bet · FV01UbU45 · 1972-12-31 00:00:00 — Det finns vidare 5 tre- och fyråriga teoretiskt inriktadelinjer samt ett stort antal specialkurser. Inom ramen för gymnasieskolan ochkommunal och statlig vuxenutbildning är det möjligt att kombinera teoretisktoch praktiskt inriktad utbildning. Således kan efter behov inom nuvarandeutbildningssystem teoretiskt inriktad gymnasieskolutbildning kombineras medyrkesinriktad specialkurs och yrkesinriktad gymnasieskolutbildning medteoretiskt inriktade ämneskurser. Elever i gymnasieskolan skall i växlande utsträckningfullgöra praktik i form av miljöpraktik eller inbyggd utbildning. Detta gällerelever pä tvåårig teknisk linje, på fyraårig teknisk linje, på ett stort antalyrkesinriktade linjer samt vid vissa specialkurser. Gymnasieskolans behov avpraktikplatser är mycket omfattande. Enligt uppgift föreligger f. n.svårigheter att anordna erforderligt antal tillfällen till praktik för eleverpå sådana linjer där praktik är obligatorisk. Stat och kommun ställer betydande resurser tillförfogande när det gäller utveckling av läroplaner och tillhandahällande avlärare, lokaler samt inredning och utrustning för den nuvarande gymnasieskolan.Om undervisning och praktiska moment mer generelltskulle varvas inom gymnasieskolan såsom motionsledes föreslagits, skulleskolorganisationen komma att behöva utökas och därmed resursätgången att öka. Ar 1968 tillsattes eh särskild utredning avseende deteftergymnasiala utbildningssystemet (U 68). U 68 syftar till en förändring avden eftergymnasiala utbildningsorganisationen under senare delen av1970-ta-let. har tillsatts en särskild kommitté avseendegymnasieskolans kompetensvärde. Enligt utskottets mening saknas tillräckligt underlag förövervägande av frågan om behovet av förändringar av gymnasieskolansorganisation och struktur, innan mer omfattande erfarenheter av den nyligenintroducerade skolformen hunnit utvinnas och beslut föreligger i anledning avU 68 :s och den nya kompetenskommitténs förslag. Med hänvisning härtill ochtill vad som i övrigt anförts i ärendet avstyrker utskottet bifall till deifrågavarande yrkandena i motionerna 1972:690, 1972:1 106 och 1972:1137, 1 motionerna 1972:1154 och 1972:1159 tas upp frågorsom avser yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Enligt motionen 1972:1154 har tiden för yrkesutbildningminskats med i gymnasieskolan jämfört med förhållandena föreden . Olika åtgärder föreslås för att öka tiden härför pä de olikalinjerna, bl, a. att det obligatoriska tillvalet i varje årskurskompletteras med alternativet Arbetsteknik och fackteori. Vidare föreslåsbeträffande de yrkesinriktade linjerna att kursplanen i bl. a. ämnet svenskases över. 1 motionen 1972:11 59, såvitt nu är i fråga, begärs en skyndsamutredning och förslag om inrättande av sådana yrkesinriktade linjer igymnasieskolan som innehåller enbart arbetsteknik och fackteori. Mer omfattande erfarenheter av gymnasieskolansyrkesundervisning saknas f, n. Vidare har tillberörda gymnasieskolor överlämnat provisoriska kursplaner i ämnet svenska påyrkesinriktade linjer, vilka bl, a. syftar till en samverkan mellansvenskämnet och de yrkesinriktade ämnena för att erhålla en ökadelevmotivation. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall tillifrågavarande yrkanden i motionen 1972:1154. Inom gymnasieskolans ram finns vid sidan av deyrkesinriktade linjerna yrkesutbildningar innehållande enbart arbetsteknik ochfackteori, nämligen vissa specialkurser. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetbifall till motionen 1972:1159 i denna del. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. att ianledning av motionerna 1972:502 och 1972:690, den senare i vad avsergrundskolan, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört ominriktningen av den fortlöpande översynen av läroplan, 2. att riksdagenavslår motionen 1972:30, 3. att riksdagenavslår motionen 1972:1159 i vad avser , 4. att riksdagenavslår motionen 1972:1167, 5. att riksdagenavslår motionen 1972:246, 6. att riksdagenavslår motionen 1972:1135, 7. att riksdagenavslår motionen 1972:512, 8. att riksdagenavslår motionen 1972:499, 9. attriksdagen avslår motionerna 1972:134 och 1972:5 1 1, 10. att i anledning av motionen1972:240 i vad avser skolans konsumentundervisning och motionen 1972:509 somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om en förbättradundervisning i konsumentkunskap i skolan, 11- att avslår motionen1972:240 i vad avser viss lärarutbildning, 12. attrik.sdagen avslår motionen 1972:1147, 13. att riksdagenavslår motionen 1972:690 i vad avser gymnasieskolan, 14. att riksdagenavslår motionen 1972:1106, 15. att riksdagenavslår motionen 1972:1137, 16. att riksdagenavslår motionen 1972:1154, 17. att riksdagenavslår motionen 1972:1159 i vad avser gymnasieskolan. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c). (), i (s), iHärnösand (s), Elmstedt (c), i (s), (), herrJohansson i Skärstad (c), (), (), herrar (),i (fp), () och (vpk). beträffande yrkesutbildningen i gymnasieskolan av herrarLarsson i (c). (), Elmstedt (c), i Skärstad(c), (), herrar i (fp) och () somanser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Mer omfattande" och slutar med"motionen 1972:1154" bort ha följande lydelse: De förslag till försöksverksamhet som tas upp i motionen1972:1154 syftar till en förstärkt yrkesutbildning och ett ökat hänsynstaganderill elevernas intresseinriktning. Det övergripande målet för arbetet inomgymnasieskolan bör vara att ge varje elev en yrkes- och studieförberedelse,som i största möjliga grad är avpassad för individen. För många elever på deyrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan innebär den relativt höga andelenteoretiska ämnen och den relativt låga andelen yrkesämnen att skolgångenupplevs som dels mindre meningsfull, dels otillräckligt yrkesförberedande.Speciellt har problem uppstått vid undervisningen i ämnet svenska, där eleverpå yrkesinriktad Unje i klass om 16 ofta får bilda gemensam undervisningsgruppom 30 med elever frän andra, ofta teoretiskt inriktade linjer. Bådeundervisningsgruppens storlek och dess sammansättning har enligt föreliggandeerfarenheter visat sig medföra undervisningsproblem och dåhgt resultat avarbetet. Enligt utskottets mening bör därför Kungl. Maj:t kunna bemyndigaskolstyrelse att försöksvis jämka antalet eleweckotimmar i svenska från 4till 2 på sådan yrkesinriktad linje där ämnet endast finns i årskurs 1. Dettager ökad undervisningstid i yrkesämnet och möjlighet attmed samma lärarresurs i svenska minska undervisningsgruppen i ämnet frän 30till 16 elever. Bemyndigandet bör även innefatta möjlighet att komplettera detobligatoriska tillvalet i varje årskurs med alternativetArbetsteknik och fackteori. Den sammanlagda tiden för viss yrkesutbildning igymnasieskolan kan härigenom efter beslut av skolstyrelse ökas med ungefär enåttondel om eleverna önskar det. Vad utskottet sålunda förordat bör riksdagensom sin mening ge Kungl. Maj :t till känna. dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. att i anledning avmotionen 1972:1154 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om yrkesutbildningen i gymnasieskolan. 1. beträffande särskild studiegång för elever i årskurs 9 av herrar () och i (fp): Rätten till utbildning gäller såväl allmän grundutbildningsom fortsatt yrkesinriktad utbildning och annan vidareutbildning. En viss delav utbildningen skall fullgöras . En gemensam nioåriggrundskola bör vara det normala sättet att utnyttja rätten till ungdomsutbildning.Samtidigt är det emellertid svårt att bortse frän att en del elever framförallt under nionde skolåret har ringa intresse för den undervisning som skolanerbjuder. Detta återspeglas bl. a. i den omfattande skolkning och skolstörningsom förekommer på sina håll. Utgångspunkten för en lösning måste vara att samhället harett oavvisligt ansvar för att varje elev erhåller en nioårig grundutbildning.Inom denna ram bör man emellertid genom en mer flexibel utformning av skolankunna komma till rätta med en del av problemen. a, bör prövas att i vissafall tillåta en senareläggning av nionde skolåret. Eleven bör sålunda efter etteller yrkesverksamhet kunna fullgöra sitt sista skolår, som tillsin uppläggning då kan ha ett större inslag av yrkesinriktade moment än årskurs9 eller på annat sätt vara mer direkt avpassat till elevet\s speciellasituation. En sådan lösning innebär en friare tolkning av skolpliktsbegreppetän som tillämpas . En nödvändig förutsättning för en utveckling idenna riktning är att skolan åtar sig tillsynen över eleven så länge han intefullgjort sin utbildning. Skolan måste således vara beredd att genomstudierådgivning och andra studiestödjande insatser medverka till att elevenfullgör sin utbildning. 2. beträffande yrkesinriktad utbildning i och gymnasie skolan av () och (): Vidriksdagsbehandlingen av proposition 1968:129 uttrycktes oro för att ett inom alltför teoretiskt högstadiumskulle medföra problem för elever med huvudsakligen praktisk inriktning. Ättdenna oro var välmotiverad framgår såväl av elevreaktionen som av de negativaerfarenheter som lärare och föräldrar alltför ofta kan vittna om. Enligt 36 § skollagen kan elev få avsluta skolgången medutgången av vårterminen det kalenderår, då eleven fyller , om detta avsärskilda skäl bedöms vara till elevens bästa. Sådan avgång efter årskurs 8beviljas ytterst restriktivt, vilket vi tycker är riktigt. Vi anser dock attskolvägrande elever i årskurs 9 dessutom bör ges möjligheter attunder skolans nära överinseende placeras i praktisk yrkesutbildning. Engenerösare inställning på detta område skulle säkerligen vara till stor hjälpför många ungdomar, och möjligheterna till kompletterande utbildning kan vältillgodoses inom den alltmer utbyggda vuxenundervisningen. Inom gymnasieskolan har genom den senaste gymnasiereformenyrkesutbildningen avsevärt beskurits. Erfarenheterna är redan nu negativa ochvi vill understryka vikten av att utvecklingen följs med största uppmärksamhet.En överteoretisering av gymnasieskolans direkt yrkes-förberedande linjer kanorsaka att undervisningen ej upplevs som meningsfull av elever, som efter 9 åri är helt inriktade på utbildning i arbetsteknik i kombination medviss fackteori. Det bör därför övervägas om inte ökad valfrihet bör beredasdessa elever, när det gäller tillval av arbetsteknik och fackteori. Därmedskulle även i större utsträckning arbetsmarknadens behov kunna tillgodoses närdet gäller yrkesutbildad arbetskraft.