bet · FV01UbU48 · 1972-12-31 00:00:00 — Det syns angeläget att en översyn avnu föreslagna lokalnormer för gymnasieskolan utförs med syfte att minskainvesteringarna vid små skolenheter. 4 UTÖKNINGAV ANTALET ORTER MED 3-ÄRIGA 1964: 171 skulle det kunna bliaktuellt att förlägga 3-åriga gymnasielinjer till ytterligare ett 10-tal orter. Undertiden har skolenheter av denna typ kommit till på 3 nya orter. Beslut föreligger dessutomom igångsättande på ytterligare 4. Planerpå igångsättande för 5-6 orter finns även om tidpunkten för starten inte harfixerats. Iföljande tabell har samtliga tätorter i landet med mer än 2 000 invånaregrupperats i 8 storleksgmpper. För varje grupp har antalet tätorter angivitsliksom antalet orter med gymnasieskola. Engenomgång av materialet visar att en gräns syns gå vid ca 12 000 invånare.Endast ett fåtal tätorter med mer än 12 000 invånare saknar gymnasieskola med3-åriga linjer medan antalet ökar starkt i intervallet Även tätorternas inbördes läge bör beaktas i detta sammanhang. Tätortermed mer än 2 000 invånare med angivande av förekomsten av /72 5 000 7 999 3 000 4 999 2 000 2 999 De flesta av de orter där nyetablering avskolenheter med 3- och 4-åriga gymnasielinjer ägt rum ligger istorstadsregionerna. Föratt belysa konsekvenserna av nyetablering på mindre orter har ett räkneexempelutförts. Detta bifogas i bilaga. Av de utförda beräkningarna framgår attkostnadsökningen under de förutsättningar som angivits är betydande. Även omde investeringar som antagits ske i verkligheten torde bli väsentligt lägregenom att befintliga lokaler kan utnyttjas torde man inte kunna undvika attetablerande av integrerade gymnasieskolenheter blir resurskrävande med hänsyntill den snabba utvecklingen på skolområdet. Erfarenheten har visat attbetydande nybyggnation måste ske även där det befintliga lokalbeståndet iinitialskedet bedöms som gott. Vid bedömningen av de utförda beräkningarna börhänsyn tas till att ett mycket lågt underlag valts för den mindre orten. Deorter, för vilka som ovan nämnts beslut om igångsättning föreligger eller därlångt framskridna planer finns, har samtliga underlag för »fullständig» gymnasieskolaav konventionell typ. Påmindre orter med ett elevunderlag av omkring 300 16-åringar kan det bliaktuellt att införa skolenheter av typen särskild samordnad gymnasieskola avbl. a. följande skäl: Minskat elevunderlag på grund av sjunkandeårskullar och/eller minskande frekvens på teoretiska linjer medför krav pååtgärder som möjliggör bevarande av de minsta redan etablerade gymnasieskolornamed teoretiska linjer (1621 orter). På orter med gymnasieskola motsvarande förutvarandeyrkesskolan och med ett lika stort eller ännu större elevunderlag än för skolorunder punkten1 ovan upplever man det som ett rättvisekrav att mer fullständigagymnasieskolor inrättas (510 orter). Fråganom utökning av antalet orter med 3-åriga gymnasieskolUnjer enligt 1964 årsriksdagsbeslut (prop. 1964: 171, s 115) skulle sålunda kunna lösas genometablering av dels gymnasieskola av konventionell typ dels särskild samordnadgymnasieskola. Påde orter som bedöms som lämpliga för skolor av typen särskild samordnadgymnasieskola bör övergång från befintlig specialkurs till motsvarande linjeoch nyinrättande av yrkesinriktad linje med åtföljande investeringar ilokaler och utrustning kunna ske successivt utan att man avvaktar starten avde teoretiska linjerna. Fråganom övergång från inrättad specialkurs till motsvarande yrkesinriktad linje påorter som bedöms ej böra ifrågakomma för utläggning av teoretiska linjer enligtmodell särskild samordnad gymnasieskola bör prövas från fall till fall. Härmåste noga vägas bl. a. nackdelarna med ett ensidigt urval av studievägar ochsvag eller obefintlig integration mot önskemålet att erbjuda utbildning enligtläroplan för linje i stället för specialkurs så länge elevintresse ochavnämarefterfrågan motiverar lokaliseringen i fråga. 5 FÖRDELNING AV LINJERNA INOM EN REGION PÄ Tanken att inom en och samma g-region fördelalinjerna inom gymnasieskolan på två skilda orter har väckts på flera håll.Enligt bör denna fråga prövas. Ibilaga har med ett exempel visats hur kostnaderna varierar. I räkneexemplethar förutsatts att fullständig nybyggnad skulle ske på båda orterna. Dettaförhållande brukar sällan råda i verkligheten. På de flesta av de orter som kanbli föremål för diskussion i detta sammanhang finns lokaler av något slag. Etttillvaratagande av gjorda investeringar där så är möjligt är givetvis av storbetydelse. Denna synpunkt måste följaktligen vägas samman med de övrigafaktorer som påverkar lokaliseringen. Fördelningenav studievägarna kan göras på många olika sätt och efter olika principer.Exemplet i bilagan visar att de ekonomiska förhållandena blir mycket beroendeav vilken modell som används. gymnasieorganisation som föregick gymnasium tilläts en expansionpå fackgymnasiesidan ske på så sätt att filialklasser under existerande enheterstartades på ett flertal orter. Filialklasserna ingick som en del i ettexisterande fackgymnasium, modergymnasium, men anknöts till en existerandeallmän gymnasieenhet. Iflera olika sammanhang har framförts förslag om att inom dennuvarande gymnasieskolans ram inrätta filialer av oUka slag. Utförda beräkningar har visat att kostnadsökningenvid en sådan organisationsform blir betydande. Dåman inte heller torde vinna några mer betydande fördelar finner SÖ att den idet föregående redovisade modellen särskild samordnad gymnasieskola har såmånga fördelar att den i första hand bör komma i fråga då en spridning avgymnasieorganisationen blir aktuell. Ivissa fall torde inte frågan om gymnasieskolans organisation kunna avgörasinnan definitiv klarhet vunnits om kommunsammanläggningarna fr. o.m. 1.1.1974.Sådan klarhet torde dock finnas då beslut meddelas omgymnasieskolans organisation 1974/75. Fördelning inom en och samma g-region avlinjer inom gymnasieskolan på två skilda orter berör efterkommunsammanläggningarna dels frågan om uppdelning inom en och samma kommun påtvå eller flera skolenheter, dels frågan om kommunsamarbete. Ärendenav första slaget får i de aktuella fallen prövas som en skolenhetsfråga.Beträffande det andra slaget avser SÖ uppta överläggningar med de kommuner somäven efter 1974 består som egna kommuner och för vilka frågan om fördelninginom en och samma g-region av linjer inom gymnasieskolan på två skilda orterfortfarande är aktuell. Korrespondensundervisning på gymnasial nivå(korrespondensgymnasium) har bedrivits /59 och försök medsärskild gymnasial undervisning i glesbygd (glesbygdsgymnasium) /70.Flera kommuner ansökte om en utvidgning av pågående verksamhet ochäven att få starta ny försöksverksamhet. påpekade iskrivelse tUl 26.5.1971 att ett försök tillutvärdering av ifrågavarande verksamhet skulle göras under /72och att en utvidgning av försöksverksamheten inte borde ske i avvaktan pådenna. Resultatet av denna utvärdering bifogas i bilaga. Såvälkorrespondens- som glesbygdsgymnasierna syns fylla ett behov för glesbygdensbefolkning. Medan korrespondensgymnasierna varit i funktion närmare ärmotsvarande tid för glesbygdsgymnasierna dock alltför kort för att några säkraslutsatser skall kunna dras beträffande deras sätt att fungera. SÖfinner det önskvärt att en enda organisationsform för utbildning inomgymnasieskolan förekommer i utpräglade glesbygder. Den pågåendeförsöksverksamheten bör fortsätta ytterligare någon tid och inriktas på attleda fram till en sådan enhetlig form. Underdenna tid bör verksamheten kunna utökas att omfatta ytterligare några orter.Samtidigt bör de förändringar vidtas som föranleds a. efterhand vunna erfarenheter. Detta kan gälla såväl korrespondens- somglesbygdsgymnasier. Exempel på sådanaförändringar är följande: Försökmed att lösa frågan beträffande preparandkurser och glesbygdsgymnasiernas 3:eårskurs på annat sätt än vad som gäller . ökadeinsatser för att få fram rätt anpassade läromedel inom ramen för SÖ:s arbetemed läromedelsutveckhng. Funktionensom handledare skiljer sig väsentligt från att vara lärare. Det är därför avstor vikt att utbildningskurser om minst en veckas längd ordnas för dem somtjänstgör som handledare. Förnärvarande utgår statsbidrag till kostnader för resor för handledarnas besökvid modergymnasiet. Det syns vara av stort värde att även bereda lärarna vidmodergymnasiet möjlighet att besöka glesbygdsgymnasiet. Deflesta korrespondens- och glesbygdsgymnasier är i verksamhet på mindre orter.På dessa är det oftast svårt att få underlag till vuxenutbildningskurser i merän ett fåtal ämnen. I de fall vuxna elever läser fullständig studiekurs möteringa problem, men då en vuxenelev vill studera enstaka ämnen kan svårigheteruppkomma. Då en kombination mellan vuxenutbildning och ungdomsutbildning i detaktuella fallet syns ändamålsenhg anser SÖ att de hinder som i dessa avseendenkan uppkomma undanröjs. 7 SAMMANFATTNING OCH FÖRSLAG I direktiven för utredningsuppdraget framhölls attflera olika organisationsmodeller för gymnasieskolan skulle övervägas, såsomutökning av antalet g-orter och fördelning av linjerna inom gymnasieskolan inomen och samma region på flera orter. Dessutom skulle SÖ inkomma med förslagbeträffande den fortsatta verksamheten vid de särskilda anordningar som finnsi glesbygden. Planeringenskulle alltjämt utgå från de huvudprinciper som fastlagts i 1964 och 1968 årsriksdagsbeslut. Genomstudium av olika organisationsmodeller från såväl ekonomisk som pedagogisksynpunkt har SÖ funnit att den fortsatta planeringen bör inriktas på följandetre huvudtyper av gymnasieskolan. A.Gymnasieskola av den typ som finns på g-orter. Med tillämpning av gällandeläroplan erfordras ett underlag av minst 400500 16-åringar om utbudet avstudievägar skall kunna betraktas som någorlunda tillfredsställande. Särskild samordnad gymnasieskola. Dennaorganisationsmodell skulle kunna fungera tillfredsställande i regioner med ett underlag ned till ca 300 16-åringar. Modellen skulle kunna användas dels då underlaget sviktar inom en befintlig region, dels då det kan bli aktuellt att upprätta gymnasieskola på en ny ort i en region. C. Korrespondens-/glesbygdsgymnasieskola.Fortsatta försök bör in riktas på att leda fram till en enda organisationmodell för utpräglade glesbygder. Förutomdessa tre huvudtyper förutsätter SÖ att gymnasieskola liksom skallkunna finnas på icke g-orter i form av specialkurser. Här kan det i vissa fallbli fråga om övergång från inrättad specialkurs till motsvarande yrkesinriktadlinje. Hos SÖ finns ett antal framstälkiingar frånhuvudmän för gymnasieskola, som dels är ställda till Kungl. Maj:t ochremitterade till SÖ för handläggning eller yttrande, dels är ställda till SÖ.Framställningarna, som ingivits i samband med utredningsuppdraget ellertidigare, avser a) inrättande av 3- och/eller 2-åriga hnjer vidgymnasieskolor som har enbart specialkurser eller specialkurser jämteenstaka yrkesinriktad 2-årig linje b) komplettering av pågående försöksverksamhet medkorrespondensundervisning på gymnasial nivå samt försöksverksamhet medsärskild gymnasial utbildning i glesbygd genom inrättande av 2-åriga yrkesinriktadelinjer c) deltagande i försöksverksamhet med särskildgymnasial utbildning i glesbygd. Dessutomföreligger framställning från en kommun som ej är huvudman för gymnasieskolaatt erhålla gymnasieskolutbildning som ej närmare specificeras. Beträffandeframställningar, vilka är ställda till Kungl. Maj:t och remitterade till SÖ föryttrande, kommer SÖ att avge yttrande över varje framställning för sig. För övriga framställningaravser SÖ attvad gäller framställningen om inrättande av gymnasieskola pröva denna med stödav 7 kap. 6 § skolstadgan, atti de fall framställning gäller inrättande av 3- och 2-åriga linjer ellerenbart 2-åriga yrkesinriktade linjer enligt gällande läroplan för gymnasieskolanpröva framställningen i fråga med stöd av 7 kap. 7 § skolstadgan, atti det fall framstälhiing gäller försöksverksamhet med särskild gymnasialutbildning i glesbygd avge yttrande över framställningen till Kungl. Med hänvisning till vad ovan anförts under 3 SärskUdsamordnad gymnasieskola och 6 Korrespondens- och glesbygdsgymnasier hemställerSÖ om bemyndigande attvidga den försöksverksamhet som bedrivs vid i till attomfatta ytterligare ett femtal skolenheter och som ett led i försöksverksamhetenföreta de mindre förändringar i berörda kursplaner m. m., som kan erfordrasför vinnande av erfarenheter som underlag för en mera slutlig utformning avgymnasieskolorganisationen i regioner med litet elevunderlag eller där enfördelning på flera orter i regionen är motiverad, attmed tillämpning av kungörelsen 1957: 318 medge statsbidrag till uppförande avde lokaler som kan bU erforderliga för att försöksverksamheten med särskildsamordnad gymnasieskola skall kunna genomföras. Kostnaderna beräknas kunnarymmas inom anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m., attföreta sådana förändringar i nu gällande bestämmelser om korrespondensundervisningpå gymnasial nivå samt om försök med särskild gymnasial utbildning i glesbygdsom erfordras för vinnande av erfarenheter som underlag för slutligt förslagtill en enhetlig form för gymnasial utbildning i glesbygd. Kostnader för häråsyftade förändringar som kan uppkomma under /73 förutses kunnarymmas inom anslaget Bidrag till driften av gymnasiala skolor, attvidta åtgärder för utbildning av handledare vid korrespondens- ochglesbygdsgymnasier. Kostnaderna för en kurs omfattande och 30deltagare kan uppskattas till . Medelsbehovet beräknas uppstå först budgetåret1973/74 och bör tillföras anslaget Lärares fortbildning m. m.