förslagsanslag av , 2. till Pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitetenm. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat följande motioner; 1972:62 av m. fl. (fp, c) vari hemstäUs A. att hosKungl. 1. att de aUmänna utbildningslinjerna vid defilosofiska fakulteterna ges karaktären av rekommendationer, 2. att Kungl. Maj;t med anledning härav företarerforderliga ändringar i kungörelsen om utbildning vid de filosofiskafakulteterna, 3. att 31 § i denna kungörelse upphävs, B. attriksdagen under åttonde huvudtiteln till Pedagogiskt utveck- hngsarbete vid universiteten m. m. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar , C. attriksdagen under åttonde huvudtiteln utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar . för studievägledning vid universitet och högskolor, D. attriksdagen ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen an förts beträffande behovet av en översyn av utbildningslinjerna, 1972;194 av m. fl. (m) vari hemställs A. att iskrivelse till Kungl. 1.begär att de allmänna utbildningslinjerna vid de filosofiska fakulteterna geskaraktären av rekommendationer och att Kungl. Maj;t företar nödvändigaändringar i kungörelsen om utbildning vid de filosofiska fakulteterna medanledning härav, UbU 1972: 30 2 2. begär att 31 § i kungörelsen om utbildning vid defilosofiska fakulteterna, den s. k. avstängningsparagrafen, upphävs, 3. begär förslag till ett system för utbyggd kontaktmellan universitet och olika avnämarkategorier efter de riktlinjer som anförtsi motionen, 4. som sin mening ger till känna vad som i motionenanförts beträffande behovet av en översyn av utbildningslinjerna samt attdärvid särskilt bör beaktas kravet på bibehållen kvalitet i utbildningen, B. attriksdagen under åttonde huvudtiteln utöver vad Kungl. Maj;t föreslagit anvisar . för studievägledning vid universitet och högskolor, C. attriksdagen beslutar om inrättandet av arbetsmarknadskonsulent tjänster vid samtliga universitet, högskolenheten i och de tre universitetsfilialerna, 1972; 498 av m. fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t anhåller att nu gällandestudieordning vid de filosofiska fakulteterna reformeras i enlighet med vad somanförts i motionen 1972; 294, 1972; 500 av m. fl. (vpk) varihemställs att i skrivelse till regeringen anhåller om 1. att den s. k. utspärrningsparagrafen iutbildningskungörelsen avskaffas, 2. att de nuvarande utbildningslinjerna vid filosofiskfakultet avskaffas, 3. utredning angående studenternas studiemotivationsom kan läggas till grund för en framtida målsättningsdebatt och reformering avde filosofiska fakulteterna, 1972: 1113 av m. fl. (c) i vad avserhemställan att beslutar att till Förvaltningarna vid universitetenm. m. anvisa , vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl.Maj;ts förslag med . Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån universitetskanslersämbetet (UKÄ), centrala studiehjälpsnämnden (CSN),i (LO), (),akademikers centralorganisation () och förenadestudentkårer (SFS). UKÄhar lämnat rektorsämbetena vid universiteten i , , ,och samt vid högskolenheten i tillfälle att avgeyttrande i ärendet. Inkomna yttranden från rektorsämbetena vid universiteten iUppsala, , och samt vid högskolenheten i ärbifogade UKÄ;s yttrande. UbU 1972: 30 3 TillUKÄ;s och CSN;s yttranden är fogade vissa reservationer. Idetta sammanhang bör anmälas att till utskottet inkommit skrivelser i ärendetfrån studentkår. Lunds studentkår och radikala demokrater. Bakgrundtill motionsyrkandena om vissa anslagshöjningar I den tryckta anslagsframställningen för budgetåret1972/73 (s. 25 27) har UKÄ lagt fram ett treårsprogram för utbyggnad avstudievägledningen vid universitet och högskolor. Programmet innebär att denuvarande resurserna ca . vid förvaltningarna och påinstitutions- och sektionsnivåerna förstärks med . varje budgetårfram t. o. m. /75. UKÄframhåller att målet för studievägledningen inom universitetssektorn är att gede studerande underlag för studievalet med beaktande av såväl derasförutsättningar och intressen som bedömningar av arbetsmarknadsutvecklingen.Studievägledningen bör också innefatta hjälp åt de studerande i fråga omuppläggning och genomförande av studierna. Ämbetet stryker under behovet avresurser för studievägledning för att möjliggöra en uppsökande verksamhet tillstöd för studerande som av olika skäl kommit efter. En aktiv och uppsökandestudievägledning måste, framhåller ämbetet, också kunna innefatta avrådningfrån till-ämnade studier. Ipropositionen 1972: 1 föreslås att medelsanvisningen för studievägledningsverksamhetenräknas upp med . Anslag till p e d a g o g is k t u t veck lin gsar be t e I den tryckta anslagsframställningen för budgetåret1972/73 (s. 18 24) har UKÄ lagt fram ett flerårigt handlingsprogram förpedagogiskt utvecklingsarbete, omfattande bl. a. särskild pedagogiskförsöksverksamhet vid vissa institutioner för att pröva förutsättningarna föroch konsekvenserna av en mer studerandeanpassad undervisning, utveckling avindividuahserande läromedel samt pedagogisk utbildning av lärare. Förifrågavarande ändamål har UKÄ för nästa budgetår begärt en höjning av nuvaranderesurser, , med sammanlagt , fördelad på dels nuvarandeanslag till pedagogiskt utvecklingsarbete, dels ett nytt anslag tilllärarfortbildning m. m. Betydelsen av att det föreslagna handlingsprogrammetförverkligas har UKÄ ytterhgare belyst i UKÄ-aktuellt 1971/72; 13. propositionen 1972; 1 föreslagna ökningen av resurserna för det pedagogiskautvecklingsarbetet vid universiteten och vissa högskolor uppgår till nominellt1 . UbU 1972: 30 4 Utbildningenvid de filosofiska fakulteterna Den nya studieordningen vid filosofisk fakultetträdde i kraft och gäller för de studerande som inskrivitsefter utgången av eller som gått över till det nya systemet. Enligtkungörelsen (1969: 50) om utbildning vid de filosofiska fakulteterna är dengrundläggande utbildningen vid dessa uppdelad på allmänna utbildningslinjer.Sådan utbildningslinje inrättas av Kungl. Maj;t. är inrättadesjutton allmänna utbildningslinjer. Varjeallmän utbildningslinje omfattar normalt studiekurser om sammanlagt 120 poäng.Inom varje linje fördelas studiekurserna på tre avdelningar. Den förstaavdelningens studiekurser är gemensamma för alla studerande på linjen. I andraavdelningen kan den studerande välja mellan ett begränsat antal studiekurser medanvalet av studiekurser i den tredje avdelningen oftast är helt fritt. Vilkastudiekurser som skall anordnas vid en läroanstalt inom av Kungl. Maj;tmedgivna ämnesområden bestäms av UKÄ. Särskildutbildningslinje inrättas av vederbörande rektorsämbete för studerande sombegär det och som inför valet av utbildningslinje funnit att inte någon av deallmänna utbildningslinjerna svarar mot det av honom eller henne uppställdautbildningsmålet. Särskildutbildningslinje inrättas endast i den mån ifrågavarande studiekurser anordnaspå orten och den studerande uppfyller förkunskapskraven för de valdastudiekurserna. Ingår i särskild utbildningslinje studiekurs eller studiekurservartill tillträdet är begränsat skall den studerande inge ansökan om tillträdedärtill i den ordning som gäller för övriga studerande. I sådana fall inrättassärskild utbildningslinje under förutsättning att den studerande antas till denspärrade utbildningen. Särskildutbildningslinje av sådan typ att den endast innebär att studiekurserna i enallmän utbildningslinje genomgås i annan ordning än vad som är föreskrivet förden allmänna utbildningslinjen får ej inrättas. Detåligger rektorsämbetena att på sätt som UKÄ bestämmer hålla ämbetet underrättatom vilka särskilda utbildningslinjer som inrättats under terminen och om hurmånga studerande som följer sådana utbildningslinjer. Enligt1969 års studieordning förekommer två typer av prövning av de studerandesstudiesituation. Den ena prövningen, tröskelprövningen, är avsedd att hindra attstuderande, som påbörjat en studiekurs, inleder studier inom ytterligarestudiekurser innan han klarat av i varje fall huvuddelen av den förstastudiekursen. Den andra prövningen, avstäng-ningsprövningen, är avsedd attgälla studerande med klart otillfredsställande studieresultat som inte kanhänföras till särskilda omständigheter av studiesocial eller annan art i detenskilda fallet. UbU1972: 30 5 ningsprövningen,som gäller rätten till fortsatt undervisning på utbildningslinjen och interätten att delta i prov, ligger antagandet att det från såväl individens somsamhällets synpunkt i sådana fall kan vara mest ändamålsenligt att denstuderande går över till annan utbildning eller till yrkesverksamhet. Såvältröskelprövningen som avstängnings-prövningen görs av vederbörandeutbildningsnämnd. Närdet gäller tröskelprövningen enligt 28 § i kungörelsen skall den studerande, omej särskilda skäl föranleder annat, ges tillstånd att deltaga i undervisningenenligt den senare studiekursen på utbildningslinjen så snart han godkänts iprov som avser tre fjärdedelar av den tidigare. Itillstånd att deltaga i undervisning enligt den senare studiekursen påutbildningslinjen anges när den studerande skall fullfölja återstoden av dentidigare studiekursen. Vaddärefter beträffar avstängningsprövningen skall enligt 31 § prövas fråga omfortsatt undervisning för en heltidsstuderande om han efter tre terminersstudier inom ramen för en studiekurs om 40 poäng icke godkänts i samtliga provför studiekursen. Motsvarande gäller för heltidsstuderande som följerstudiekurser med annat poängtal beträffande studieavsnitt om 40 poäng på sammautbildningslinje. Vidaregäller enligt 34 § fjärde stycket att studerande som avstängts frånundervisning på en utbildningslinje och som därefter underkänts fyra gånger iprov för en kurs eller en del av en kurs icke har rätt att fordra ytterligareprov för samma kurs eller del av kurs. Remissinstanserna har i sina yttranden redovisatvissa erfarenheter och allmänna synpunkter m. m. i anledning av de framfördamotionsyrkandena. UKÄ påpekar att den allmänna debatten kring 1969års studieordning i hög grad kommit att kretsa kring frågan om hur stor del avde studerande som följer de allmänna utbildningslinjerna och att denna debattdelvis blivit snedvriden på grund av att tillgänglig information har varitsvårtolkad. Det sistnämnda beror väsentligen på att man inom anmälnings- ochinskrivningsstatistiken i princip delar in de studerande i två huvudkategorier,nämligen dels sådana som avser att följa en allmän utbildningslinje fram tillhel examen, dels övriga studerande. I kategorin övriga studerande ingår även de somuppger sig inte ämna läsa fram till hel examen men som följer enutbildningsgång, som sakhgt sett faller inom ramen för en allmänutbildningslinje. Eftersom denna grupp har ökat och redovisas tillsammans medden grupp som följer en s. k. särskild utbildningslinje (speciell kombinationav minst två stu- UbU 1972: 30 6 diekurserefter den studerandes eget val och som kan omfatta mindre än 120 poäng) harstatistiken blivit svårtolkad. I UKÄ-aktuellt 1971/ 72: 13 har visats, attstatistik, som grundas på den sakliga sammansättningen av utbildningslinjerna,ger en betydligt mer nyanserad bild av utbildningslinjesystemet än anmälnings-och inskrivningsstatistiken. Andelen nybörjare, som valt särskildutbildningslinje omfattande 120 poäng, utgör avsamtliga nybörjare. Frånoch med avser UKÄ att få till stånd en omläggning avanmälnings- och inskrivningsstatistiken, så att den bättre speglar sakförhållandena.För detta ändamål kommer redovisningen av fördelningen mellan allmänna ochsärskilda utbildningslinjer att i första hand helt grundas påutbildningslinjernas innehåll, med sekundär redovisning i båda fallen av dentillämnade resp. faktiska längden av de studerandes studiegång på skildautbildningslinjer (se tablå nedan). Det avsedda förfaringssättet medger alltsåatt man alltjämt tar fram uppgifter bl. a. om hur många som avser att genomgåen kortare utbildning. Dessa uppgifter kan sedan sättas i relation till valenav utbildningslinje. Nuvaranderedovisning Ht 1969 Vt 1970 Ht 1970 Vt 1971 Ht 1971 Studerande på all- (särskilda utbildningslinjeroch del av utbildningslinjer) Ht 1969 Vt 1970 Ht 1970 Vt 1971 Ht 1971 Studerande på all- manna utbildnings-hnjer(och del därav) skilda utbildningslinjer(och del därav) CSN stryker under att den översyn av utbildningensinnehåll i sin helhet som företogs i samband med studieordningens införande,poängsättningen av de olika avsnitten i studiekurserna m. m. varit befrämjandeför hela utbildningsväsendet och kommit de studerande till godo. Vidare tordeenligt CSN;s uppfattning uppläggningen av studierna av många studerande haupplevts som positiv och inhämtandet av kunskapsstoffet därför betydligt haunderlättats. konstateras att de förväntningar som ställdes på 1969års studieordning inte infriats. Den fasthet och stadga i utbildningsgången somskulle utgöra basen för hela UbU1972: 30 7 systemethar inte konsekvent fått något uttryck i praktiken. En viktig fråga för destudiesociala myndigheterna är studietidens längd påpekar vidare CSN. Frånstudiesocial synpunkt är varje åtgärd som syftar till och medför en störrekongruens mellan de i studieplanerna fastställda normalstudietiderna och defaktiska studietiderna önskvärd. I den gamla studieordningen utgjorde dealltför långa studietiderna anledning till oro. Den organisation avutbildningen som fastställdes för den nya studieordningen syntes väl ägnad attåstadkomma ökad effektivitet av utbildningen inom filosofisk fakultet. Detfanns också anledning anta, att man på ett bättre sätt än tidigare skulle kunnahålla studietiderna under kontroll. Detär förståeligt att kritik nu riktas mot de rådande förhållandena vid filosofiskfakultet. CSN delar emellertid inte den uppfattning som förs fram i motionen1972: 62 att den nya studieordningen helt misslyckats. Enligt nämndens meninghar systemet ändå inneburit en utveckling till det bättre. a. harregistreringen centralt av samtliga studerande utgjort ett framsteg. Därigenomhar produktiviteten inom filosofisk fakultet åskådliggjorts på ett sätt somtidigare inte var möjligt. Vidgenomgång av siffror för genomströmningen bör man uppmärksamma, att destudieresultat som redovisas grundar sig på de studerandes bruttostudietid,dvs. antalet terminer de studerande varit registrerade för studier i en vissstudiekurs. I studietiden ingår därför längre eller kortare avbrott t. ex. försjukdom, förvärvsarbete, barnpassning. Delvisa avbrott av liknande anledningareller en svag aktivitet över huvud taget från de studerandes sida påverkar ihög grad också utfallet i studierna. Om nettostudietiderna vore kända skullesäkerligen siffrorna för genomströmningen visa sig ligga betydligt närmare deuppställda normerna. Dettaaktualiserar frågan om ett förbättrat registreringssystem. I registreringen böringå förutom data om godkända prov även andra möjliga data om aktivitet, t. ex.underkända prov. Registrering av avbrott i studier bör införas liksomförekomsten av parallellstudier. L O finner det för tidigt att nu göra en samladutvärdering av den nya studieordningen mot de långsiktiga mål som ställs upp imotionerna. Möjligheter till smärre förändringar inom ramen för PUKAS-reformenshuvuddrag bör dock utnyttjas. LO anser att motionärernas yrkanden, om de skulleförverkligas, leder till ökade resurskrav för den högre utbildningen, LO anser det vara nödvändigt att ytterst noga prövaanspråken på resurskrävande reformer inom den högre utbildningen ifall det överhuvudtagetskall vara möjligt att inom det utrymme som kan ställas till förfogande förfortsatt utbildningsexpansion föra fram vuxenutbildningen till enutvecklingsnivå, där den får en rimlig genomslagskraft för utjämningen av derådande orättvisorna på utbildningsområdet. Förskolan är ett annat område sombör prioriteras för att söka skapa utjämning redan före skolstarten. Även inomdessa områden torde kraven på resurser vara så omfattande att prioriteringarav från utjämningssynpunkt mycket angelägna reformbehov får göras. Beträffande avsikterna med de fastastudiegångarna erinrar TCO om att en av dem var att öka effektiviteten i utbildningssystemetgenom minskning av studietiderna och ökad genomströmning. Ansvaret för attdetta mål inte uppnåtts vilar enligt TCO bl. a. på de lokala och centralauniversitetsorganen. Kraven på universiteten att anpassa kurserna tillnormalstudietiderna liksom studiebefrämjande insatser måste skärpas.Avstängningsreglernas effekter är, framhåller vidare TCO, helt beroende avvilka krav som ställs på de studerande och den press som kan utövas påinstitutionerna att följa de normala studietiderna. anser att utbildningen vid defilosofiska fakulteterna i likhet med vad som gäller vid andra fakulteter ochhögskolor bör vara organiserad i studielinjer. Enhgt ;s mening har tillkomstenav ett system med allmänna utbildningslinjer inneburit, att de studerande påett bättre sätt än tidigare kunnat få en överblick över utbildningsutbudet vidde filosofiska fakulteterna. Förekomsten av utbildningslinjer med successivttillval har även medfört att de studerande redan före studiernas påbörjandetvingats tänka igenom sin utbildning. Enligt uppfattning har dettaförhållande inneburit stöd och hjälp åt de studerande att planlägga ochfullfölja sina studier. finner det väsentligt, att de studerandes utbildningsvaläven i fortsättningen föregås av medvetna och planmässiga överväganden rörandestudie- och yrkesinriktningen. framhåller attPUKAS-systemet ingalunda framstår som någon idealisk och definitiv lösning. I remissyttrande över UKAS-förslaget1968 betecknades den tilltänkta reformen som främst administrativ till sinkaraktär. Emellertid föreligger det i den praktiska tillämpningen avsevärdasvårigheter. I stor utsträckning sammanhänger dessa med att man inte lyckats fåfram ett tillfredsställande registreringssystem vid de filosofiska fakulteterna.PUKAS-systemet är administrativt tungrott utan att man egentligen uppnått denfasthet som åsyftades. Enligt mening har universitetskanslersämbetet visaten ambition att komma till rätta med bristerna i PUKAS-systemet. Inom ämbetetutförs en kontinuerlig översyn av utbildningslinjerna. Denna har lett tillvissa konkreta resultat, även om mycket återstår att göra, innan man uppnår denanpassning till arbetsmarknadens behov som alltid framhållit som önskvärd.SACO anser att man för den närmaste framtiden i första hand bör satsa på de s.k. yrkesinriktade studiekurserna och kombinationsutbildningarna. SFS anser att utbildningslinjernainte motsvarar de studerandes behov. De utvärderingar, enkäter ochrapporter som gjorts kring studieordning ger en relativt entydig bild:Inget av de mål som sattes för reformen har uppnåtts. Genomströmningen harblivit betydligt lägre än beräknat. Studiekurserna har visat upp betydande skillnadermellan universiteten. För en del kurser, exempelvis statistik och de modernaspråken, har genomströmningen varit mycket låg på flera orter. UbU1972: 30 9 Utbildningslinjerna har inte visat sig motsvara destuderandes behov. valde mer än hälften av dem som sökte sigtill ospärrad utbildning vid filosofisk fakultet särskild utbildningslinjeeller del av utbildningslinje. var andelen och vårterminen1972 enhgt SCB;s statistik av . Under utbildningens gångbytte av nybörjarna allmän utbildningslinje eller övergicktill särskild utbildningslinje inom loppet av fyra terminer i den siffraningår inte de elever som bytte mellan inskrivningen och studiernas påbörjande. UKÄmenar dock att enbart valt särskild utbildningslinje. I de beräkningarnahar bara medtagits de studerande som från början presenterat en fullutbildningsgång fram till examen efter särskild utbildningslinje. De som intepresenterat hel examen har förts till gruppen partiellt studerande trots attmånga av dem avsett att ta hel examen men inte velat binda sig för alla ämnenfrån början. De som konstruerade en egen utbildningsgång och som valde ettförstaämne som överensstämde med ett förstaämne på allmän utbildningslinjefördes i statistiken tiU denna allmänna utbildningslinje. Denfrämsta orsaken till att så många valt en egen utbildningsväg är otvivelaktigtatt de allmänna utbildningslinjerna inte ansetts ge en lämpligyrkesinriktning. Enligtrapporter från studievägledare har linjesystemet inneburit andra påtagligaolägenheter för de studerande. En del har känt det administrativt krångligt attta sig ur en linje och stannat kvar längre än de borde ha gjort. En del oftadå de som är sämst informerade och som kommer från dé minst studievana hemmen vågar inte sätta ihop en egen linje som skulle passa dem bättre. Ettmyndighetssank-tionerat system tas som intäkt för att det är bra och ger en godyrkesutbildning. I motionerna 1972; 62 och 1972; 194 föreslås attutbildningslinjerna ges en klarare och mer differentierad yrkesinriktning. Nyayrkesinriktade kurser bör komma till stånd och sammansättningen av de olikalinjerna ses över. Enhgt motionen 1972; 194 bör hela systemet dimensionerasoch inriktas med hänsyn till arbetsmarknadens, särskilt näringslivets, behov. I samtliga remissyttranden stryks under vikten avatt de yrkesförbe-redande inslagen i utbildningen förstärks. TCO erinrar om attorganisationen länge hävdat att den eftergymnasiala utbildningen skall organiserassom en klart målinriktad yrkesutbildning, och framför ånyo önskemål om enbättre anpassning av utbildningen till arbetsmarknadens behov. 1* 1972. 14 saml Nr 30 UbU 1972: 30 10 UKÄ påpekar att en rad åtgärder redan vidtagits,varigenom de yrkesförberedande inslagen i utbildningen förstärkts. Det äremellertid, framhåller UKÄ, angeläget att fortlöpande söka ge utbildningenklarare karaktär av direkt förberedelse för yrkesverksamhet. I avvaktan på attde förslag som utbildningsutredning (U 68) väntas framlägga prövas avstatsmakterna avser UKÄ verka för en ökning av de direkt yrkesförberedandeinslagen i utbildningen vid de filosofiska fakulteterna. I likhet medrektorsämbetena vid och högskolenheten i finnerUKÄ det särskilt angeläget att utbildningen kompletteras med sådana alternativsom gör det möjligt att finna sysselsättningar inom andra sektorer avarbetsmarknaden än skolväsendet. Den innehållsmässiga förnyelse som kommit tillstånd vid de filosofiska fakulteterna genom studiereform är attbetrakta som ett första led i en ständigt fortgående förändring av utbildningenvid dessa fakulteter, bl. a. ledande mot en mera markant yrkesinriktning än densom kom till uttryck och som väsentligen kom att avse skolväsendetsbehov. UKÄ har alltsedan 1969 ägnat frågan om att vidareutveckla dengrundläggande utbildningen vid de filosofiska fakulteterna skärptuppmärksamhet. I blickpunkten har därvid stått frågan om att stärkade yrkesförberedande inslagen i utbildningen. InomUKÄ pågår ett omfattande utredningsarbete genom ett betydande antalarbetsgrupper och skilda experter med uppgift att medverka vid översyn m. m. ianslutning till den nya studieordningen. Isyfte att stärka de yrkesförberedande inslagen i utbildningen pågår bl. a. enspeciell försöksverksamhet med yrkesinriktade studiekurser vid universitetensfilosofiska fakulteter. Innevarandebudgetår anordnas YRK-kurser vid samtliga universitet och universitetsfilialerför sammanlagt drygt 4 000 studerande. Det är ytterst angeläget att antaletutbildningsplatser vid dessa studiekurser även fortsättningsvis ökar kraftigt.De yrkesinriktade studiekurserna är ett första steg i förändringen avutbildningens struktur. UKÄhar tillsatt en expertgrupp för yrkesinriktade studiekurser ochkombinationsutbildningar.