bet · FV01KU29 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:29 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av dels propositionen 1972: 59 angående anslag tillproduktionsbidrag och samdistribu-tionsrabatt för dagstidningar, delspropositionen 1972:1 angående anslag under till pressenslånefond, dels motioner. Maj:t i statsverkspropositionen (bil.9 s. 71 och 72) föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /73 beräkna till Produktionsbidrag för dagstidningarett förslagsanslag av 36 milj. kr. och till samdistributionsrabatt för dagstidningarett förslagsanslag av 10 milj. kr., har dessa frågor upptagits i propositionen1972:59 angående anslag tiU produktionsbidrag och samdistributionsrabatt fördagstidningar. dels propositionen 1972:59, delspropositionen 1972: 1 såvitt avser anslag till Pressens lånefond (bU. 9, V: 7), 1972: 97 av herrar () och (), 1972: 165 av m.fl. (fp), 1972: 206 av m. fl. (fp, s, c, m), 1972: 289 av m. fl. (s), 1972: 395 av m.fl. (s), 1972: 619 av herrCariström m. fl. (fp), 1972: 623 av (), 1972: 807 av m. fl. (m), 1972: 1567 av herrZachrisson (s) och (), 1972: 1571 av herrarWikström (fp) och (), 1972: 1594 av herrAntonsson m. fl. (c), 1972: 1595 av herrBohman m. fl. (va), 1972: 1596 av . (fp), 1972: 1597 av herrHermansson m. fl. (vpk), 1972: 1598 av herrSvanström m. fl. (c, fp, m), 1972: 1599 av herrarWinberg (m) och Carlshamre (m), 1972: 1600 av (). KU 1972: 29 2 ipropositionen 1972: 59 att 1) godkänner de avdepartementschefen förordade ändringarna i grunderna för produktionsbidrag tilldagstidningar, 2) till för. /73 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 3) godkänner de avdepartementschefen förordade ändringarna i grunderna för samdistributionsrabattför dagstidningar, 4) till för /73 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , i propositionen 1972: 1 (bil. 9, V: 7) att riksdagentill Pressens lånefond för /73 anvisar ett investeringsanslagav . HemstäUan 1 de i detta betänkande behandladesjutton motionerna redovisas i bilaga 1 till betänkandet. Gällande system för produktionsbidrag tilldagstidningar infördes genom beslut av riksdag (prop. 1971:27, KU1971:32, rskr 1971: 180). Isitt av godkända betänkande över propositionen 1971: 27 jämtemotioner (KU 1971: 32) tUlstyrkte utskottet Kungl. I sinmotivering framhöll utskottet att det föreslagna stödet ökade möjligheterna attbevara och vidga en fri och allsidig debatt. Man delade uppfattningen om detangelägna i att åtgärder vidtogs . Utskottet anförde vidare bl. Ett direkt presstöd utgör en stödåtgärd som ännuinte prövats och vars verkningar därför ej är helt överblickbara. Erfarenhetenbör relativt snart kunna visa om stödets utformning i alla avseenden fyllersyftet att bevara den fria debatten och hindra ytterligare decimering avantalet dagstidningar. Presstödet bör därför inte betraktas som slutgiltigtutformat genom att det nu framlagda förslaget genomföres. Enligt utskottetsmening bör en kommitté tillsättas för att studera effekterna av presstödet ochfölja utvecklingen samt föreslå de förändringar som även på längre siktresulterar i för pressen mest lämpliga och ändamålsenliga stödformer. I dennakommitté bör representanter för pressen ingå. Två ledamöter (m) hemställde i en reservation, attriksdagen med bifall till motionen 1971: 1281, såvitt då var i fråga, skulleavslå Kungl. Maj:ts proposition avseende produktionsbidrag till dagstidningarsamt hos Kungl. Maj:t anhåUa om nytt förslag till höstriksdagen rörande stödettill dagspressen. Förslaget borde utarbetas i samarbete med pressensorganisationer och beakta det som anförts i motionen 1971: 1281. KU1972: 29 3 Iövrigt godtogs utskottets hemställan. I motiveringen ansåg reservanterna attutskottet borde ha uttalat bl. a. följande: Av regeringen i propositionerna 1971:27 och 28 nuföreslagna åtgärder, vilka delvis måste ses i ett sammanhang, kan dock integodtas. Förslagen om presstöd har tillkommit utan att någon föregående offentligutredning ägt rum. Branschorganisationernas synpunkter har inte inhämtats.Något remissförfarande har inte kommit till stånd. Innehållet i propositionengrundas i själva verket på en underhandsöverenskommelse två partier emellan. fråga av så stor principiell räckvidd som den nu förevarande tordeförfaringssättet vara ovanligt. Utskottet finner inte anledning att i dettasammanhang ingå på en detaljanalys av förslagen i propositionerna. Det må varanog med att konstatera att annonsskatten föreslås införd under det att enreklamutredning arbetar och rör en del av denna reklam. Den drabbar därtilltidningarna i en nedåtgående annonskonjunktur. Det måste också konstateras, attdet föreslagna presstödet är diskriminerande i sådant avseende att det ifrämsta rummet är förmånligt för visst partis eller vissa partiers tidningar.Det måste också bedömas som konkurrens-snedvridande. Med hänsyn härtill anserutskottet att ett nytt förslag till presstöd bör utarbetas i samarbetemed pressens organisationer och föreläggas höstriksdagen så att stödet kan utgåfrån . Två ledamöter (fp) hävdade i en reservation, attriksdagen dels skulle godkänna grunder för produktionsbidrag till dagstidningari enlighet med vad som förordats i motionen 1971: 1282, dels hos Kungl. Maj:themställa om en parlamentarisk utredning för att granska pressens situationmed de uppgifter som bl. a. angetts i motionen 1971: 1282, dels besluta attförslagsanslaget till Produktionsbidrag för dagstidningar skulle höjas från 33till 37 milj. kr. I övrigt godtog de utskottets hemställan. Reservanternaframhöll i motiveringen, att de var positiva till ett presstöd som värnar ommångsidig och differentierad opinionsbildning. Med hänsyn till vissa tidningarsbesvärUga situation godtogs delar av de förslag som lades fram i propositionensom ett provisorium i avvaktan på en utredning. Beträffande en sådanutrednings uppgifter och arbete anfördes följande: Den utredning, som vi föreslår, bör omedelbarttillsättas. Representanter för pressen bör ingå i den. Den skall undersöka detföreslagna presstödets verkningar och föreslå lämpliga åtgärder med anledningdärav. Eftersom förslaget har tillkommit i stor brådska och utan remiss tillsakkunniga instanser är det särskilt viktigt att utredningen noga följer hurreglerna om produktionsstödet tillämpas och påtalar oformlighetersom kan uppstå. Iutredningens arbete bör också ingå att pröva verksamma stödåtgärder avgenerell karaktär som kan träda i stället för eller inrättas vid sidanav de nu föreslagna selektiva åtgärderna. Från principiella synpunkter anser viatt generella åtgärder är att föredra framför selek- 1* 1972. KU 1972: 29 4 tiva,och exempel återfinns i motion 1971: 1282. Utredningen bör också utföra enförnyad ekonomisk analys av den svenska pressens ekonomiska läge införperspektivet av den allmänna reklamskatt som förutskickas i proposition 1971:28. Propositionen har enligt vår mening ett alltför begränsat synsätt påpressens ekonomiska svårigheter då man enbart utgår från konkurrenssituationenpå utgivningsorten. Utredningenbör vidare granska de skillnader i beskattning och stöd som görs mellanveckotidningar av olika slag. Vi finner indelningen i priviligierade ochdiskriminerande veckotidningar olustig och föreslår att utredningen så snabbtsom möjligt undersöker detta frågekomplex. Vi vill också få undersöktsituationen för s. k. första-tidningar, vilka har att konkurrera med sådana storstadstidningarsom nu delvis ska få produktionsstöd. Dessa lokala första-tidningars situationkan komma att försämras av en skärpt konkurrens, och eventueUa stödåtgärder börhär övervägas av utredningen. I samband med frågorna om produktionsbidrag behandladesvid riksdag också frågor om samdistributionsrabatt för dagstidningar.I fyrpartimotionen 1971:542 (s, c, fp, m) uttalades önskemål om en höjning avdenna rabatt och generösare villkor för beviljande av sådan rabatt. Önskemålenöverensstämde i huvudsak med det i propositionen 1972: 59 i denna del framlagdaförslaget. Utskottet antecknade i sitt betänkande att departementschefenförklarat att han avsåg att senare ta upp frågan om en översyn avsystemet. Enligt utskottet borde som framhållits i motionen 1971:542 dennaöversyn ske med största skyndsamhet. Utskottet hemställde i denna del enhälligtatt motionen skulle förklaras besvarad med vad utskottet anfört. Detta blevockså beslut. I propositionen 1972: 1 (bil. 9, V: 7) läggs framförslag till medelsanvisning för /73 till Pressens lånefond av25 . Ipropositionen 1972: 59 föreslås en väsentlig förstärkning av det statligastödet till dagspressen, dels i form av betydande uppräkningar avproduktionsbidragen för s. k. andratidningar, dels genom en höjning av rabattensom utgår vid samdistribution av dagstidningar. Ifråga om produktionsbidragen ökas det tUl pappersförbrukningen knutna bidragetfrån . Maximibidragen höjs från 3,5 milj. kr.till 8,0 milj. kr. för storstadstidning och från 1,0 milj. kr. till 2,5 milj.kr. för annan tidning. Vidare föreslås vissa justeringar idagstidningsdefinitionen i syfte att motverka att tidningar avannonsbladskaraktär blir bidragsberättigade. Utgifterna för produktionsbidragenberäknas öka med 31 milj. kr. tUl ca 67 milj. kr. under nästa budgetår. Samdistributionsrabattenföreslås utgå efter ett enhetligt rabattbelopp per distribuerat exemplar istället för de nuvarande efter utgiv- KU 1972: 29 5 ningstäthetendifferentierade beloppen per årgångsexemplar. Rabatten bestäms till perexemplar, vilket genomsnittligt innebär en fördubbling av rabatten. Även iövrigt föreslås vissa ändringar i reglerna. I anslag tillsamdistributionsrabatt för dagstidningar begärs 20 mUj. för budgetåret1972/73, dvs. en ökning med 10 milj. kr. I fråga om den närmaremotiveringen hänvisas till propositionerna. Beträffande de i propositionerna upptagnaanslagsfrågorna föreligger inget motionsyrkande. Däremot begärs i motionen1972: 1600, att beslutar om ett kollektivt presstöd av 250 000 kr.till fackpressen genom dess branschorganisation /Föreningen . Ipropositionen 1972: 58, som hänvisats till skatteutskottet, föreslås införandeav en skatt på annonser och reklam för att finansiera bl. a. presstödet. Dennasammankoppling kritiseras i motionen 1972: 1596 bl. a. på tryckfrihetsrättsligagrunder. Grundernaför nu utgående produktionsbidrag till dagstidningar anges i kungörelsen(1971:492) om statligt stöd till dagstidningar. I propositionen 1972: 59föreslås vissa ändringar och förtydliganden som skaU tillämpas . I huvudsak föreslås dock principerna i det gällandestödsystemet skola bibehållas. Imotionerna 1972: 1595 och 1972: 1596 sägs, att det nu föreslagna stödet tillsin principiella utformning är sådant, att det endast kan godtas i sinahuvuddrag som ett provisorium. I den förstnämnda motionen begärs dels ettuttryckligt riksdagsuttalande om tidsbegränsning till ,dels nytt förslag till vårriksdagen 1973. Yrkandenom ändringar i stödkungörelsen framförs i flera motioner. Sålunda begärs imotionerna 1972: 1600 och 1972: 619 att stödet utvidgas till att även omfattafackpressen resp. bidrag ur presstödsfonden till dagstidningar för på främmandespråk publicerade nyhetsartiklar och meddelanden, som inte är att betrakta somannonser. Enligtdefinitionerna i 13 § stödkungörelsen är en andratidning »dagstidning som påsin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning». Utgivningsort ansesvara »den kommun i vilken en tidning har större delen av sin upplaga». Imotionen 1972: 1599 föreslås i syfte att vidga möjligheterna tiUproduktionsbidrag till förstatidningar, som har problem av samma art somandratidningar, en begränsad ändring i definitionen på andratidning. Förslagetinnebär, att i de fall då invånarantalet i utgivningsorten enligt nuvaranderegler understiger 75 000 bör som utgivningsort i stället förstås »denblockregion där tidningen har större delen av sin upplaga». Härigenom skulleenligt motionärerna ytterligare 25 dagstidningar bli berättigade tillproduktionsbidrag. I motionen 1972: 1595 framförs liknande synpunkter. KU 1972: 29 6 I motionen 1972: 1595 tas upp begreppet årsvikt (13och 18 §§ stödkungörelsen), som är en av faktorerna vid fastställande avproduktionsbidrag. Enligt stödkungörelsen avses därmed den faktiska årsviktenav ett exemplar av tidningen i fråga. Motionärerna begär, att en striktaredefinition införs genom anknytning tiU en bestämd papperskvalitet och attomräkning görs om tyngre eUer lättare papper används. Ipropositionen redovisar departementschefen med gillande bl. a.presstödsnämndens beslut att i princip kräva att de i 14 § stödkungörelsenangivna förutsättningarna för produktionsbidrag varit uppfyllda under ettkvalifikationsår som förutsättning för att produktionsbidrag skall utgå förvisst år. Häremot görs invändningar i motionen 1972: 206 i vilken hemställs,att bidrag skall kunna utgå om upplagekravet är uppfyllt antingen förstahalvåret bidragsåret eller . I motionen 1972: 1594 uttalas attfrågan bör utredas. skall vara bidragsberättigad krävs nu att dess upplaga tillövervägande del är abonnerad. I propositionen 1972: 59 föreslås kravet höjt. Imotionen 1972: 1597 föreslås i stället för att utesluta utprägladeannonstidningar från stödet att som förutsättning för produktionsbidragskall gälla att annonsdelen inte överstiger . Enligt gällande ordningfår den inte uppgå till . Motionärerna begär också, att ett särskiltpresstöd skall utgå till partier representerade i som inte innehardaglig rikstidning. Vidare föreslås ändringar av förslagen i propositionen påså sätt att maximigränsen för produktionsstöd sänks till 7 milj. kr. förstorstadstidning och till 2 milj. kr. för annan tidning samt att minimigränsenhöjs tiU . Ett särskilt tilläggsanslag önskas för tidningar som utkommeroftare än en gång . Enligtstödkungörelsens huvudregel är endast andratidning stödbe-rättigad. Presstödsnämndenkan dock enligt 17 § besluta att bidrag skall utgå för dagstidning som inte ärandratidning om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning. Flera motioner behandlar hithörande frågor. Imotionen 1972: 1598 begärs, att understryker sitt 1971 gjordauttalande om generös tillämpning av möjligheten för förstatid-ning att erhållaproduktionsbidrag. Ett liknande yrkande framställs i motionen 1972: 1595. Ändringav 17 § föreslås i motionerna 1972: 807 och 1972: 1595 på så sätt, att bidragskall kunna utgå med antingen helt eller halvt belopp. I motionen 1972: 1598berörs samma problem varvid möjligheten till större differentiering framförsgenom att exempelvis 25, beviljas av fullt bidrag. Frågan ominförande av reducerat stöd till förstatidning bör enligt motionen 1972: 1594bli föremål för utredning. I motionerna 1972: 165 och 1972: 1596 begärs ettriksdagsbeslut med innebörden, att ett lika stort bidrag skall KU1972: 29 7 utgåtiU både första- och andratidningen i de fall där skiUnaden mellan respektivetidningars andel av deras sammanlagda nettoupplaga inte överstiger 10 procent.Den modifikationen föreslås att till förstatidning inte skaU utgå högreproduktionsbidrag än 2,5 milj. kr. samt att om skillnaden är meUan 10 och 20procent bidrag bör utgå efter en proportionellt fallande skala tUlförstatidningen medan andratidningen får fullt bidrag. Motionärerna bakommotionen 1972:1595 anser, att förstatidning som inte utkommer i ,eller och vars totala upplaga överstiger totalupplagan för annantidning med samma utgivningsort med bör tillerkännas fulltpresstöd om andratidningen är berättigad till sådant. Halvt presstöd föreslåsutgå om förstatidningens upplaga överstiger andratidningens med mindre än 20procent. Riksdagenuttalade att en kommitté borde tillsättas för att bl. a. studera effekternaav presstödet samt föreslå förändringar i syfte att åstadkomma ändamålsenligastödformer. Departementschefen framhåller i propositionen 1972: 59, att tidennu är mogen att tiUkaUa en ny pressutredning. I motionen 1972:1596 hävdas detsom anmärkningsvärt att nämnda utredning inte redan tillsatts. I flertalet avde under aUmänna motionstiden väckta motionerna i pressfrågor yrkastillsättande av en utredning om presstödjande åtgärder. I motionerna 1972: 97och 1972: 165 framförs därvid önskemål om begränsning av de nuvarandeskiUnaderna i fråga om stöd och skatt mellan olika veckotidningar. Utredningenssyfte bör enligt motionen 1972: 289 vara att utforma de statliga stödåtgärdernaså att de stimulerar tidningsföretagen till en kostnadsbesparande produktionssamverkanutan att tidningarnas integritet och redaktionella oberoende begränsas. Imotionen 1972: 395 hävdas, att strukturfrågorna för såväl dags- som veckopressbör utredas. Vid den totala översyn av pressens situation som begärs i motionen1972: 623 bör enligt motionärerna särskilt uppmärksammas organisationspressenoch de ideella organisationernas språkrör. Denaviserade pressutredningens uppdrag berörs även i flera av de i anledning avpropositionen 1972: 59 väckta följdmotionerna. Sålunda framhålls i motionerna1972:1567 och 1972: 1571, att utredningsdirektiven bör innefatta ekonomisktstöd till folkrörelsernas och de ideella organisationernas tidningar. Enligtmotionen 1972: 1594 bör utredningen med förtur ta upp frågan omproduktionsbidrag i fall som avses med 17 § stödkungörelsen samt göra enöversyn av gäUande ordning beträffande produktionsstöd till nystartadetidningar. Angelägenheten av det sistnämnda framhålls även i motionen 1972:1597i vilken därjämte begärs att de små förstatidningarnas situationuppmärksammas. Vidare anses att stöd bör kunna ges åt tidningar som inte hardagspresskaraktär. Ett förslag till presstöd bör enligt motionen 1972: 1595uppfylla följande krav, nämligen att stödet måste vara generellt, att stödetinte KU 1972: 29 8 .fårvara partipolitiskt diskriminerande och att stödet inte får varakon-kurrenssnedvridande. Vidare sägs bl. a. att det torde bli nödvändigt attöka antalet bidragskriterier och att totalupplagan ges en avgörande betydelsevid presstödets utformning. Reducerat presstöd bör kunna ifrågakomma. I stäUetför anknytning till pappersförbrukningen aktualiseras ett system med visstbidrag per årsexemplar. I motionen 1972: 1596 framhålls att utredningens förstahandsuppgiftbör vara att söka minska godtycket i de nuvarande reglerna för produktionsstöd.Huvudinriktningen bör vara att i samråd med pressens organisationer utarbetaförslag till mera generella former för stöd till tidningsbranschen. Ett vidare perspektivpå pressens situation bör anläggas. En rad konkreta förslag framläggs imotionen vilka bör övervägas av utredningen. Igrunderna för samdistributionsrabatt för dagstidningar föreslås i propositionen1972: 59 vissa ändringar. Något motionsyrkande i denna del föreligger inte. Imotiveringen till motionen 1972: 1596 sägs dock att den aviseradepressutredningen bör överväga bl. a. fortsatt förstärkning avsamdistributionsrabatten. I övrigt hänvisas tillmotionerna. och () har beretts tUlfälle att avge yttrande övermotionerna 1972: 165, 206, 289, 19 och 807. Deovannämnda yttrandena återges i sin helhet i bilaga 2 resp. 3 till dettabetänkande. För att öka möjligheten att bevara och vidga en frioch allsidig debatt beslöts om ett stöd till dagspressen i form avproduktionsbidrag till i första hand sådana tidningsföretag som ger ut s. k.andratidningar. Beslutet fattades i ett läge där åtskiUiga dagstidningarhotades av nedläggning till följd av den koncentrationsprocess dagspressengenomgått . Som framhåUits i propositionen 1972: 59kan det nu i efterhand konstateras att flera dagstidningar med en sammanlagtmycket stor läsekrets skulle fått läggas ned, om stödåtgärder inte satts in såsnabbt som skedde. Utskottet kan därför instämma i departementschefensuttalande att produktionsbidragen varit värdefulla. Ipropositionen 1972: 59 föreslås nu en väsentlig förstärkning av det statligastödet tiU dagspressen. Bakgrunden till de framlagda förslagen är att mångaandratidningar trots utgående stöd kämpat med stora svårigheter under år 1971och även ser sin fortsatta existens hotad. Detta gäller i särskilt höggrad vissa tidningar i storstadsområde- KU1972: 29 9 na.Förslagen i propositionen innebär i huvudsak betydande uppräkningar avproduktionsbidragen för andratidningar. Frånsett detta och vissa justeringar idagstidningsdefinitionen föreslås inga ändringar i gällande regler förproduktionsbidrag. Vidare föreslås i propositionen att utgående rabatt vidsamdistribution av dagstidningar höjes. Anslag till Pressens lånefond enfråga som endast behandlas i prop. 1972; 1 föreslås slutligen skola utgå medsamma belopp som föregående budgetår. Allmänenighet råder om att fortsatta och stärkta stödåtgärder till dagspressenfordras för att bibehålla en differentierad opinionsbildning i vårt land. Inteminst angeläget är ett ökat stöd till storstadspressen. Denna press har ensärskUd betydelse för den poUtiska opinionsbildningen eftersom den normalt nåren vid läsekrets. Den spelar också en stor roll med hänsyn till dess som regelomfattande kulturella och allmänt nyhetsförmedlande material. De framlagdaförslagen om höjning av bidragsbeloppen bör ses mot den angivna bakgrunden.Utskottet finner inte skäl till erinran mot de föreslagna beloppsgränserna ochvill därför i denna del tillstyrka propositionen 1972: 59 och avstyrka motionen1972: 1597. Isamband med förra årets beslut om införande av ett direkt pressstöd framhöllutskottet att det var fråga om en stödåtgärd som ännu inte prövats och varsverkningar därför inte var helt överblickbara. Utskottet uttalade attpresstödet inte borde betraktas som slutgiltigt utformat genom det då framlagdaförslaget. Enligt utskottets mening borde en kommitté tillsättas för attstudera effekterna av presstödet och följa utvecklingen samt föreslå deförändringar som även på resulterar i för pressen mest lämpligaoch ändamålsenliga stödformer. I kommittén borde ingå representanter förpressen. Utskottetfinner sig kunna i huvudsak vidhålla den inställning utskottet gav uttryck åtförra året. Som departementschefen anfört är tiden nu mogen för att tillkallaen ny pressutredning. En förstahandsuppgift för denna utredning, som bör gesparlamentarisk förankring och innehålla företrädare för tidningsbranschen, börvara att allsidigt överväga frågor om samhällets stöd till pressen. Utredningenbör enligt utskottets mening därvid kunna förutsättningslöst pröva skilda formerav stöd. Som bakgrund bör kartläggas de olika faktorer som är av betydelsedärvidlag. Det kan antas att arbetet i dessa delar kan bli relativttidskrävande. En huvuduppgift för utredningen i denna del blir givetvis attöverväga utformningen av reglerna för det nuvarande presstödet. Ett stort antalfrågor av denna art har aktualiserats i motioner i ärendet. Hit hör exempelvisyrkanden om ändrade definitioner av begreppen utgivningsort och årsvikt. Frågornabör enligt utskottets mening i flertalet fall inte nu föranleda direkta ställningstaganden från sida. KU 1972: 29 10 förutsättasatt utredningen vid sin översyn av gällande regler prövar också de i motionernaupptagna frågeställningarna. Det sagda innebär att utskottet inte är berett attförorda att några mera genomgripande ändringar i gällande regler för presstödetnu genomförs. Utskottet avstyrker därför förslaget i motionen 1972:1597 omsärskilt presstöd tiU i representerade partier som inte innehardaglig rikstidning. I två hänseenden bör dock redan nu göras jämkningar i reglernaför produktionsbidrag till dagstidningar. Somredan berörts föreslås i propositionen att vissa ändringar skall göras idagstidningsdefinitionen i syfte att motverka att tidningar avannonsbladskaraktär blir bidragsberättigade. Utskottet anser fog finnas för dei denna del föreslagna ändringarna och tillstyrker dem därför, med avstyrkandeav det i motionen 1972: 1597 i denna del framförda alternativa förslaget.