bet · FV01UbU45 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:45 betänkande i anledning av motionerangående läroplanerna för och gymnasieskolan. I motionen 1972:30 av herrarHenmark (fp) och () hemställs att beslutar att överlämnamotionen till utredningen om skolans inre arbete () för beaktande. 1 motionen 1972:134 av herrStrömberg m. fl. (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär sådanändring av läroplanen för gymnasieskolans tekniska Unjer attbiologiundervisning med anknytning till miljövård förekommer med lägst 10undervisningstimmar per läsår i varje årskurs. 1 motionen 1972:240 av () och fröken () hemställs att hos Kungl. 1. att ensystematiserad studieplan för konsumentundervisningen på alla stadier igrundskolan samt i gymnasieskolan utarbetas, 2. att ianslutning härtill läroplanerna för lärarutbildningen kompletteras. I motionen 1972:246 av herrStålhammar m. fl. (fp) hemställs att beslutar uppdraga åt Kungl.Maj:t att låta göra en översyn av ämnet maskinskrivning i . I motionen 1972:499 av fruHambraeus (c) och () hemställs att hos Kungl. Maj:t begäratt får i uppdrag att ta upp ekologi som samlande vetenskapför berörda ämnen på högstadium i sina fortbildningskurser förlärare samt att erfarenheterna från dessa kurser beaktas vid den fortlöpanderevisionen av läroplanen för högstadium. 1 motionen 1972:502 av m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att enöversyn av läroplan för (Lgr 69) skall ske i syfte att nä en bättrebalans mellan teoretisk och praktisk undervisning. I motionen 1972:509 av . (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en revidering avläroplanen för och gymnasiet, sä att eleverna tillförsäkras enkontinuerlig undervisning i hemkunskap . I motionen 1972:511 av m.fl. (fp, s, c, m, vpk) hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer attläroplanen för gymnasieskolans tekniska linje omarbetas, så att det ges möjhghet att meddela 1 1972.14 saml. undervisning i ekologi som bakgrund till den rent tekniskautbildningen. I motionen 1972:512 av herrTuresson (m) hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utfärda anvisningar till elementärundervisning i familjerättskunskap i det obligatoriska skolväsendet. I motionen 1972:690 av . (s) hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att utredningenom skolans inre arbete () och/eller utbildningsutredning måtte fåtilläggsdirektiv att med förtur ta upp frågan om en förstärkning av depraktiska inslagen i ämnena på skolschemat och bedöma om större inslag avpraktiskt yrkesarbete utöver den nuvarande praktiska yrkesorienteringen kaninpassas i läroplanerna för alla linjer i grundskola och gymnasieskola. 1 motionen 1972:1106 av herrHellström (s) och () hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär initiativ i syfte att inrikta arbetet på läroplansöversyn mot ett ökatinslag av praktik i gymnasieskolan i enlighet med vad som i motionen anförts. I motionen 1972:1135 av () och fröken () hemställs att hos Kungl.Maj;t anhåller 1. att på grundvalav de forskningsresultat, som redovisas i motionen, åtgärder vidtas för attstärka gymnastikämnets ställning på låg- och mellanstadiet, 2. att svenskforskning angående motorisk inlärning sätts i gång. I motionen 1972:1137 av herrNilsson i m. fl. (c) hemställs att rik.sdagen hos Kungl. Maj:t begärförsöksverksamhet med direkt yrkesinriktade studier på gymnasieskolans allautbildningslinjer. I motionen 1972:1147 av i m. fl. (s)hemställs 1. att riksdagensom sin mening uttalar att undervisningen på högstadium och igymnasiet om arbetsmarknaden och dess parter ägnas särskild uppmärksamhet i denfortsatta läroplansrevisionen, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär att frågan om ekonomisk ersättning till medverkande somhämtas utanför skolan ses över med syfte att få fastare och mera enhetligaregler. I motionen 1972:1 154 av herrarRichardson (fp) och () hemställs att hos Kungl. 1. attlänsskolnämnderna bemyndigas att efter framställning från skolstyrelse medge sådana smärre justeringar av läroplanen för gymnasieskolans yrkeslinjersom anses nödvändiga för att målsättningen skall kunna förverkligas itillfredsställande utsträckning, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om att ges i uppdrag att skyndsamtgöra en översyn av läroplanerna för gymnasieskolans yrkeslinjer i den riktningsom antytts i motionen. I motionen 1972:1159 av herrarStrindberg (m) och () hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om skyndsam utredning och förslag om införande av yrkeslinjer inom grundskolansårskurser 8 och 9 samt inom gymnasieskolan. I motionen 1972:1167 av m. fl. (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändringav skollagen att möjlighet ges att då särskilda skäl därtill föreligger medgeelev att utbyta skolgången under åttonde och nionde skolåret mot praktiskyrkesutbildning, dock med rätt för eleven att senare fullföljagrundskoleutbildningen. anmälde undervårsessionen att det i ett senare sammanhang skulle behandla ett antal motionersom rör praktisk och teoretisk undervisning i och gymnasieskolan,läroplansfrågor m. (UbU 1972:2, s. 8). Är 1968 beslöts att grundskolanshögstadium skulle vara i huvudsak sammanhållet men att studieprogrammet pähögstadiet även skulle ge utrymme för val som knyter an tillelevernas intressen. Varje elev skulle på högstadiet välja ett av tillvalsämnenatyska, franska, teknik, konst eller ekonomi. Vidare skulle eleverna under tväveckotimmar i var och en av årskurserna 79 få ägna sig åt s. k. fritt valtarbete Ofr prop. 1968:129, SU 1968:1 79, rskr 1968:366). Motionerna 1972:502 och 1972:690 tar upp problem som avserdet nuvarande högstadiets innehåll och funktion. I den förstnämnda motionenunderstryks behovet av en bättre balans mellan teoretisk och praktiskundervisning på högstadium. Det framhålls därvid att deindividuella studiemöjligheterna på högstadiet bör kunna utökas medbibehållande av principen om den sammanhållna klassen. 1 den sistnämndamotionen krävs ett större inslag av praktiskt yrkesarbete på högstadiet än f.n. med motivering bl. a. att de förutsättningar för praktiska färdigheter som istörre eller mindre grad ingår i varje elevs begåvningsprofil eljest knappastfår någon möjlighet att utvecklas av skoltiden. Innebördenav yrkandena är i båda motionerna att hos Kungl. Maj:t bör begäraåtgärder i syfte att inrikta den fortlöpande översynen av läroplanmot en bättre balans mellan teoretiska och praktiska inslag i undervisningen. Utskottet vill erinra om att den nya läroplanen förgrundskolan genomförs fullständigt först fr. o. m. innevarande läsår.Undervisningen i den nionde årskursen i , i vilken förändringarna ärmest genomgripande, har pågått endast några månader. Utskottet vitsordar för sin del att vad som tagits upp ide förevarande motionerna berör viktiga frågor inom skolan. De har samband intebara med den fortlöpande läroplansutvecklingen utan även med en rad andra faktorer inom skolan som brukar sammanfattas underbeteckningen skolans inre arbete liksom med frågan om kontakterna mellan skolanoch samhället i övrigt. På begäran av tillsattes en utredningrörande skolans inre arbete (). Inom ramen för denna pågår en rad olikaundersökningar som bör ge ett bättre underlag för ställningstaganden tillfrågor om arbetsmetodik och individualisering i . Utskottet anserdet viktigt att detta utredningsarbete bedrivs skyndsamt. Det är bl. a.angeläget att få de skiftande faktorer belysta som ligger bakom inte giltigelevfrånvaro. har i skilda sammanhang förts framönskemål om ökad kontakt mellan skola och arbetsliv. Ökad sådan kontakt bör bl.a. kunna medverka till att skolans undervisning får en mer praktisk inriktning.Den utbyggnad som genomförs av studie- och yrkesorienteringen (SYO) har bl.a. till uppgift att stärka samverkan mellan skolan och arbetslivet. Förutsättningarna för arbetstrivsel i skolan bestäms i höggrad av i vilken utsträckning de olika ämnena framstår som meningsfulla föreleverna och förmår dem till viljeanspänning. Väsentligt är att alla eleverupplever sin skolutbildning som något stimulerande och positivt så att desenare i livet vill utnyttja de olika möjligheter till vidare studier somerbjuds. 1 statsutskottets utlåtande 1968:179 framhölls bl. a. att de praktiskamomenten i undervisningen har sin givna plats i tillvalsämnena ekonomi, konstoch teknik men ingalunda enbart i dessa. Enligt mål och riktlinjer förgrundskolan (Lgr 69, s. 10) måste den yttre organisationen och det inre arbetetför skolan formas sä, att det blir möjligt för varje enskild elev att underuppväxtåren med skolans hjälp tillvarata sina anlag och möjligheter och finnastudievägar och arbetssätt, som främjar den personliga utvecklingen. Inom ramenför här återgiven huvudprincip i läroplanen bör däkursplanernas anvisningar och kommentarer ses över tillmäta de praktiskamomenten i skolundervisningen ökad betydelse, varvid bör beaktas att elever medolika anlag skall kunna finna en för dem tillfredsställande studiemotivation.Inom överstyrelsen pågår en läroplansuppföljning för (). Härframlagda synpunkter beträffande ökade praktiska moment i skolarbetet börsärskilt beaktas i den fortlöpande läroplansöversynen. Arbetet med denna översynbör bedrivas i samråd med . Utskottet föreslår att i anledning av motionerna1972:502 och 1972:690 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetsålunda anfört om inriktningen av den fortlöpande översynen av grundskolansläroplan. Skolstyrelse hade så länge 1962 årsläroplan för gällde möjlighet enligt 2 kap. 17 § skolstadgan attmedge att en elev fick ersätta skolgång i årskurs 9 i med skolgångi yrkesskolan om eleven hade en bestämd yrkesinriktning för vilken grundskolaninte kunde anses ge tillräcklig grundutbildning. Någon motsvarande möjlighetför skolsty- relse att medge en elev att till viss mindre delersätta skolgång i årskurs 9 med skolgång i motsvarande mån inom denarbetstekniska och fackteoretiska undervisningen på någon av de yrkesinriktadegymnasie-skollinjerna finns inte. Genom initiativ frän skapades år 1968möjligheter till särskild studiegång för elever i årskurs 9. I sitt utlåtandeöver propositionen 1968:129 anförde nämligen statsutskottet (SU 1968:179) bl.a. att i de undantagsfall då man inte lyckades erbjuda enstaka elev enundervisning som i rimlig grad var anpassad efter dennes intresse och anlagsyntes det rimligen få ankomma pä de lokala skolstyrelserna att göra sådanajämkningar i utbildningsgången under nionde skolåret som bedömdes varanödvändiga för att vederbörande elevs skolgång skulle bli meningsfull. Maj:t har meddelat bestämmelser omjämkad studiegång i årskurs 9 samt kompletterande bestämmelserför densamma. Denna jämkning innebär att ämnet engelska fårutbytas mot annat ämne m. m. som finns på högstadiets timplan, att högst 7veckotimmars specialundervisning får anordnas samt att den praktiskayrkesorienteringen får utsträckas från 10 . Enligt skollagen (1962:319) 36 § andra stycket kan elev fäavsluta skolgången med utgången av vårterminen det kalenderår när eleven fyller15 år, om detta av särskilda skäl bedöms vara till elevens bästa. I motionerna 1972:30, 1972:1159 och 1972:1167 föreslåsoHka åtgärder för elever som i årskurserna 8 och 9 upplever skolleda särskiltstarkt. Enligt sina direktiv skall lägga fram förslag tillolika åtgärder för sådana elever som berörs i de förevarande motionerna. Ensärskild anordning med jämkad studiegång finns i årskurs 9 under innevarandeläsår. Maj:ts beslut beträffande jämkad studiegångframgår att efter /73 kan inkomma med förslagtill ändrade bestämmelser. Överstyrelsen förutsätts i detta ärende hållakontakt med . Med hänvisning till det anförda och till vad utskottettidigare i anledning av motionerna 1972:502 och 1972:690 uttalat beträffandeökade praktiska inslag i och inriktningen av den fortlöpandeläroplansöversynen anser utskottet att yrkandena i de ifrågavarande motionerna1972:30 och 1972:1167 samt motionen 1972:1159 i vad den avser intebör föranleda någon åtgärd. En snar översyn av ställningen förämnet maskinskrivning i yrkas i motionen 1972:246. Resultaten avmaskinskrivningsundervisningen sägs vara otillfredsställande på grund av attämnet saknar egna elevtimmar på timplanen. Grundläggande undervisning i maskinskrivning kan meddelasbl. a. inom fritt valt arbete. Enligt vad utskottet erfarit pågår eftermedgivande av Kungl. Maj:t försöksverksamhet med undervisning i maskinskrivningi årskurs 6 inom i , varvid en veckotimme i ämnet svenska har utbytts mot en veckotimme i ämnetmaskinskrivning och klassen delats i tvä grupper under en veckotimme svenskaoch en veckotimme maskinskrivning. Med hänvisning till att viss försöksverksamhetmed ämnet maskinskrivning f. n. bedrivs och till vad utskottet tidigare ianledning av motionerna 1972:502 och 1972:690 uttalat beträffande ökadepraktiska inslag i och inriktningen av den fortlöpande läroplansöversynenavstyrker utskottet bifall till motionen 1972:246. I motionen 1972:1135 hemställs attåtgärder vidtas för att dels stärka ställningen för ämnet gymnastik pågrundskolans låg- och mellanstadier, dels initiera svensk forskning angåendemotorisk inlärning. På förslag av beslöt statsmakterna år1968 att ämnet gymnastik skulle förstärkas med en veckotimme i årskurs 9 avgrundskolan (prop. 1968:129, SU 1968:179, rskr 1968:366). På låg- ochmellanstadierna fanns inte utrymme för en motsvarande förstärkning. Beträffandeforskningsprojekt av i motionen föreslagen typ erinras om att forskare eftervederbörlig framställning till forskningsråden (motsv.) kan erhålla ekonomisktbidrag till forskningsverksamhet som är planerad. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till yrkandena i motionen 1972:1 135. I motionen 1972:512 önskas attanvisningar utfärdas till elementär undervisning i familjerättskunskap igrundskolan. Frågor som rör familjen behandlas inom orienteringsämnena.Det behov av undervisning i familjerättskunskap som tas upp i motionen kansålunda tillgodoses genom ett särskilt arbetsområde "Ätt vara tvä" iskolöverstyrelsens anvisningar till läroplanen. Läromedel och lärarfortbildningför ifrågavarande undervisning är en uppgift för skolmyndigheterna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1972:5 12. För och gymnasieskolan gemensamma frågor Ekologiundervisningen i skolanbehandlas i motionerna 1972:134, 1972:499 och 1972:511. Är 1968 tillsatte en särskild utredningom skolans miljöfostran (SMIL). SMIL har sedermera utarbetat lärarhandledningarför skolans miljövårdsundervisning för samtliga skolstadier. Handledningarnaupptar bl, a. för vissa linjer i gymnasieskolan förslag till översiktligorientering i ekologi under sex s. k. timmar till förfogande och tillfältarbete och laborationer under 24 s. k. koncentrationshalvdagar samt enplan för miljövårdsfrågornas behandling i de tekniska ämnena på fyraårigteknisk linje. På initiativ av SMIL har vidare fortbildningskurser imiljövärdsundervisning anordnats av , 1971 och1972 för lärare på högstadium och det gymnasiala stadiet. I motionen 1972:499 tas upp frågorom ekologins ställning på högstadium. I Lgr 69 behandlas miljövårdsfrågor både i de allmännaanvisningarna och som huvudmoment i flera orienteringsämnen. Enligt deerfarenheter som SMlL:s utvecklingsarbete gett bör miljövården inte utgöra ettsärskilt ämne i det svenska skolsystemet utan en integrerad del av denaturorien-terande och samhällsorienterande ämnena. Med hänvisning härtill ochtill vad som i det föregående anförts beträffande fortbildning i miljövårdsundervisningavstyrker utskottet motionen 1972:499. Motionerna 1972:134 och 1972:511 behandlar frågan omundervisning i biologi på de tekniska linjerna av gymnasieskolan, närmast deekologiska avsnitten av biologiämnet. Motionärerna föreslår att läroplanen fördessa linjer omarbetas så att viss undervisning i ekologi kan bedrivas pålinjerna. Behovet av en grundläggande utbildning i ekologi på de tekniskalinjerna anses synnerligen stort med hänsyn till att de som fått utbildning pådessa linjer i sin yrkesverksamhet ofta kommer att möta miljövårdsproblem. Utskottet erinrar om de olika åtgärder som SMIL vidtagitför att åstadkomma en förbättrad miljövårdsundervisning på de tekniska linjernainom ramen för gällande läroplaner. Ämnet biologi läses obligatoriskt pä naturvetenskapliglinje under två årskurser. Ämnet är inte obligatoriskt pä fyraårig teknisklinje. Enligt skolstadgan (1971:235) 8 kap. 6 § får elev i gymnasieskolan undervissa förutsättningar frivilligt delta i ämne som ej är obligatoriskt för honom(utökad studiekurs). Genom denna anordning har elever på teknisk linjemöjlighet att frivilligt läsa den naturvetenskapliga linjens biologikurs.Närmare bestämmelser om utökad studiekurs meddelas enligt skolstadgan avskolöverstyrelsen. Studiet av biologiämnet är f. n. upplagt så att man måsteläsa båda årskurserna av ämnet för att kunna ta del av de ekologiska avsnitten.Uppgiften att läsa biologi som utökad studiekurs har därför blivit betungandeför de elever på teknisk linje som är intresserade enbart av ämnetsekologidelar, i synnerhet som viss praktik i skolverkstad skall fullgöras iårskurs 2 vid sidan av den vanliga undervisningen. En arbetsgrupp inom har i uppdrag att seöver nuvarande plan för studiet av ämnet biologi på naturvetenskaplig linje,varvid lärostoffet avses fördelas mellan årskurserna i block så att eleverna påteknisk linje har möjlighet att få en för dem avpassad, avslutadekologiundervisning om de följer undervisningen i biologi endast under enårskurs. Utskottet, som med hänsyn till sakens vikt anser att alla vägar börprövas för att i lämplig årskurs åstadkomma en utbildning i ekologi för deelever pä teknisk linje som önskar en sådan, erinrar om att 1960 årsgymnasieutredning (SOU 1963:42, s. 421) beträffande utökad studiekursframhållit att skolan bör vara relativt obunden av formella betraktelsesätt närman prövar möjligheten att låta elev frivilligt studera ämne. Utskottetförutsätter därför att den i motionerna aktualiserade frågan kan lösas inom ramen för den organisatoriska anordning som utökad studiekurs utgör. Med hänvisning till dettauttalande och vad som i övrigt anförts anser utskottet att de förevarandemotionerna 1972:134 och 1972:5 11 inte bör föranleda någon åtgärd. Enligt motionerna 1972:240 och1972:509 har skolans undervisning i konsumentkunskap som mål att utvecklaförmågan till ett kritiskt tänkande i konsumentfrågor och lära ekonomiskplanering. Frågan om riktlinjer för en utbyggd och förnyadkonsumentpolitik har behandlats av i anledning avförslag som Kungl. Maj:t redovisade i propositionen 1972:33 (NU 1972:40, rskr1972:225). Med begreppet konsumentpolitik avses i propositionen de problem somsammanhänger med konsumenternas köp och användning av varor och tjänster. Eninsats frän samhällets sida i syfte att tillvarata konsumenternas intressensom i propositionen nämnts som särskilt betydelsefull är utbildningen. Detframhålls i propositionen att det blir en framträdande uppgift förkonsumentverket att medverka till förbättringar av utbildningen ikonsumentkunskap och att det ligger väl i linje med den nuvarandeutbildningspolitiken att åstadkomma en undervisning som bidrar till atteleverna blir självständigt tänkande och kritiskt värderande konsumenter. Såvälungdomsutbildning som vuxenutbildning avses med detta uttalande. har tidigare under höstsessionenbehandlat frågan om universitetsutbildning i konsumentekonomi, m. m. (UbU1972: 44). Enligt Lgr 69 skall i undervisning ikonsumentkunskap bedrivas inom ämnet hemkunskap men även inom ramen för andraämnen, t. ex. hembygdskunskap, slöjd, samhällskunskap, ekonomi och teknik. 1gymnasieskolan förekommer motsvarande undervisning obligatoriskt inom ämnetkonsumentkunskap på konsumtionslinjen och ämnet konsument- och varukunskap pådistributions- och kontorslinjen samt i viss ririndre utsträckning inom ämnetsamhällskunskap, som läses obligatoriskt på åtta linjer. Inom ramen för detobligatoriska tillvalet kan konsumentkunskap läsas frivilligt på vissa tvåårigalinjer. 1 de nämnda motionerna 1972:240 och 1972:509 föreslås ensamordning och systematisering av konsumentundervisningen på olika stadier ochinom olika ämnen. Det begärs bl, a. att en s. k. systematiserad plan utarbetasför konsumentundervisning i och gymnasieskolan inom ramen förgällande läroplaner. Utskottet har tidigare redovisat arbetemed att åstadkomma en samordnad undervisning i skolan för miljövärden. mening är det naturligt att de olika skolämnena samverkar ocksåkring undervisningen om konsumentfrågor. En samordnad plan för konsumentfrågornasbehandling på olika stadier och i olika ämnen i förening med en utveckling ochförnyelse av undervisningsmetodiken bör kunna fylla en viktig funktion när detgäller att åstadkomma en förbättrad konsumentundervisning i skolan. Det synessåledes utskottet angeläget att en särskild plan för skolans samladekonsumentundervisning utarbetas av och att i övrigterforderliga åtgärder vidtas för att nå den med motionsyrkandena önskadeförstärkta utbildningen i konsumentkunskap inom ramen för gällande läroplanerför och gymnasieskolan. Utskottet föreslår att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionerna1972:240 och 1972:509 sålunda anfört om en förbättrad undervisning ikonsumentkunskap i skolan. Beträffande det i motionen 1972:240 framförda yrkandet ifråga om lärarutbildning hänvisar utskottet till att lärarutbildningskommittén() kommer att framlägga förslag beträffande vissalärarutbildningar och avstyrker med hänvisning härtill ifrågavarandemotionsyrkande. Löntagarorganisationernas medverkan i och gyinnasieskolans information om den svenska arbetsmarknaden samt regleringen av den ekonomiska ersättningen fördenna verksamhet tas upp i motionen 1972:1147. Utskottet vill först erinra om det interpellationssvar somutbildningsministern lämnade angående skolans undervisning omparterna pä arbetsmarknaden, i vilket han framhöll värdet av att skolantillförs expertis och information från organ utanför skolan. Frågor som rörarbetsmarknaden påverkar stora grupper på ett sä avgörande sätt i arbetslivetatt utskottet ansluter sig till departementschefens uttalande om betydelsen avsådana inslag i undervisningen. Enligt gällande bestämmelser får en viss mindre del avantalet resurstimmar på högstadium användas för insatser av annankaraktär än lärarledd undervisning. I gymnasieskolan finns anordningen medtimme till förfogande för verksamhet som inte har karaktären avämnesundervisning. Det är skolledningens sak att bedöma i vilken utsträckningdet är möjligt att använda nämnda pedagogiska anordningar för att ta emotmedverkande frän löntagarorganisationer m. fl. Ersättning för medverkan utgår när ett anställningsförhållandeföreligger. Frågan om ersättningens storlek för expertis av detta slag avgörsav arbetsgivaren frän fall till fall. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till yrkandena i motionen 1972: 1147. I motionerna 1972:690, 1972:1106och 1972:1137 tas upp frågor som avser gymnasieskolans organisation och struktur.En förstärkning av de praktiska inslagen på samtliga linjer i denna skolformföreslås. Genom beslut av statsmakterna 1964 (prop. 1964:171, SäU1964:1, höstsessionen, rskr 1964:407) angående reformering av de gymnasialaskolorna m. m. inleddes en genomgripande omdaning av skolväsendet på stadietovanför . Till fullföljande av reformarbetet fattade statsmakterna beslut dels 1968 (prop. 1968:140, SU1968:195, rskr 1968:404) om riktlinjer för det frivilliga skolväsendet, dels1970 (prop. 1970:4, SU 1970:32, JoU 1970:4, rskr 1970:92 och 99) angåendehuvudmannaskapet för den nya skolform som sedan fick namnet gymnasieskolan.Därefter har Kungl. Maj:t i beslut och fastställtdelar av läroplanen för gymnasieskolan. I fråga om förverkligandet av den nyaskolformen anfördes beslut att det fulla förverkligandet av reformenmåste ta . Gymnasieskolan är till skillnad från enfrivillig skolform. Gymnasieskolan omfattar f. n. 22 linjer och spänner överett mycket vitt fält. Av de tvååriga linjerna är 3 teoretiskt inriktade och 14yrkesinriktade.