bet · FV01JuU9 · 1972-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1972 JuU1972: 9 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. proposition 1972: 21 med förslag tilllag om ändring i , m. m. (ang. högsta domstolens kansli, m.m.). Genom en dagtecknadproposition, 1972: 21, har Kungl. Maj:t, under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoU, föreslagitriksdagen att dels antaga förslag tUl 1) lag om ändring i , 2) lag om ändring i lagen (1955: 261) om avstängnmg avdomare, 3) lag om ändring i lagen (1957: 132) med särskUdabestämmelser angående domstolama och rättegången vid krig eUer krigsfara m.m., 4) lag om ändring i mUitära rättegångslagen (1948:472), dels bemyndiga Kungl.Maj:t att vid högsta domstolen inrätta en ordinarie tjänst för kanslichef medbeteckningen r. Ianledning av propositionen har väckts följande motioner: 1972:1498 av m. fl. (fp), 1972: 1499 av m. fl. (m).Motionsyrkandena anges på s. 9 och 10. 1 propositionen föreslås att nedrejustitierevisionen skaU upphöra som en självständig myndighet och att dessföredragande- och kansliorganisation skaU inordnas i högsta domstolen (HD).HD:s ordförande skaU enUgt propositionen vara den samlade organisationenschef. Under honom skaU kansliet förestås av en kanslichef. De bestämmelser omHD som bör finnas i annan lag än gmndlag förs samman i 3 kap. rättegångsbalken.I stor utsträckning lämnas emeUertid åt HD själv att meddela bestämmelser omdomstolens organisation och verksamhet. De vid propositionen fogade lagförslagen är av följandelydelse. 1) Förslag till Lag om ändring i rättegångsbaUen Härigenom förordnas i fråga om , dels att 3 kap. 46 och 8 §§ samt33 kap. 7 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 3 kap. skaU införas en ny paragraf, 7 §, avnedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 KAP. utgöres av högsttjugotvå justitieråd. Konungen förordnar ett av justitieråden att varadomstolens ordförande. skall vara delad i två eller flera avdelningar. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vid överläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvika från rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av högsta domstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om det prövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen fråga skall avgöras av högsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar eller beslut mot varandra stridande åsikter i fråga om viss rättsgrundsats eller lagtolkning å olika tider gjort sig gällande inom högsta domstolen, äge vad nu är föreskrivet tillämpning allenast i det fall, att avdelningen finner den rådande meningen avvika från dom eller beslut, som senast meddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, som angår häktad eller eljest enligt sårskild föreskrift fordrar skynd- skall vara delad i två eller fleraavdelningar. Avdelningarna äro lika behöriga att upptaga mål, som högsta domstolenhandlägger. Högsta domstolens ordförande är tillika ordförande på enavdelning. Ordförande på annan avdelning är det justitieråd som Konungenförordnar. Justitieråden indelas till tjänstgöring på avdelningarnaför enligt grunder som högsta domstolen beslutar. JuU 1972: 9 Nuvarandelydelse samt avgörande, om målet förekommer å sådan tid, att det icke utanmenlig tidsutdräkt kan avgöras av högsta domstolen i dess helhet. Då mål avgöres av högsta domstoleni dess helhet, böra, om laga hinder ej möter, aUa justitieråden deltaga iavgörandet. Finner någon av högsta domstolens avdelningar vidöverläggning till dom eller beslut den å avdelningen rådande meningen avvikafrån rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av högstadomstolen, må avdelningen förordna, att målet i hela dess vidd eller, om detprövas kunna ske, allenast viss i målet uppkommen fråga skall avgöras av högstadom-.stolen i dess helhet. Sådant förordnande må också meddelas, om det iannat fall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet ellerviss fråga avgöres av högsta domstolen i dess helhet. Hava i särskilda, för avdelningen kända domar ellerbeslut mot varandra stridande åsikter i fråga om viss rättsgrundsats ellerlagtolkning å olika tider gjort sig gällande inom högsta domstolen, ägeförsta stycket första punkten till-lämpning allenast i det fall, att avdelningenfinner den rådande meningen avvika från dom eller beslut, som senastmeddelats. Vad nu är stadgat avser ej mål, som angår häktad ellereljest enligt särskild föreskrift fordrar skyndsamt avgörande, om måletförekommer å sådan tid, att det icke utan menlig tidsutdräkt kan avgöras avhögsta domstolen i dess helhet. Då mål avgöres av högsta domstolen i dess helhet, skola,om laga hinder ej möter, alla justitieråden deltaga i avgörandet. 6 § I behandling av fråga rörandetiUstånd, att talan må komma under högsta domstolens prövning, skola treledamöter deltaga. ' Senaste lydelse 1971:218. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse prövningstillstånd, som förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § första stycket, avgöres dock av de ledamöter som pröva målet. Konungen bestämmer, i vilken omfattning åtgärd, som avserallenast måls beredande, må vidtagas av nedre justitierevisionen ellertjänsteman vid denna. Skall högsta domstolen avgiva yttrande över ansökan, somavses i 26 § regeringsformen, må beslut i frågan fattas av tre ledamöter. Då avdelning behandlar ansökan omresning eller besvär över domvilla i något av högsta domstolen avgjort mål, måej ledamot, som deltagit i det tidigare avgörandet, tjänstgöra på avdelningen, omdomföft antal ledamöter ändå är att tillgå inom domstolen. / nedre justitierevisionen skola för måls beredande tillbehandling i högsta domstolen finnas revisionssekreterare. Re visionssekreterareskall vara lagfaren. Vid nedre justitierevisionen skall ock för högstadomstolen finnas kansli, som hålles öppet för allmänheten å bestämda tider. Närmare bestämmelser om nedre justitierevisionensorganisation och verksamhet meddelas av Konungen. För beredning och föredragning av mål i högsta domstolenskola hos domstolen finnas revisionssekreterare, vilka skola vara lagfarna. Vid högsta domstolen skall finnas kansli. 33 KAP. 7 §3 Har någon hos nedre justitierevisionen skriftligen anmältombud, som äger för honom mottaga stämning eUer annan handling, må i denomfattning anmälan avser delgivning ske med ombudet. Har någon hos högsta domstolen skrifdigen anmält ombud,som äger för honom mottaga stämning eller annan handling, må i den omfattninganmälan avser delgivning ske med ombudet. Anmälan må göras endast av den som,då anmälan sker, äger hemvist inom rUcet och skaU avse ej . Såsom ombud må endast den anmälas, som äger hemvist inom riket. * Förutvarande 7 § upphävd genom 1971:218. JuU 1972: 9 5 skaUombudets postadress uppgivas. Sker ändring däri, skall anmälan därom göras. Ärnågon enligt denna paragraf behörig att mottaga delgivning för annan, äge vad i5 och 15 §§ delgivningslagen är stadgat icke tUl-lämpning å delgivning meddenne, med mindre delgivning med ombudet erUigt 7 eller 12 § delgivningslagenej kan ske. Denna lag träder i kraft . TUl följdhärav skall 24 § regeringsformen, som enligt kungörelsen (1971:31) om beslutadändring i regeringsformen" skall upphöra att gäUa men skall tUlämpas intiUdess Konungen och bestämmer annat, icke tUlämpas efter utgången avjuni 1972. Genomlagen upphäves lagen (1946:879) om högsta domstolens sammansättning ochtjänstgöring. Högstadomstolen får bestå av fler än tjugotvå justitieråd till dess antalet nedgåtttiU detta antal tUl följd av inträffade ledigheter. Om särskilda skälföreligger, får dock nya ledamöter utses . Bestämmelsernai 33 kap. 7 § första och tredje styckena om delgivning medombud gäUer även sådant ombud som enligt paragrafens äldre lydelse har anmältshos nedre justitierevisionen. ' öppet brev om utfärdandet av kungörelsen upplästi . 2) Förslag tiU Lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning av domare Härigenom förordnas, att 1 § lagen (1955:261) omavstängning av domare skall ha nedan angivna lydelse. Är domare på sannolika skäl misstänkt för brott, som kan antagasmedföra avsättning, må han avstängas från utövning av tjänsten. Med domare avses i denna lag ledamot samt lagfarenbefattningshavare, som ej är ledamot, vid allmän underrätt, hovrätt, nedrejustitierevisionen eUer högsta domstolen eller vid regeringsrätten, arbetsdomstolen,försäkringsrådet, , kammarrätt, skatterätt eller länsrätteller, då Konungen förordnat därom, vid annan särskUd domstol. Med domare avses i denna lag ledamot samt lagfarenbefattningshavare, som ej är ledamot, vid aU-män underrätt, hovrätt ellerhögsta domstolen eller vid regeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet,, kammarrätt, skatterätt eller länsrätt eller, då Konungenförordnat därom, vid annan särskild domstol. Denna lag träder i kraft den 1 juH 1972. Senaste lydelse 1971:1062. JuU 1972: 9 3)Förslag till Lag om ändring i lagen(1957:132) med särskilda bestänmielser angående domstolarnaoch rättegången vid krig eller krigsfara m.m. Härigenom förordnas, att 3 § lagen (1957:132) medsärskilda bestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig ellerkrigsfara m.m. skaU ha nedan angivna lydelse. Konungen äger bestämma, att Konungenäger bestämma, att lagfaren domare i eller befattnings- lagfaren domare ieller befattnings havare vid underrätt, hovrätt el- havare vid underrätt, hovrätt eUer ler nedre justitierevisionen skall högsta domstolen skall tjänstgöra tjänstgöra i annan befattning vid i annan befattning vid någon av någon av nämnda myndigheter, nämnda myndigheter, domare dock domare dock endast i domarbefatt- endast i domarbefattning. Vad nu ning. sagts gäller icke justitieråd. Vad i lag finnes stadgat om att den som redaninnehaft uppdrag som nämndeman eller uppnått viss ålder må avsäga sig uppdrageteUer att nämndeman ej må hava uppnått viss ålder, skall ej äga tillämpning. Förordnandesom tekniskt sakkunnig ledamot för patentmål, sakkunnig vid sjöförklaring eUersjöförhör eller särskild ledamot för mål om av dispasch skall, om tidenför förordnandet utgår, fortfarande gälla intill dess annat beslut meddelas. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1971:1063. JuU 1972: 9 4)Förslag tm Lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenom förordnas, att 93 a § militärarättegångslagen (1948: 472) sikall upphöra att gäUa dagen efter den, då dennalag enligt därå med delad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 1Senaste lydelse 1964: 200. I motionen 1972: 1498 av herrErnulf m. fl. (fp) hemställes att vid behandlingen av prop. 1972: 21beslutar om följande ändringar i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag tillLag om ändring i : Maj.ts förslag Motionens förslag 3 KAP. 4 § utgöres av utgöres av Konung- högst tjugotvå justitieråd. Konimg- en förordnar ett av justitieråden att en utser en av högsta domstolens vara domstolens ordförande. ledamöter att för sin tjänstetid vara skall vara delad i två eller fleraavdelningar. Avdelningarna är lika behöriga att upptaga mål, som högstadomstolen handlägger. Högsta domstolens ordförande domstolens ordförande ärtillika ordförande på en avdel- är tillika ordförande på en avdel ning. Ordförande på annan avdel- ning. Ordförande på annan avdel ning är det justitieråd som Ko- ning utses likaledes bland högsta nimgen förordnar. domstolens ledamöter av Konung- en förledamotens tjänstetid. Justitieråden indelas till tjänstgöring på avdelningarnaför enligt grander som högsta domstolen beslutar. I motionen 1972:1499 av m. fl. (m) hemstäUesA. att måtte antaga det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i med den ändringen att dels 3 kap. 4 §erhåller nedan angivna lydelse, dels i 3 kap. införes en ny paragraf, 9 §, avnedan angivna lydelse. utgöres av högsttjugotvå justitieråd. Konungen förordnar ett av justitieråden att för sintjänstetid vara domstolens ordförande. skall vara delad i två eUer fleraavdehiingar. Avdelningarna äro lika behöriga att upptaga mål, som högstadomstolen handlägger. Högstadomstolens ordförande är tillika ordförande på en avdelning. JuU 1972: 9 10 Ordförandepå annan avdelning är det justitieråd som Konungen för hans tjänstetidförordnar. Justitierådenindelas till tjänstgöring på avdelningarna enligt gmndersom högsta domstolen beslutar. 9§ Närmare bestämmelser om högsta domstolens kansli samt omrevisionssekreterarnas och andra tjänstemäns befattning med beredningen av målmeddelas av Konungen. B. att uttalar att tjänsterna somrevisionssekreterare skaU vara ordinarie. Beredning och föredragning av mål och ärenden hoshögsta domstolen (HD) har ombesörjts av nedre justitierevisionen,som i formellt hänseende utgör en egen myndighet, skild från HD. TUl nedrejustitierevisionen är också knutet. Enligt särskild arbetsordningbestår nedre justitierevisionen av revisionssekreterare som ledamöter. En avdessa är revisionens ordförande och har ansvaret för arbetets jämna gång.Antalet relvisionssekreterar-tjänster är f. n. 35, varav 27 ordinarie och 8extra. Utöver revisionssekreterarna är i revisionen anställda omkring 60tjänstemän. Ipropositionen föreslås att nedre justitierevisionen skall upphöra somsjälvständig myndighet och att dess föredragande- och kansli-organisaton skallinordnas i HD. HD:s ordförande skall enligt propositionen vara den samladeorganisationens chef. Under honom skall kansliet förestås av en kansUchef. Debestämmelser om HD som bör finnas i annan lag än grundlag föreslås blisammanförda i 3 kap. . I stor utsträckning lämnas emellertid åtHD själv att meddela bestämmelser om domstolens organisation och verksamhet: Ilikhet med departementschefen anser utskottet att, även om nedrejustitierevisionen visat sig väl fylla sin uppgift som berednings- ochexpeditionsorgan, det nuvarade systemet där är knutet till en fråndomstolen i princip fristående myndighet är föråldrat och frånpraktisk-organisatoriska synpunkter olämpligt. I enlighet härmed delarutskottet uppfattningen att nedn; justitierevisionen bör upphöra somsjälvständig myndighet och omvandlas till ett kansli för HD. Den av Kungl.Maj:t föreslagna omorganisationen synes enligt utskottets mening på etttiUfredsställande sätt tUlvarata det värdefulla i den nuvarande ordningen ochskapa goda fömtsiittningar för ett effektivt arbete inom JuU 1972: 9 11 HDoch - i förening med de nya fullföljdsreglerna - kortare rättegångstider.Samtidigt bör emellertid framhållas att det inte kan uteslutas atttillämpningen av de nämnda fullföljdsreglerna kan innebära att vissa detaljer iorganisationen kan behöva ses över . Denförfattningsmässiga regleringen i Kungl. M'aj:ts förslag har liksommotsvarande, nu gällande bestämmelser sin utgångspunkt i 17 § regeringsformen,vars andra stycke föreskriver att närmare bestämmelser om HD:s sammansättningoch tjänstgöring meddelas i särskild lag, stiftad av Kungl. Maj:t och riksdagensamfällt i den ordning som anges i 87 § 1 mom. regeringsformen. I enlighet medgmndtanken bakom detta lagrum - att HD i sin dömande verksamhet skall varaobimden av den verkställande makten - har som allmän utgångspunkt ipropositionen angivits att alla viktigare bestämmelser om domstolensorganisation och verksamhet skall meddelas i lag, medan frågor som gällerberedningen av mål och ärenden eller är av uteslutande administrativ natur kanregleras genom bestämmelser meddelade av Kungl. Maj:t eller överlämnas tillHD:s eget bedömande. Det område som skaU regleras genom lagstiftning har ipropositionen avsevärt inskränkts i förhållande tUl vad som regleras i 1946års lag om HD:s sammansättning och tjänstgöring. Inskränkningen, som ibetydande utsträckning avses ske genom att frågor överlämnas åt HD:s egetavgörande, är emellertid enligt utskottets mening väl förenlig medregeringsformens nyssnämnda stadgande. Imotionen 1972: 1499 föreslås att området för Kungl. Maj:ts befogenheter i nuifrågavarande hänseende bör komma till uttryck i lagtext genom tillägg av enparagraf i 3 kap. . Lagrummet bör enligt motionärema innehållaatt närmare bestämmelser om högsta domstolens kansli samt omrevisionssekreteriarnas och andra tjänstemäns befattning med beredningen av målmeddelas av Konungen. Bestämmelseri de hänseenden som anges i motioriärernas förslag kan, som understryks avlagrådet och departementschefen (prop. s. 43 och 46), meddelas av Kungl. Maj:tutan särskilt bemyndigande. Departementschefen framhåller emellertid också (s.29) att frågor som gäller HD:s verksamhet i stor utsträckning bör överlämnastUl domstolens eget bestämmande. Utskottet delar denna uppfattning och finnermot den angivna bakgrunden inte anledning tillstyrka den av motionärernaföreslagna kompletteringen. Beträffande3 kap. förslaget till lag om ändring i innehåller motionen1972: 1499 också ett yrkande att 4 § skaU kompletteras med bestämmelser avinnebörd att ordförande och avdelningsordförande i skall förordnas för sintjänstetid. Yrkande av samma innebörd återfinns i motionen 1972: 1498. föreskrivsi 5 § lag att HD:s ordförande och ordförande på avdelning i HD utses för sin tjänstetid.Bestämmelsen tillkom på initiativ av (ILU 1946:43, rskr 1946:333)som, såvitt gäller HD:s ordförande, ansåg att ordförandens ledande stäUninginom domstolen blev mera markerad om han förordnades för tjänstetiden än omförordnandet gällde obestämd tid. Någon motsvarande föreskrift har, iöverensstämmelse med vad som gäller för regeringsrättens ordförande, inteupptagits i propositionen. Till stöd för motionsyrkandet framhåUer motionärema ianslutning till uttalanden av lagrådet (prop. s. 42) att den ledande och självständigaställning för HD:s ordförande som avsetts av skulle rubbas med enordning som innebär att ordföranden mot sin vilja av Kungl. Maj:t kundeentiedigas från uppdraget som ordförande. Motionärerna erinrar vidare om attpresidenterna i hovrätterna och kammarrätterna utövar sina administrativachefsskap för sin tjänstetid, och de ifrågasätter lämpligheten från allmänsynpunkt av en ordning som innebär att ordförandena i de båda högstainstansema, HD och regeringsrätten, är de enda chefsdomarna i landet, vilkaschefsställning inte är fastlagd för tjänstetiden. Utskottet vUl för sin del först erinra om att riksdagensstäUnings-tagande till den förvaltningsrättsreform, som i huvudsakträdde i kraft , också innebar att motsvarande bestämmelse omtid för förordnande som ordförande saknas beträffande ordförande ochavdelningsordförande i regeringsrätten. I likhet med departementschefen finnerutskottet att HD:s ordförande, liksom regeringsrättens ordförande,uppenbarligen kommer att inta en ledande självständig ställning även utan dylikföreskrift i lag. Utan lagstadgande har för övrigt de givnaförordnandena för ordförande och övriga avdelningsordförande i regeringsrättenmeddelats för tjänstetiden. Mot det föreslagna stadgandet, såvitt gälleravdelningsordförande, talar ovissheten om vilket antal avdelningar - och avdelningsordförande- som erfordras i HD, då de nya fullföljdsreglema varit i kraft någon tid. Pådessa skäl avstyrker utskottet motionäremas förslag i denna del. Utöver vad ovan upptagits innehåller motionen 1972: 1499yrkande rörande anställningsformen för de tjänster för revisionssekreterare somdet ankommer på Kungl. Maj:t att inrätta om propositionen bifalles.Departementschefen uttalar i propositionen (s. 46) att för kanslichefen, somunder HD:s ordförande skall förestå , bör inrättas en ordinarietjänst med beteckningen r, medan tjänstema för revisionssekreterare liksom förövrig personal bör inrättas som extra ordinarie eller som extra. I motionen yrkas att skall uttala att tjänsternasom revisionssekreterare skall vara ordinarie. Motionärema framhåller att detär ytterst angeläget att föredragandena i HD inte blir mindre kvalificerade JuU 1972: 9 13 n. och att effektiviteten inte försämras. Revisionssekreterarnas arbetsuppgifterär enligt motionäremas mening i aUt väsentUgt att jämstäUa med renadomargöromål, och samma skäl som föraiUeder att domartjänster i övrigt imättaspå ordinarie stat talar för att revisionssekreterar-tjänstema skall varaordinarie. UtskottetvUl i denna del först framhåUa att ordinariesättning av domartjänst innebäratt innehavaren av tjänsten åtnjuter gmndlagsfäst skydd för sin anställning.Den betydelse detta har för domstolarnas självständighet och oberoende kaneiUigt utskottets mening icke nog understrykas. Tjänstema somrevisionssekreterare intar emeUertid så tiU vida en särstäUning som innehavarnainte utövar någon dömande verksamhet i egentlig bemärkelse utan har somhuvuduppgift att föredra mål eUer ärenden inför högsta domstolen. Tjänstgöringsom revisionssekreterare ingår också som ett led i den aUmänna domarkarriären.I vad mån detta även i fortsättningen skall bU faUet blir beroende på lösningenav de större frågoma om hur jurist- och domarutbildningen och rekryteringen avdomare bör ordnas . Chefen för har i dagarnabemyndigats att tillkaUa sakkunniga för ett utredningsarbete på detta område.Anförda omständigheter utgör enligt utskottets mening ett starkt skäl motordinariesättning av revisionssekreterartjänstema i den nya organisationen. Isamma riktning verkar det förhåUandet att de motsvarande tjänstema somföredragande vid regeringsrätten inte ordinariesattes då statsmakterna förraåret i samband med den allmänna förvaltningsreformen beslöt inrätta en särskUdkansli- och föredragandeorganisation vid regeringsrätten. På dessa skälavstyrker utskottet motionen 1972: 1499 också i denna del. Iövrigt föranleder propositionen icke någon erinran eUer något yttrande frånutskottets sida. Utskottet tUlstyrker således propositionen i dess helhet ochavstyrker bifall tUl motionema 1972: 1498 och 1972: 1499. A. att beträffande tiden för förordnandesom högsta domstolens ordförande, m. m., med avslag på motionen 1972: 1498 och motionen 1972: 1499 i denna del, antager 3 kap. 4 § i det genom propositionen 1972: 21 framlagda förslaget tUl lag om ändring i ; B. att rUcsdagen med avslag på motionen 1972:1499,såvitt gäUer bemyndigande för Kungl. Maj:t att utfärda vissa bestämmel ser, antager förslaget tUl lag om ändring i i övrigt; C. att rUfsdagenantager förslagen tUl l)lag om ändring i lagen (1955: 261) om avstängnmgav domare, JnU 1972: 9 14 2) lag om ändring i lagen (1957: 132) med särskUda bestämmelser angåendedomstolama och rättegången vid krig eller krigsfara m. m., 3) lag om ändring i mUitära rättegångslagen (1948: 472); D. att bemyndigar Kimgl. att vidhögsta dom stolen inrätta en ordinarie tjänst för kanslichef med beteck ningen r; E. att beträffande anstäUningsformen förrevisionsse kreterarna avslår motionen 1972: 1499 i denna del. Närvarande:fra (), (), fröken (), herrar Larfors (s),i (c), i (s). i (fp), (), fm Hjelm-WaUén (s), herrar Måbrink (vpk), i (fp),(). i (c), fm () och iMalmö (s). 1.av fm (), herrax (). i (fp), Johanssoni (c), i (fp), () och i (c), vilka ansett deb att det stycke på s. 12 i utskottets yttrandesom börjar med orden »Utskottet viU» och slutar med orden »denna del.» bortersättas med text av följande lydelse: Såvittframgår av departementschefens uttalanden har med förslaget om borttagande avbestämmelsen om förordnande för tjänstetiden för HD:s ordförande inte på någotsätt åsyftats att mbba den ledande och självständiga stäUning som denne enligtde ovan återgivna förarbetena fömtsatts skola ha. En förskjutning härvidlagskuUe emeUertid som lagrådet och motionärema framhåUer onekUgen bUförhåUandet, om ordföranden skiUle mot sin vUja av Kungl. Maj:t kunnaentiedigas från uppdraget som ordförande. En sådan ordning skuUe också få denkonsekvensen att ordförandena i de båda högsta instansema, HD och regeringsrätten,blev de enda chefsdomama i landet som inte hade sin chefsställning fastlagdför tjänstetiden. Lagenom allmänna förvaltningsdomstolar iimehåUer visserUgen icke någon föreskrift omför vUken tid regeringsrättens ordförande skaU JuU 1972: 9 15