bet · FV01LU1 · 1972-12-31 00:00:00 — Har vårdnaden pågått regelbundet och har den haft såbetydande omfattning att vårdaren varit förhindrad att stå tillarbets-rnarknadens förfogande, finns goda skäl att jämställa vårdinsatsen medförvärvsarbete vid tillämpning av arbetsvillkoret. torde en allt större del av dessa vårduppgifterkomma att utföras under former som kan likställas med förvärvsarbete, främstsom social hemhjälp till åldringar och handikappade. I råd ochanvisningar i socialvårdsfrågor (nr 175, utgivna ) anges som målför hemsamaritverksamheten att så många åldringar och handikappade som möjligtskall kunna leva kvar i sina invanda mUjöer. Institutionsvärd bör inte bliaktuell förrän det krävs så kvalificerad vård eller sådan tillsyn att den intekan ges i hemmet. har med anledning av förfrågningar om olikaproblem i samband med anlitande av anhöriga som hemsamariter hos åldringar ochhandikappade även framhållit att anhörighjälpen i största möjliga utsträckningbör tillvaratas och att anhörig, anlitad som hemsamarit, bör avlönas enligtsamma normer som gäller för kommunens övriga samariter. har i dettasammanhang även understrukit att det -såväl från den anhöriges som fränkommunens synpunkt - är synnerligen fördelaktigt om en anhörig är hemsamarit.Antalet timmar som den gamla eller handikappade får tillsyn bhr ju ofta störreän det antal arbetstimmar, för vilka den anhöriga hemsamariten erhåller arvode. Utredningen har även funnit stöd för antagandena om denframtida utvecklingen i handikapputredningens betänkande Kommunerna och densociala omvårdnaden (SOU 1967:53). Där framhålls (s. 66) att anhörigasuppoffringar för många människor är en förutsättning för att de skall kunna bokvar hemma och klara det dagliga livet. Vidare anförde utredningen:"finner att en god omvårdnad innefattar stöd ochhjälp också till alla dem, anhöriga och andra, som i sina hem vårdarhandikappade. Det torde i de flesta fall vara lämpligt att dimensionera ochutforma hemhjälpsorganisationen så att dessa vårdares behov av avbytarhjälp kantillgodoses. Detta behov bör bedömas generöst. Likaså bör kommunerna - med engenerös bedömning av den handikappades hjälpbehov - ersätta vårdarbetet. Detstatliga stödet till social hemhjälp, av kommunernas nettokostnader,kan i båda fallen utgå med tillämpning av kungörelsen om statsbidragtill social hemhjälp (1964:427). har erinrat härom i skrivelsetill kommunerna." Av med anledning av handikapputredningensförslag beslutade ändringar i lagen om socialhjälp, som trädde i kraft1.7.1968, innebar en ytterligare markering av det allmänna samhällsansvaret föratt den enskilde medborgarens vårdbehov tillgodoses och av kommunernasskyldigheter att vidtaga alla härför erforderliga åtgärder. Detta får ses somuttryck för en aktiv socialpohtik från samhällets sida. Ett allt större antal även av de anhöriga som har till sinhuvudsakliga uppgift att i hemmen hjälpa åldringar och handikappade kan såledesi framtiden förutsättas få inkomst som hemsamariter från sitt vårdarbete.Därmed har de möjligheter att uppfylla arbetsvillkoret och får därigenom rätttill försäkringsersättning eller - om de inte är försäkrade - till kontantarbetsmarknadsstöd. Särskilda regler fordras endast för den som inte har haftinkomst av sitt vårdarbete. Enligt 13 § i förslaget får kontantarbetsmarknadsstöd icke utgå förrän sökanden av femkalenderveckor varit arbetslös (karenstid). Kontantarbetsmarknadsstöd utgår enligt 14 § med visst undantag längst under 150 dagarfrån den dag den karenstiden fullgjorts (ersättningsperiod). Har stödtagarenuppnätt innan ersättningsperioden gått till ända, är perioden istället . Sedan stödtagaren uppnått , ärersättningsperioden icke begränsad. Rätten till kontant arbetsmarknadsstödföreslås upphöra med utgången av månaden före den under vilken den arbetslöseuppnår eller när han böriar uppbära ålderspension,hel förtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. I 18 § föreslås kontant arbetsmarknadsstöd utgå för dagmed en två-hundrasextiofjärdedel av det för maj föregående år fastställdabasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. förslag rörande kontant stöd vidarbetslöshet har remissbehandlats. I årets statsverksproposition anförsatt ett ställningstagande till dess förslag beräknas kunna ske vid , när resultatet av pågående utredning rörande frågan om beskattning avsjukpenning, arbetslöshetshjälp och andra förmåner föreligger (se prop. 1972:1bilaga 13 s. 5). Enligt uppgift frånLandstingsförbundet betalar alla landsting ut s. k. hemvårdsbidrag till personersom är i kontinuerligt behov av sjukvårdande insatser. Anledningen härtill äratt det råder brist på platser på sjukhemmen för långtidsvård. Bidragensstorlek varierar från län till län. I motionen begärs utredning ommöjligheterna att i införa en bestämmelse, som garanterar s. k.hemmadöttrar skälig ersättning för arbete som de utfört i hemmet mot endastfritt vivre. enligt motionären innebära att familjemedlem, hushållerskaeller annan den avhdne närstående person, som av minst ett årutfört arbete för den avlidnes räkning utan att erhålla skälig ersättning försitt arbete, må erhålla sådan ersättning av boets behållning innan arvskifte företas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den kategorisom motionären avser inte utgör någon enhetlig eller klart avgränsbar grupp.Det kan vara vuxna barn som bott kvar hemma eller kvinnor som trätt i husmorsställe och under äktenskapsliknande former handhaft skötseln av hemmet.Förhållandena kan också inom varje sådan grupp vara helt olikartade, bl. a. medavseende på arbetsinsatsens omfattning, ersättning, arbetsgivarens ocharbetstagarens ekonomi, de personliga relationerna mellan dessa samt beträffandearbetstagarens rätt till kvarlåtenskap efter den avlidne. Förslaget att tillgodose nu ifrågavarande grupp genomcivilrättslig lagstiftning har, såsom framgår av den föregående redogörelsen,med anledning av motioner behandlats vid 1964, 1966, 1969 och . I utlåtanden, som godkänts av , har vederbörande utskottfunnit motionernas syfte synnerligen behjärtansvärt men ansett att problemeticke borde lösas lagstiftningsvägen. Till stöd härför har anförts - såsomnärmare redovisas på s. 45 att förhållandena kan vara så olika i skilda fallatt de knappast är ägnade för enhetlig reglering. Vidare skulle intemöjligheterna till tvist på något avgörande sätt komma att begränsas genom denifrågasatta lagstiftningen. Särskilt frågan om vad som skall anses vara skäligersättning skulle under alla förhållanden kvarstå. Härjämte har anmärkts attförslaget alltför mycket tar sikte på den speciella situationen vid dödsfall.Sålunda har framhållits att det praktiskt sett är naturligt att ersättningsanspråkenaktualiseras vid dödsfall. Frän rättslig synpunkt däremot har det ansetts någotegendomligt om motsvarande lönekrav skulle förbli mindre gynnade i annatsammanhang, där de kan vara lika berättigade. finner ej skäl att frångå den bedömning avfrågan som gjorts. Utskottet kan således inte biträda motionärensförslag om tillägg i för att tillgodose ifrågavarande gruppsintressen. Utskottet vill dock framhålla det stora värdet, såväl för denenskilde som för samhället, av ifrågavarande personers arbete. Det är därförangeläget att deras intressen tillgodoses genom andra åtgärder frän samhälletssida. Självfallet är det av stor betydelse att regelrättaanställningsavtal upprättas sä att lön kan utgå . Att såsker har ju bl. a. betydelse för möjligheten att erhålla tjänstepension ochersättning vid sjukdom. I fråga om upprättande av tjänsteavtal tordesocialnämnderna i viss utsträckning kunna medverka. I detta sammanhang må ävenerinras om att statsbidrag utgår till den socialahemhjälpen, något som underiättar för kommunerna att lämna ersättning åtvårdare i enskilt hem av åldringar eller handikappade. De hemvårdsbidrag somlandstingen betalar ut för vård av person som är i kontinuerligt behov avsjukvårdande insatser gör det också möjligt att avlöna "hemmadöttrar"och andra anhöriga för deras arbete. som framgår av den föregående redogörelsen (s. 8 f.), ettallt större antal av de anhöriga som har till sin huvudsakliga uppgift att ihemmen hjälpa åldringar och handikappade komma att få inkomst som hemsamariterfrån sitt vårdarbete. För de personer, som - trots de möjligheter till ersättningsom erbjuds genom kommunala insatser - utfört oavlönat vårdarbete, blirsvårigheterna naturligtvis mest framträdande när den vårdade avlider ellerintas pä vårdinrättning, och problemen är då inte bara av ekonomisk natur. Deåtgärder som påkallas kan avse arbetsanskaffning, medicinsk vård ochbehandling, arbetsvärd eller annan form av rehabilitering, personlig rådgivningeller allmänt kurativa insatser. Lösningen av dessa ofta trängande hjälpbehovkan således sökas på olika vägar. Därvid synes, i enlighet med vad iandra sammanhang uttalat, i första hand böra prövas de möjligheter somarbetsmarknadspolitiken erbjuder, såsom förmedling av arbetsanställning,vidareutbildning, omskolning och arbetsvärd i olika former. Utan tvivel är detdock sä att åtskilliga av de personer, varom är fråga, nått sådan ålder attdylika åtgärder framstår som orealistiska. För dessa personer kan emellertid devidgade möjligheter till förtidspensionering, som riksdag fattatbeslut om, efter prövning i enskilt fall, komma att erbjuda en godtagbarlösning. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att utredningen omkontant stöd vid arbetslöshet () i sitt avgivnabetänkande (SOU 1971:42) ägnat speciell uppmärksamhet åt dem som i olika åldrarsöker sig ut i arbetslivet efter att huvudsakligen ha ägnatsig åt att vårda och hjälpa åldring eller handikappad. Utredningen föreslårsålunda att ifrågavarande grupp skall kunna bygga upp en rätt till kontantarbetsmarknadsstöd genom sådant vårdarbete. Av årets statsverksproposition(bilaga 13, s. 5) framgår att ställningstagande till förslagberäknas kunna ske vid riksdag. Underhänvisning till det anförda får utskottet hemställa att motionen 1972:15 avslås.Stockholm Närvarande: herrar i (fp), ().Svanström (c). (), fröken i (s), herrar (),Böriesson i (c), (), ()*, ()*, (), herrar i (s). (vpk), fruNilsson i (s) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar () och i (c) samtfru (), vilka ansett a) att det avsnitt av betänkandet som börjar på s. 11 medorden "Utskottet vill" och som slutar på s. 12 med orden "" bort ha följande lydelse: Obestridligen finns det många "hemmadöttrar" ochandra, som känt sig ha ansvar för att åldriga föräldrar, annan anhörig ellerandra personer får den vård de behöver och därför utförtoavlönat värdarbete av betydande omfattning. Sädana värdinsatser är en del avde omsorger för vilka hela samhället har ansvar och det är därför självklartatt samhället genom olika sociala insatser lämnar ifrågavarande personer allmöjlig hjälp när behov därav uppkommer, t. ex. vid den vårdades frånfälle.Fullgörandet av värdarbetet måste dock anses vara en insats av värde förframför allt den vårdade och hans familj. Det är därför önskvärt att man genomcivilrättslig lagstiftning kan åstadkomma att ifrågavarande kategorier erhållerskälig ersättning för utfört arbete i sådana fall då behållningen i dödsboet ärsådan att medel härför faktiskt står till förfogande. Enligt utskottets meningbör med hänsyn härtill möjligheterna att i införa bestämmelser,som tillförsäkrar ifrågavarande personer skälig ersättning för vårdarbete somde utfört mot endast fritt vivre, skyndsamt utredas. b) attutskottet bort hemställa att med bifall tillmotionen 1972:15 hos Kungl. Maj:t begär skyndsam utredning om möjligheterna atti införa bestämmelser som tillförsäkrar familjemedlem, hushållerskaeller annan den avlidne närstående person skälig ersättning ur boetsbehållning för vårdarbete som de utfört mot endast fritt vivre. av herrar i (fp) och (), fruJonäng (c) och (): Obestridligen finns det många "hemmadöttrar" ochandra, som av personliga skäl av olika slag känner speciellt ansvar för attåldriga föräldrar, annan anhörig eller andra personer får den vård de behöveroch därför utför oavlönat vårdarbete av betydande omfattning.Sådana vårdinsatser är en del av de omsorger för vilka hela samhället haransvar. Det är därför självklart att samhället genom olika sociala insatser lämnarifrågavarande personer all möjlig hjälp när behov därav uppkommer, t. ex. vidden vårdades frånfälle. Vårdarbete genom en närstående, som utövar vården mindremed tanke på ekonomisk gottgörelse utan mera av personlig omtanke om dennärstående, innefattar ett mänskligt drag som är värt all respekt. I den mån det är möjligt att ,kompensera sådana frivilliga vårdinsatser vid vårdnadensupphörande bör detta ske genom åtgärder på ett eller annat rättsområde. Även omtillräckliga skäl inte kan anses föreligga att nu begära en utredning avfrågekomplexet, vill vi framhålla att detta bör uppmärksammas dä en översyn avärvdabalken eller annat rättsområde som kan komma i fråga blir aktuell. Sthim 72 690 S