bet · FV01TU16 · 1972-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1972 TU 1972:16 betänkande i anledning av motion omelektrifiering av järnvägen BorlängeMora 1 motionen 1972:257 av m. fl. (fp, s, c, m) har yrkats att hos Kungl. Maj:themställer om åtgärder för elektrifiering av bandelen medbeaktande av vad i motionen anförts om möjligheten till beredskapsarbete. Över motionen har yttrandeninhämtats från , , iKopparbergs län och Näringslivets trafikdelegation. Se bilaga till dettabetänkande. Frågan om elektrifiering avbandelen BorlängeMora, har som i motionen och remissyttrandena framhållits,tidigare behandlats av - dock utan att föranledanågon åtgärd från dess sida. SJ erinrar om sitt yttrande i frågan tillstatsutskottet vid riksdag och finner nu Uksom då företagsekonomiskaskäl tala mot en elektrifiering. De totala investeringskostnaderna förföretaget beräknas numera tUl ca 10,6 milj. kr., medan mindre-kostnaderna tillföljd av minskat behov av lok samt lägre drift- och underhållskostnader angestill knappt 0,4 mUj. samt därmed vara klart otillräckliga föramortering och förräntning av de erforderliga investeringsmedlen. De indirektafördelarna för persontrafiken, vilka ej ingår i kalkylen, anses inte medföramer än mycket små bidrag till en bättre lönsamhet. bedömer det ifrågasatta objektettill sin huvuddel inte vara lämpat som beredskapsarbete men ansluter sig tillmotionärernas synpunkter rörande de gynnsamma sysselsättningseffekter somupphandling av materiel för arbetena skulle komma att medföra för berördaindustrier. i erinrar om Moras nuvarandefunktion som centralort för de norra och nordvästra delarna av länet samt omdet stora behov av åtgärder som där erfordras för att styra utvecklingen ilinje med de uttalade regionalpolitiska målen. bedömer det vidaremot bakgrund av Siljansbygdens ställning som ett av landets främsta turistområdensom utomordentligt angeläget att undvika varje försämring av kommunUcationernatill denna del av länet. 15 saml Nr 16 av förbättrade gods- och personkommunikationer mellan Moraoch övriga delar av landet anses i stäUet föreligga. Mot bakgrund av dels destarka regionalpolitiska motiven, dels de ökade och ökande företagsekonomiskaförutsättningarna för en elektrifiering av bansträckan ärdet därför bestämda uppfattning att projektet bör genomföras. Näringslivets trafikdelegation finner - underförutsättning att ett standardförbättrande arbete i form av beredskapsarbetekan ske på linjen inte skäl tUl erinran mot motionärernas förslag. Ettgenomförande av förslaget skulle innebära att trafikservicen till berördabygder förbättras och vägnätet i någon mån kan avlastas som i dagenssituation positiva effekter ur sysselsättningssynpunkt kan uppkomma. Utskottet har i annat sammanhang uttalat att, med hänsyntill den stora betydelse transportväsendets utformning har för lösandet av delokaliserings- och regionalpolitiska problemen, fortsatta ansträngningar börgöras att samordna åtgärderna på dessa områden. Förbättradejärnvägskommunikationer mellan landets olika delar framstår härvidlag somangelägna önskemål. 1 anslutning till behandling av detrafikpolitiska frågorna har också vid flera tUlfäUen framhållits, att det ärangeläget att en fortlöpande uppföljning och effektiv samordning av detrafikpoUtiska åtgärderna sker med hänsyn till olika landsdelars behov ochintressen. Vid den integrerade trafikplanering som därvid erfordras bör beaktasinte blott de skilda trafikgrenarnas lönsamhet och kostnadsansvar var för sigutan även deras inbördes beroende av varandra samt den totalasamhällsekonomiska effekten vid olika transportalternativ. Hänsyn måste därvidäven tas tUl sociala, näringspolitiska och lokaliseringspolitiskaförhållanden. Vid sin prövning av den nu aktuella motionen har utskottetinte funnit sig berett tillstyrka att begär omedelbara åtgärder i detav motionärerna angivna syftet. a. regionalpolitiska ocharbetsmark-nadsmässiga skäl synes dock tala för en elektrifiering av banan. Enförnyad och aUsidig prövning av frågan med beaktande härav bör därför kommatill stånd. Mot bakgrund jämväl av vad i det föregående anförts vill utskottetsålunda förorda att Kungl. Maj:t låter verkställa en sådan prövning ochför redovisar resultatet härav. att i anledning avmotionen 1972:257 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört rörande den i motionen upptagna frågan om elektrifiering av bandelenBorlängeMora. Närvarande: herrar i (fp), (), (), (), (), (), i Heden (c).Hugosson (s), (), Rosqvist (s), (), () ochMagnusson i (vpk). Yttranden över motionen 1972:257 (30.5.1972) Motorvagnståget "Siljan"har som motionärerna framhåller ersatts av loktåg fno.m, tidtabellsskiftet den28.5.72. har det ett stort antal uppstått platsbrist i"Siljan" i riktning från . Eftersom antaletniotorvagnsfordon av den typ som används i "Siljan" är begränsat ochfordonsparken dessutom har varit splittrad på två håll fordonen används ävenmellan och har möjlighet saknats att öka platsantalet genomatt koppla till fler fordon. På grund härav och på grund av de av motionärernanämnda tekniska bristerna har motorvagnståget ofta fått bytas ut mot loktåg.Därvid har i regel enbart äldre lok- och vagnmateriel funnits tillgänglig,vilket medfört sämre komfort och förseningar. Genom den omdisponering av motorvagnarna som har skett vidtidtabellsskiftet består "Siljan" numera av modern lok- ochvagnmateriel. Denna kräver dock något reducerad hastighet i förhållande tUlmotor-vagnståg på vissa avsnitt av banan och dessutom lokbyte i . Iriktning mot förlängs restiden och i motsatt riktningmed . Restidsförlängningen uppvägs till en del av att de förseningarsom drabbat "Siljan" då motorvagnståget måst ersättas av loktågeliminerats. En elektrifiering av bansträckan BorlängeMora skullemedföra en tidsvinst av max. i vardera riktningen för två tågpargenom att lokbytet i då skulle bortfalla. För det tågpar som medförvagnar till och frän skuUe någon tidsvinst inte ernås. De särskUda dieselvärmefinkor som används för uppvärmningav persontågssätten på sträckan BorlängeMora kommer att moderniseras. Dessutomundersöks möjligheterna att anskaffa nya värmefinkor med större effekt. En delav de i motionen nämnda olägenheterna kommer dä att eUmineras. Frågan om elektrifiering av bansträckan BorlängeMora haraktualiserats vid flera tUlfällen. SJ har bl.a. avgivit yttrande tillRiksdagens den 16.4.68 över tre motioner i frågan. Med anledningav årets motion har SJ ånyo undersökt kostnaderna för elektrifiering med hänsyntagen till de ändrade förhållanden som inträtt undersökningar. 1 investeringskalkylen har räknats med att utnyttja en delav lokstaUarna i MoraNoret för ombyggnad till omformarstation samt med ettförenklat utförande av kontaktledningsanläggningen. Härigenom harinvesteringskostnaderna kunnat hållas nere. De beräknas nu till ca . Avinvesteringskostnaderna skulle ca falla på industribeställningar. FörAMS lämpliga arbeten har beräknats till ca . Vid beräkning av de driftkostnadsförändringar som enelektrifiering skulle medföra har förutsatts att de tre persontågsparen och de "allmänna" godstågen framförs med elektrolok.När det gäUer de särskilda timmertågen har undersökningen visat att det är enklar fördel att framföra dessa med diesellok även efter en elektrifiering.Loken för dessa tåg används för vagnomsättningen vid lastningsterminalernabortom , d.v.s, i , Lomsmyren och Tallhed. Vagnomsättningen är såstor att två dieseUok erfordras. Att framföra timmertågen med elektrolok mellanMora och skulle därför innebära en större insats av dragkraft.Möjlighetema att meranvända elektrolok eUer diesellok i är mycket små. Den under dessa förutsättningar gjorda beräkningen harvisat en mindrekostnad till följd av minskat behov av lok, lägre drift- ochunderhållskostnader på . Denna summa är klart otillräckligför amortering och förräntning av de erforderliga investeringsmedlen. Deindirekta fördelarna för persontrafiken, vilka inte ingår i kalkylen, kan inteberäknas medföra mer än mycket små bidrag till en bättre lönsamhet. 1 motionen framhåUs betydelsen avsnabba järnvägsförbindelser till och från samt de trafikmässiga fördelar,som skulle uppkomma om sträckan BorlängeMora elektrifierades. Vidare framförs, att man bör pröva frågan om arbetet medelektrifieringen vore lämpligt att utföra som beredskapsarbete. Vidbedömningen bör även hänsyn tas till de effekter ur sysselsättningssynpunkt somobjektet ger hos industrier vid materielbeställningar. Motionärernas uppfattning om betydelsen av snabbajärnvägsförbindelser samt trafikmässiga fördelar som skulle kunna uppstå vidsträckans elektrifiering, delas av styrelsen. Arbeten av här ifrågavarande slag omfattar en stor volymav materialkostnader och maskinarbete och kräver även tiU stor del sådanspecialutbUdad arbetskraft som i regel icke kan fyllas genom rekrytering avarbetslösa. Med hänsyn härtill bedömer styrelsen, att det ifrågasatta objektettill sin huvuddel icke är lämpat som beredskapsarbete utan att endast smärredelar av objektet torde vara lämpliga att utföra i denna ordning. Dessa delarsynes emellertid vara så begränsade att det kan ifrågasättas huruvida det ärorganisatoriskt lämpligt att utbryta dem ur företaget. De i motionen framförda synpunkterna, om gynnsammasysselsättningseffekter hos berörda industrier vid upphandling av materiel förobjektet, delas av styrelsen. Frågan om elektrifiering avbandelen BorlängeMora har aktualiserats av tUlsammans medlänsarbetsnämnden vid flera tidigare tiUfällen. Även motionsledes har fråganvid flera tillfällen förts fram i Tillsammans med de motiv som då gavs för ensådan investering vUl i det följande framföra ytterligare skälsom starkt talar för en elektrifiering av järnvägen BorlängeMora. I den i länsprogram 70 genomförda ortsklassificeringenförde till gruppen regionala tillväxtcentra. Bakgrunden tUllänsstyrelsens ställningstagande i denna fråga var dels Moras nuvarandefunktion som centralort för de norra och nordvästra delarna av länet delsmedvetenheten om det stora behov av åtgärder som där erfordras för att styrautveckhngen i Unje med de uttalade regionalpolitiska målen. Såtillvida intarMora enligt uppfattning en särställning bland länets regionalatUlväxtcentra. Denna uppfattning, som också accepterats avstatsmakterna har inneburit att kraftiga satsningar med oUka former avregionalpolitiska medel, såsom lokaliseringsstöd, ökad bostadstilldelning etc,har skett i . Dessa satsningar för att åstadkomma ett regionalt mönster ienlighet med fastställda målsättningar har självfallet inneburit och kommerframledes i än högre grad att leda till ökade krav på förbättradekommunikationer med andra delar av landet. Ortsklassificeringen innebär även en hierarkisk uppbyggnadav det regionala tätortssystemet. Härmed följer också nödvändigheten av godagods- och personförbindelser meUan systemets olika nivåer. Detta för attutbudet av olika typer av service som erbjuds på skilda nivåer skall bU merlättillgängligt för större regionala områden och därmed i högre grad kunnauppfylla kravet på regional jämlikhet i olika avseenden. bedömer det vidare mot bakgrund avSiljansbygdens ställning som ett av landets främsta turistområden somutomordentligt angeläget att undvika en försämring av kommunikationerna tilldenna del av länet, vilket kommer att bh följden när dieseltåget"Siljan" tas ur drift under innevarande vår. har ocksåi sitt remissyttrande över det delbetänkande, "Statligt lokaliseringsstödtill rekreationsanläggningar" (stencil, 1971:7),som utarbetats av kommittén för planering av turistanläggningar ochturistområden, föreslagit att Siljansområdet bör tillhöra gruppen primärarekreationsområden. skulle med de utbyggnader av turistanläggningar odyl som därvid torde äga rum i ett sådant område turistströmmarna öka ochdärmed bidra till ett ökat trafikunderlag. Den ovan nämnda kraftiga satsningen på som ettregionalt tillväxtcentrum samt både Moras och Falun-Borlänges ställning i ettstörre regionalt sammanhang kommer självfallet att avteckna sig i den nupåbörjade regionala trafikplaneringen i den meningen att uppbyggnaden av ettregionalt stomlinjenät för gods- och persontransporter i hög utsträckning måstepåverkas av den nu genomförda ortsklassificeringen. En förbättring avkommunikationerna mellan och redan i detta skede torde därvidligga helt i linje med utformningen av de kommande regionala trafikplanerna. Av det ovan sagda framgår enligt länsstyrelsensuppfattning klart behovet av förbättrade gods- och personkommunikationer mellanMora och övriga delar av landet. Därvid anser atten elektrifiering av bansträckan BorlängeMora skulle vara ett verksamt medelatt uppfylla denna målsättning. I länsprogram 70 har berört frågan omelektrifiering av bansträckan BorlängeMora. I programmet har förutom motiven fören elektrifiering även frågan om investeringens utförande och finansieringbehandlats. Därvid framför uppfattningen att arbetet, motbakgrund av det allmänna sysselsättningsläget kan vara lämpligt somberedskapsobjekt. Om således vissa delar av arbetet med elektrifieringenutföres i form av beredskapsarbete torde även de rent företagsekonomiskaförutsättningarna för för ett fuUföljande av projektet bliväsentligt gynnsammare. TUl detta kan även läggas att den totala investeringskostnadenför projektet har sjunkit avsevärt 1968 i denna fråga, då ärendet avstyrkts under hänvisandetill enbart företagsekonomiska aspekter. Således uppgår nu totalkostnaden förprojektet enligt uppgift till , medan den vid föregåendekostnadsberäkning uppgick till . Därvid är att märkaatt den nu framräknade kostnaden avser bansträckan BorlängeMora samt dessutomäven sträckan från till virkesterminalen i . harnyetablerats tre virkesterminaler i Moraområdet, nämligen i , Tallhed ochLomsmyren, från vilka virkestransporter går på järnväg via till Borlängeoch . Vid dessa virkesterminaler lastas nästan 10 000 tonrundvirke, varav över hälften vid terminalen i . Dessa förhållanden tordeenligt uppfattning på ett avgörande sätt förbättrainvesteringens företagsekonomiska lönsamhet. Mot bakgrund av dels de starka regionalpolitiska motiven,dels de ökade och ökande företagsekonomiska förutsättningarna för en elektrifieringav bansträckan BorlängeMoraOxberg är det bestämda uppfattningatt projektet bör genomföras. Näringslivets trafikdelegation () Motionärerna har föreslagit, attjärnvägslinjen BorlängeMora elektrifieras för att därmed eliminera vissaolägenheter för passagerare- och godstrafiken på sträckan. a. medförövergången från el till dieseldrift i att restiden förlänges samt attkomforten i vissa avseenden försämras för trafikanterna. Trafikdelegationen har uppmärksammat att tidigare motioneri denna fråga har avslagits med hänvisning till företagsekonomiska aspekter.Delegationen finner troligt att ur företagsmässig synpunkt inga förändradeförutsättningar uppkommit sedan frågan senast behandlades i riksdagssammanhang.Mot bakgrund av nu gällande målsättning för SJ torde en elektrifiering avifrågavarande bana knappast ifrågakomma med anlitande enbart av ordinarieinvesteringsmedel för SJ. Under förutsättning att ett standardförbättrande arbetekan ske på denna järnvägslinje i form av beredskapsarbete finner delegationendock icke skäl tUl erinran mot motionärernas förslag. Härförtalar att trafikservicen till berörda bygder förbättras, vägnätet i någon månkan avlastas som i dagens situation positiva effekter ur sysselsättningssynpunktkan uppkomma. 72 1460 S 1972