bet · FV01UbU30 · 1972-12-31 00:00:00 — Den jämförelsevis stora avbrottsfrekvensenunder första läsåret inom vissa ämnesområden skulle med stor sannolikhet kunnanedbringas, om erforderliga resurser för uppsökande studievägledning fanns atttillgå. SFS anser att motionärernas krav är ett minimum ochTCO och tillstyrker också den yrkade medelsanvisningen. anför ihuvudsak följande. EnUgt mening förutsätter den nuvarandestudieordningen vid filosofisk fakultet omfattande insatser av rådgivning ochvägledning. En upprustning av studievägledningsorganisationen är enligt ;suppfattning av avgörande betydelse för att de studerande inom rimlig tid skallkunna fullfölja studierna fram till avsett utbildningsmål. Fråganom ett avskaffande av avstängningsprövningen måste enligt meningovillkorligen ses i samband med omfattningen av de resurser som står tillförfogande för studie- och yrkesvägledning. anser, att ett borttagande avavstängningsprövningen fömtsätter en kraftig intensifiering av detta slagsinsatser. Framför allt bör ökade resurser tillföras den uppsökandestudievägledningen på institutionsnivå. står inte främmande för tanken attobUgatorisk studierådgivning föreskrivs som krav för deltagande i omtentamen ide fall den studerande misslyckats . Ökade resurser för pedagogiskt utvecklingsarbete I motionen 1972: 62 yrkas att utöver vadKungl. Maj:t föreslagit i statsverkspropositionen anvisar . tillpedagogiskt utveckhngsarbete vid universiteten m. m. UbU 1972: 30 20 UKÄ, CSN, och har alla tillstyrktförevarande motionsyrkande. LO och TCO har inte särskilt behandlat denna del avmotionen. EnligtSACO:s uppfattning skulle även en mindre ökning av anslaget utöver vad somupptas i statsverkspropositionen verksamt bidra till att främja det pedagogiskautvecklingsarbetet. UKÄ har anfört följande. UKÄ har lagt fram ett flerårigt handlingsprogramför pedagogiskt utvecklingsarbete, omfattande bl. a. särskild pedagogiskförsöksverksamhet vid vissa institutioner för att pröva förutsättningarna föroch konsekvensema av en mer studerandeanpassad undervisning, utveckhng avindividualiserande läromedel samt pedagogisk utbildning av lärare. Förifrågavarande ändamål har UKÄ för nästa budgetår begärt en höjning av nuvaranderesurser, , med sammanlagt . fördelad på delsnuvarande anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete, dels ett nytt anslag tilllärarfortbildning m. m. årets statsverksproposition föreslagna ökningen av resurserna för detpedagogiska utvecklingsarbetet vid universiteten och vissa högskolor uppgårendast till . Det anslag, som efter nämnda ökning kommer att ståtill förfogande, skall dessutom belastas med utgifter till vissa ändamål somför närvarande bestrids från andra anslag. Den verkliga förstärkningen avresurserna för ytterligare pedagogiskt utvecklingsarbete är därför väsentligtmindre än vad som framgår av det redovisade anslagsbeloppets storlek. Ett nytt utbildningssystem för de filosofiskafakulteterna infördes . Enligt kungörelsen (1969: 50) omutbildning vid de filosofiska fakulteterna (omtryckt 1969: 237, ändrad senastgenom kungörelsen 1971; 690) innebär den nya utbildningsorganisationen ikorthet följande. treårig grundexamen filosofie kandidatexamen ersatte filosofiskämbetsexamen och filosofie kandidatexamen. Den nya utbild ningen kan även ledatill filosofisk-samhällsvetenskaplig examen och ekonomexamen samtsekreterarexamen. Utbildningenär f. n. organiserad i sjutton allmänna utbildningslinjer. Varje allmän hnjeomfattar med vissa undantag studiekurser om sammanlagt 120 poäng och bestårav tre avdelningar varav den första är gemensam för alla studerande påutbildningslinjen. Andra avdelningen omfattar ett eller flera studiealternativoch den tredje avdelningen innebär ett fritt val. Beträffande den tredjeavdelningen utfärdar UKÄ allmänna anvisningar till vägledning för destuderandes val av studiekurser. UbU 1972: 30 21 Studerande som har en bestämd yrkes- ellerintresseinriktning som inte tillgodoses genom de allmänna utbildningslinjernakan begära att vederbörande rektorsämbete inrättar en särskildutbildningslinje. Därutöver har den studerande rätt att begränsa sina studiertill del av en utbildningslinje. Byteav utbildningslinje kan efter anmälan ske, när den studerande godkänts isamtliga prov för en studiekurs, från allmän utbildningshnje till annan allmäneller till särskild utbildningslinje och från särskild till allmänutbildningslinje. I övriga fall krävs tillstånd av vederbörandeutbildningsnämnd. Utbildningslinjernaär uppbyggda av studiekurser, som indelas i två kategorier, grundkurs ochpåbyggnadskurs. För att en studerande skall få övergå från en studiekurs tillnästa gäller som riktpunkt att normalt minst 3/4 av den första studiekursenskall vara avklarade. För övergång från grundkurs till därpå byggandepåbyggnadskurs gäller att grundkursen normalt skall vara avklarad. Omen heltidsstuderande efter tre terminers studier inom ramen för en studiekursom 40 poäng inte godkänts i samtliga prov för studiekursen skallutbildningsnämnden pröva om den studerande bör få fortsätta inomutbildningslinjen. Motsvarande gäller för heltidsstuderande som följerstudiekurser med annat poängtal beträffande studieavsnitt om 40 poäng på sammautbildningslinje. Imotionen 1972: 500 har framställts yrkande om avskaffande avutbildningslinjerna. Motionärerna framhåller att utbildningslinjerna förvärratöverproduktionen av speciellt lärare och att det numera blivit bekräftat attutbildningslinjerna inte kan garantera de studerande framtida sysselsättninginom det fack de studerar. Motionerna 1972: 62 och 1972: 194 inrymmer bådayrkanden om att de allmänna utbildningslinjerna skall ges karaktären av rekommendationer.I den sistnämnda motionen hävdas att ytterst få av dem som läser inom detfasta linjesystemet kommer att få arbete som direkt svarar motutbildningskombinationen och att det därför är fel av samhället att låsautbildningen i vissa fasta banor. Enligt motionärernas mening förvärrasproblemet av att det saknas kombinationer som är inriktade på olika typer avarbetsuppgifter inom näringslivet. I motionen 1972; 62 anförs att de allmännautbildningslinjernas verkliga värde ligger i att de utpekas somutbildningskombinationer, som är speciellt lämpade för vissa yrkesområdeneller erbjuder en pedagogiskt motiverad studiegång. För att minska den administrativabördan för universiteten bör man dra de praktiska konsekvenserna och ändrautbildningslinjernas tvingande karaktär. Utskottetvill först erinra om att föredragande statsrådet i propositionen 1969:4angående utbildningens organisation vid filosofisk fakultet lämnade eningående redogörelse för bakgrunden till statsmak- UbU 1972: 30 22 temasbeslut om införande av en fastare organisation av utbildningen vid defilosofiska fakulteterna (prop. 1965: 141, SU 1965: 173, rskr 1965:411). Utskottetsi det följande redovisade ställningstaganden skall bedömas även mot bakgrundav de yttranden över nu ifrågavarande motionsyrkanden som efter anmodanavgivits av universitetskanslersämbetet (UKÄ), centrala studiehjälpsnämnden(CSN), Landsorganisatio-ning i (LO), (), akademikers centralorganisation () och förenadestudentkårer (SFS). Remissinstansernaär på något undantag när ense om att tillkomsten av studieordning meddess system av allmänna utbildningslinjer underlättat de studerandesmöjhgheter att finna sig till rätta i en ny studiesituation och att på ett merarationellt sätt än förr utnyttja tillgängliga studiemöjligheter. De studerandehar redan före studiernas påbörjande tvingats till medvetna och planmässigaöverväganden rörande sin studie- och yrkesinriktning och det nyastudiesystemet har hindrat ett ofta planlöst parallelläsande av skildastudiekurser inom olika examensämnen. Utskottet kan ansluta sig till de sålundaredovisade uppfattningarna och avstyrker därför yrkandet i motionen 1972: 500om att de nuvarande utbildningslinjerna skall avskaffas. Vaddärefter beträffar yrkandena i motionerna 1972: 62 och 1972: 194 att deallmänna utbildningshnjerna skall ersättas med rekommenderade utbildningslinjererinras om att de allmänna utbildningslinjerna är organiserade enligtprincipen om successiva tillval. Studerande som inte kan få sina önskemåltillgodosedda inom ramen för dessa utbildningslinjer kan fritt kombinerastudiekurser till en egen studiegång, s. k. särskild utbildningshnje. Den sominte vill ha hel examen, t. ex. studerande som önskar endast en studiekurs, kanockså få sina önskemål tillgodosedda inom systemet. Vidare bör erinras om attrektorsämbetet skall inrätta särskild utbildningslinje för den studerande sombegär det. Därvid förutsätts självfallet att den studerande är behörig och attstudiekurserna i fråga anordnas vid läroanstalten. Någon annan saklig prövningförekommer inte i samband med inrättande av särskild utbildningslinje. Denanmälan till särskild utbildningslinje den studerande lämnar in, ligger tillgrund endast för registrering av den studerandes studieväg. Motdenna bakgrund finner utskottet att de allmänna utbildningslinjerna från vissasynpunkter kan sägas ha karaktär av rekommendationer, som denstuderande behöver följa endast om han inom ramen för dessa linjer kan nå sittstudiemål. Den studieorganisation, som innehåller vissa i förväg utpekadeutbildningskombinationer, rymmer avsevärda fördelar. De studerande stimulerasatt på förhand söka precisera sina studiemål. utgörutbildningslinjerna ett stöd för de studerande som är osäkra beträffandelämpliga studiekombi- UbU 1972: 30 23 nationer.Den nya studieordningen har emellertid, såsom framförts från universitetshåll,medfört inte oväsenthga problem av administrativ art. Systemet innehåller f. n.vissa bestämmelser och rutiner vilkas praktiska värde inte bedöms motsvara debetydande arbetsinsatser som krävs. Etthuvudsyfte med den nya studieordningen var att det skulle bli möjligt attfortlöpande följa och stödja de studerande. Den förstärkning av resurserna förstudievägledning som kom till stånd hade samma syfte. En vissytterligare förstärkning av studievägledningsorganisationen har därefterskett. Från UKÄ:s sida har framlagts en treårsplan för utbyggnaden avresurserna för studievägledning. Utskottet finner trots planens synnerligenresurskrävande innebörd, att den fortsatta utbyggnaden bör ske i huvudsakligöverensstämmelse med denna plan. I vissa avseenden är de praktiskamöjligheterna för en effektiv studievägledning ännu icke helttillfredsställande. Sålunda saknas ett fungerande system för registrering avde studerande, och utskottet förutsätter att denna fråga löses. Sedanden nya studieordningen infördes har av totalantalet studerande andelenförhandsanmälda visat en stadigt sjunkande tendens. Därmed försvåras i hög gradplaneringsarbetet för institutionerna och universitetsförvaltningarna. Iskrivelse till Kungl. Maj:t har UKÄ föreslagit åtgärder isyfte att komma till rätta med detta problem. UKÄ har sålunda föreslagit attdet skall vara möjligt för ett konsistorium att fastställa en sista dag förregistrering vid institution. Utskottet finner det naturligt, att denstuderande för att få deltaga i undervisning och prov skall ha registrerat institutionen före en fastställd sista dag i början av terminen. Medde här förordade justeringarna får den nu aktuella studieorganisationen en ökad stadga, som bör möjliggöra att vissa bestämmelserändras så att de administrativa olägenheterna minskar. Ivissa fall är ordningsföljden mellan studiekurserna i utbildningslinjensförsta och andra avdelning mindre viktig från pedagogisk synpunkt. Utskottetfinner att i dessa fall studiekurserna därför bör få genomgås i valfri ordning.Därigenom vinner man en väsentligt ökad flexibilitet i studieordningen utan attförsvaga effekterna av utbildningslinjesystemet. Antalet övergångar tillsärskild utbildningslinje skulle därmed kunna nedbringas väsentligt. Särskildutbildningshnje skulle behöva väljas endast av sådana studerande som har ettklart utformat studiemål, vilket inte kan tillgodoses inom de allmännautbildningslinjernas ram. Det bör ankomma på UKÄ att utfärda anvisningar om ivilka fall studiekurserna i de två första avdelningarna skall genomgås ibestämd ordning. En studerande som finneratt han valt fel studieinriktning har möj- UbU 1972: 30 24 lighetatt byta utbildningshnje. Sådant byte kan i flertalet fall ske efter anmälan,om den studerande med godkänt resultat fullföljt den studiekurs han påbörjat.I övrigt kan sådant byte ske efter medgivande av utbildningsnämnd. Enligt vadutskottet inhämtat skapar byten av utbildningslinje under terminernaadministrativa problem vid universitetsförvaltningarna. Utskottet anser attstarka administrativa och pedagogiska skäl talar för att alla slag av byten avutbildningslinje efter anmälan skall få ske av denstuderandes första termin vid läroanstalten och därefter endast i anslutningtill terminsskifte. Medde här antydda justeringarna bör enligt utskottets mening en väsenthg del av deolägenheter av administrativ natur som är förenade med tiUämpningen av 1969 årsstudieordning kunna elimineras, och utskottet föreslår att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av deifrågavarande motionsyrkandena, Imotionerna 1972; 62 och 1972: 194 har även förts fram yrkanden om översyn avutbildningslinjerna m. m. Motsvarande yrkande görs i motionen 1972; 498. Ianledning av dessa motionsyrkanden vill utskottet anföra följande. Enligt3 § i sin instruktion har UKÄ att fortlöpande verka för en utveckling avutbildningen beträffande såväl innehåll som organisation. I fråga om den nyautbildningsorganisationen vid filosofisk fakultet har denna uppgift starktbetonats i propositionen 1969: 4. AvUKÄ:s remissyttrande framgår att ämbetet som ett led i den fortlöpandeöversynen av utbildningens innehåll och organisation vid de filosofiskafakulteterna både och inhämtat redogörelser frånvederbörande rektorsämbeten om de vunna erfarenheterna av 1969 årsstudieordning vid dessa fakulteter. har UKÄ i syfte att få tillstånd en översyn av gällande bestämmelser från berörda rektorsämbeten ävenbegärt in förslag till ändringar studieorganisation. UKÄhar, delvis med utgångspunkt i förslag från universiteten, i skilda framställningartill Kungl. Maj:t hemställt både om vissa mera permanenta förändringar i dennya utbildningens innehåll och organisation och om vissa mera tiUfälligasådana. Till följd härav har utbildningsorganisationen undergått förändringari enhghet med därom framställda önskemål. Senast har UKÄ i den förutnämndaframställningen lagt fram vissa förslag till ändringari kungörelsen om utbildning vid de filosofiska fakulteterna. Motbakgrund av önskemålen om en ökad och differentierad yrkesutbildning inomramen för de filosofiska fakulteterna förs i motionerna fram krav påutveckling av nya studiekurser och utbildningskombinationer, som kan svara motskilda behov på arbetsmarknaden. UbU1972: 30 25 Som utskottet erinrat om haruniversitetsmyndigheterna bedrivit ett fortlöpande arbete med attförbättra och vidareutveckla studiesystemet. För den enskilde studerande harantalet utbildningsalternativ ökat väsenthgt dels genom en planmässig geografiskspridning av traditionella utbildningsvägar och studiekurser, dels genomtillkomsten av helt nya studiealternativ. Utskottet vill här erinra omförsöksverksamheten med systematiserad decentraliserad universitetsutbildningi , och och om den vidgning avutbildningsmöjligheterna som kommit till stånd genom yrkesinriktade kurser vidfilosofisk fakultet och genom anordnande av s. k. kombinationsutbildningar påbl. a. alla universitets- och filialorter. Detarbete som utförts har enligt utskottets mening lett till värdefullajusteringar och kompletteringar i enlighet med gjordauttalande. På grundval av de båda första årens erfarenheter har UKÄ tillsattarbetsgrupper för översyn av studieplanerna i vissa ämnen. Resultatet av dettaarbete har dock endast i begränsad utsträckning hunnit påverkauppläggningen av utbildningen vid institutionerna. Utskottet har förståelseför att ett arbete av detta slag är tidskrävande, men vill betona vikten av attvunna erfarenheter så snabbt som möjligt leder till justeringar avutbildningens uppläggning. Ett betydande ansvar faller härvidlag även påutbildningsnämnderna som har att vidta de jämkningar i fråga om t. ex. kurslitteraturoch examinationens organisation som kan föranledas av bl. a. det förhållandetatt tentamensresultaten visar sig vara avsevärt olika vid skilda läroanstalterinom ramen för en och samma studieplan. Medanledning av de nu ifrågavarande motionsyrkandena vill utskottet vidareframhålla att ansträngningarna att finna nya utbildningskombinationer ochyrkesinriktade studiekurser bör kunna intensifieras, vilket kan komma att ledatill en förändring av innehållet i nuvarande linjer. Det förefaller därvid utskottetangeläget att också en viss utökning av antalet allmänna utbildningslinjerkommer till stånd. Det är angeläget att ökade resurser därvid ställs tillförfogande för dessa syften. sålunda anfört i anledning av motionsyrkandena om översyn avutbildningshnjerna m. m. bör som sin mening ge till känna för Kungl.Maj:t. tidigare erinrat om innebär den i kungörelsen om utbildning vid defilosofiska fakulteterna föreskrivna s. k. avstängningsprövningen att fråganom fortsatt undervisning för en heltidsstuderande skall prövas, om denstuderande efter tre terminers studier inom ramen för en studiekurs om 40 poänginte godkänts i samtliga prov för studiekursen. Prövningen görs avvederbörande utbildningsnämnd. Denna prövning har sålunda ett annat syfte änden s. k. tröskelprövningen, som är avsedd att hindra att studerande som påbör- UbU 1972: 30 26 jaten studiekurs inleder studier inom ytterligare studiekurser innan han klarat avi varje fall huvuddelen av den första studiekursen. Imotionerna 1972; 62 och 1972: 194 yrkas att 31 § om avstängningsprövningupphävs och ersätts med effektivare tröskelprövning. I motionen 1972: 500yrkas att bestämmelserna om avstängningsprövning upphävs. Motiveringenför införandet av avstängningsprövningen var att man därigenom skulle kunna geen studerande med klart otillfredsställande studieresultat ett stöd att övergåtill annan utbildning eller till yrkesverksamhet. skulle den kunnabidra till att hålla nere samhällets kostnader för den högre undervisningen. Utskottetkonstaterar att avstängningsprövningen visat sig vara förknippad med storapraktiska svårigheter och att endast ett fåtal studerande avstängtsfrån undervisningen. Enligt läroanstalternas bedömningar motsvarar inte depraktiska resultaten av denna prövning de avsevärda insatser som krävs frånuniversitetsförvaltningarnas sida för att verkställa prövningen enligtkungörelsens föreskrifter. UKÄhar till Kungl. Maj:t avlämnat förslag till vissa ändringar i kungörelsen.Ämbetets förslag innebär att avstängningsprövningen begränsas till att ske engång för varje studerande, nämligen efter de tre första terminernas studier.Samtidigt föreslår ämbetet en viss upp-stramning av reglerna för den s. k.tröskelprövningen. Ämbetets förslag syftar bl. a. till att minska omfattningenav de administrativa rutinerna. Utskottetfinner det angeläget att man så snabbt som möjligt eliminerar den nuvarandestudieordningens administrativa olägenheter. Utskottet vill med anledninghärav betona vikten av att Kungl. Maj:t tar positiv ställning tillUKÄ:s förslag, som i detta avseende har samma syfte som de i förevarande frågaframförda motionsyrkandena. Därjämte anser utskottet att börbemyndiga Kungl. Maj;t att generellt upphäva 31 § eller på försök medge lokaldispens från dess tillämpning därest UKÄ;s förslag inte skulle få önskad effekti vad avser administrativ förenkling. Utskottetföreslår att i anledning av ifrågavarande yrkanden i motionerna1972; 62, 1972: 194 och 1972: 500 bemyndigar Kungl. Maj:t att beträffandeupphävande av eller dispens från den s. k. avstängningsprövningen besluta ienlighet med vad utskottet förordat. Förslagom utredning angående studenternas studiemo-t i v a t i o n har förts fram imotionen 1972; 500. Avsikten är att utredningsresultatet skall kunna tjäna somunderlag för en framtida målsättningsdebatt och reformering av de filosofiskafakulteterna. Medanledning av detta motionsyrkande vill utskottet erinra om det arbete som pågårinom U 68 och om de två rapporter från U 68, som publicerats under titlarna»Val av yrke och utbildning» (SOU 1971: 61) UbU 1972: 30 27 och»Högre utbildning och arbetsmarknad» (SOU 1971; 62). Det synes utskottet inteböra komma i fråga att nu ansluter sig till förslaget om den imotionen begärda utredningen. Utskottet avstyrker därför motionen 1972: 500 idenna del. Tvåyrkanden som båda syftar till att uppnå ökad kontakt mellan avnämarna ochuniversiteten har förts fram i motionen 1972; 194. I denna föreslås ett systemför utbyggd kontakt mellan universiteten, närmast utbildningsnämnderna, ocholika avnämarkategorier med en rådgivande funktion föravnämarrepresentanter-na. Som speciella åtgärder i sådant syfte förordas attregelbundet skall anordnas konferenser och att lokala yrkesråd skall inrättas.Vidare yrkas att det skaU inrättas ett antal tjänster som arbetsmarknadskonsulent.Konsulenten bör enligt motionen vara knuten till det lokala yrkesrådet och hatill uppgift att närmast uppehålla kontakt mellan avnämare samt studenter ochstudievägledare. Iremissyttrandena över dessa motionsyrkanden har behovet av ökad kontaktstrukits under. UKÄ anser att kravet på en närmare samverkan mellanuniversiteten och olika avnämarkategorier är starkt berättigat. Utskottetdelar denna uppfattning. Spörsmålet om lämpliga praktiska former förvidareutvecklingen av universitetsutbildningens lokala och regionalaarbetsmarknadsanknytning hör emellertid till de frågor som U 68 inom ramen försitt utredningsarbete har att pröva vid sina förslag beträffande såvälhögskolans studieorganisation som dess lokala institutionella organisation.Utredningens förslag förväntas bli avlämnat under nästa budgetår och utskottetanser det inte erforderligt att ifrågavarande motionsyrkanden föranleder någonriksdagens åtgärd. Utskottet avstyrker därför motionen 1972; 194 i förevarandedelar. Ipropositionen 1972: 1 har Kungl. Maj:t beträffande nu ifrågavarandemedelsanvisningar föreslagit att för nästa budgetår skall under anslagsrubrikenFörvaltningarna vid universiteten m. m. anvisas ett förslagsanslag av . och under anslagsrubriken utvecklingsarbete viduniversiteten m. m. ett reservationsanslag av . De föreslagnaanslagsbeloppen understiger inte oväsentligt vad UKÄ begärt i sinanslagsframställning. Vidbehandlingen av utbildningsutskottets betänkande 1972; 4 har avslagitvissa i motionen 1972; 1113 framförda yrkanden. Som en konsekvens häravavstyrker utskottet denna motion såvitt nu är i fråga. Närdet gäller resurser för studievägledningen inrymmer UKÄ:s anslagsframställningett treårsprogram som innebär att de nuvarande resurserna ca 6 700 000 kr.vid förvaltningarna och på institutions-och sektionsnivåerna förstärks med . varje budgetår fram t. o. m. /75. För ändamålet harKungl. Maj;t för nästa budgetår beräknat ytterhgare . Utskottet har i det föregående betonat studievägledningensbetydelse för en effektiv utbildningsorganisation. Med hänvisning härtilltillstyrker utskottet yrkandena i motionerna 1972; 62 och 1972; 194 om anvisandeför nästa budgetår av . till studievägledning utöver vad Kungl.Maj:t föreslagit. Utskottet föreslår att detta belopp, som avser såvälstudievägledning knuten till universitetsförvaltningarna som tillinstitutionerna, för nästa budgetår i sin helhet tas upp under anslaget tillförvaltningarna och hemställer att för nästa budgetår tillFörvaltningarna vid universiteten m. m. anvisar ett förslagsanslag av 43 764 000kr. Vad därefter beträffar det förutnämndareservationsanslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete har UKÄ även i fråga omdetta lagt fram ett flerårigt handlingsprogram och föreslagit en betydligt ökadmedelsanvisning. Utskottet föreslår i enlighet med vad som förordats i motionen1972; 62 att förevarande anslag räknas upp med .