bet · FV01KrU22 · 1972-12-31 00:00:00 — Idirektiven pekas vidare på att kommunernas beredvillighet att tillgodose olikaefterfrågebehov påverkas av de statliga bidragssystemens utformning.Statsbidragen har ofta konstruerats med syfte att direkt stimulera en ökadkommunal aktivitet inom en viss sektor. Det kan sålunda hävdas attstatsmakterna genom utformningen av bidragssystemen drivit på den kommunalautgiftsexpansionen. De konsekvenser som ett bibehållande av statsbidragssystemmed en sådan konstruktion kan ha på kommunernas efterfrågan bör belysas avutredningen. Den bör undersöka fördelar och nackdelar av en övergång till meragenerella former för statsbidragsgivningen. Folkbiblioteken är en angelägenhetoch några bindande normer för verksamheten finns inte. Det infördaskatteutjämningssystemet innebar bl. a. att det tidigare statliga bidragettill folkbiblioteken som var förenat med vissa vUlkor drogs in. Vissa statligautvecklings- och punktbidrag infördes med syfte att ge kommunernastöd vid upprustningen av biblioteksväsendet i form av rådgivning, service ochbidrag till utvecklingsarbete. Bibliotekens verksamhet är alltså i dagens lägei allt väsentligt beroende av vederbörande kommuns totala resurser och internaprioriteringar. Motionärernaerinrar härom och önskar en utredning av dels möjligheten att införa vissaminimibestämmelser och riktlinjer för folkbibliotekens verksamhet, delsfördelningen av kostnadsansvaret för folkbiblioteken mellan stat och kommun.Av remissinstanserna uttalar att överstyrelsen utan attdärmed ta ställning till förmån för ett obligatoriskt biblioteksväsen av vissminimistandard vill tillstyrka den av motionärerna begärda utredningen särskiltvad avser kostnadsansvaret mellan stat och kommun förfolkbiblioleksverksamheten. avvisar motionärernas yrkandemedan allmänna biblioteksförening tillstyrker detsamma. Detär otvivelaktigt mycket väsentliga frågor som aktualiseras i motionen.Folkbiblioteken har fått vidgade uppgifter bl. a. genomutbildningsväsendets utbyggnad och decentralisering. De intar ,konstaterar i sitt framlagda betänkande, en central plats ikulturlivet och bör i flertalet kommuner utgöra den institutionella grundenför ett mer differentierat kulturutbud. KrU 1972: 22 11 kommunerhar också satsat på en kraftig utbyggnad avbiblioteken. Dessa håller som också påpekar eninternationellt sett hög standard och det finns i landet ett flertal välutvecklade kommunala bibliotekssystem. finns det dock storastandardskillnader mellan bibliotek i olika kommuner, främst då mellan tätorteroch glesbygdsområden, även om detta förhållande i viss mån kan komma attförändras i och med att kommunsammanslagningsreformen genomförts . Utskottetvill vidare, i anledning ay i motionen framförda önskemål om obligatorisktfastställd minimistandard understryka att även om fullständig jämlikhet i frågaom biblioteksservice mellan alla delar av landet är svår att uppnå bör dock enså likvärdig standard som möjligt eftersträvas och betraktas som ett angelägeträttvisekrav. Utskottet vill vidare som sin principiella uppfattning hävda attden bok- och informa-tionsförmedlande service som biblioteken traditionellt gerej bör vara avgiftsbelagd. Somframgår av den i det föregående lämnade redogörelsen står de problem som tasupp i motionen i nära samband med utredningsarbetet inom 1968 årslitteraturutredning och kommunalekonomiska utredningen. Nämnas må också attkulturrådet i sitt avgivna betänkande behandlar folkbibliotekens rollinom ett utvidgat kultumtbud och därvid kommer in på frågan om ochregional samordning av olika kultureUa institutioner och organisationer.Utskottet anser sig med hänsyn till pågående arbete inom 1968 årshtteraturutredning och kommunalekonomiska utredningen inte böra föreslåriksdagen att göra en framställning till Kungl. Maj:t av det slag motionärernabegär. attriksdagen avslårmotionen 1972: 1049. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i Lane-Herrestad (c). iGöteborg (s), i (s), (), i Agnas(m), (), (), (), herrar (),i Ulfsbyn (c), (), herrar (), i (s), () och (vpk). KrU 1972: 22 12 avherr i Agnas (m) och () som anser att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"motionärerna begär" bort ha följande lydelse: Medanledning av de i motionen anförda synpunkterna på en bibliotekslagstiftningsom skulle kunna innehålla minimibestämmelser och riktlinjer angående t. ex.öppethållande, lokalbeskaffenhet, tjänster, bokbestånd och andra resurser samtallmän biblioteksservice vill utskottet framhålla att det visserligen ärangeläget att eftersträva en så jämlik standard som möjligt, även omfullständig jämlikhet i fråga om biblioteksservice mellan alla delar av landetinte kan uppnås men att det är av stor vikt att verksamheten anpassas till oftastarkt skiftande lokala behov och önskemål. Även om utskottet med hänsyn tUluttalanden som gjorts på skilda håll principiellt anser att enavgiftsbeläggning av boklån inte bör förekomma är det utskottets mening attcentralt utfärdade riktlinjer för verksamheten inte bör utfärdas. Lagstiftningbör således inte ifråga-komma. Detfinns vidare enligt utskottets mening anledning att i detta sammanhang slåfast att en decentralisering av kulturlivet är av stor vikt och att denkommunala självstyrelsen inte bör urholkas då det gäller ansvaret för bl. De statliga insatserna för kulturlivet bör begränsastill ekonomiskt stöd och service. Somframgår av den i det föregående lämnade redogörelsen står de problem som tasupp i motionen i nära samband med utredningsarbetet inom 1968 årslitteraturutredning och kommunalekonomiska utredningen. Nämnas må också attkulturrådet i sitt avgivna betänkande behandlar folkbibliotekens rollinom ett utvidgat kulturutbud och därvid kommer in på frågan om ochregional samordning av olika kulturella institutioner och organisationer. Medhänsyn till vad ovan anförts anser sig utskottet inte böra föreslå riksdagenatt göra en framställning till Kungl. Maj:t av det slag motionärerna begär.