bet · FV01SfU7 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:7 betänkande i anledning avmotioner om lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd. I detta betänkande behandlas motionen 1972:449 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemställs bl. a. att uttalar sig föratt jämställdhet mellan vardera av två makar och ensamstående pensionstagare ifråga om grundpensionens storlek skall vara genomförd från och med den femteetappen av programmet för årliga pensionshöjningar genom pensionstillskott (1juli 1973); motionen 1972:452 av fruKristensson m. fl. (m), vari hemställs att i skrivelse till Kungl.Maj:t begär utredning och förslag syftande till att pensionsförmånerna inom denallmänna försäkringen i likhet med den fr. o. m. 1971 genomfördasärbeskattningen - görs oberoende av civUstånd; motionen 1972:454 av iHölö (c) och fröken i (c), vari hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning och förslag till plan för en sådanreformering av folkpensioneringen att pensionsförmånernas storlek bliroberoende av civilstånd. Motionen 1972:449 behandlas i dettabetänkande endast i vad den avser ovan redovisade yrkande. Övriga yrkanden imotionen behandlar utskottet i annat sammanhang. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet (f. n. )eller för gift försäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form avålderspension eller förtidspension, av basbeloppet. Om maken åtnjuter tvåtredjedelar av hel förtidspension elier halv förtidspension, utgårålderspensionen i förra fallet med 76 2/3 och i senare fallet avbasbeloppet (AFL 6:2). Hel förtidspension inom folkpensioneringen utgör likaledes90 % av basbeloppet eller för gift försäkrad, vars make åtnjuter folkpension iform av ålderspension eller hel förtidspension, av basbeloppet. Om bådamakarna åtnjuter förtidspension och endera eller båda erhåller partiellförtidspension, skall vid beräkningen av pension hel förtidspension utgöra, omtvå tredjedelar av hel förtidspension utgår till andra 11 saml Nr 7 maken 76 2/3 och, om halv förtidspension utgår till denne,av basbeloppet (AFL 7:4). Hustrutillägg kan tillkomma hustru till den som åtnjuterfolkpension i form av ålderspension eller förtidspension, om hustrun fyllt 60år och själv inte åtnjuter folkpension samt makarna varit gifta minst 5 år.Hustrutilläggets maximibelopp utgör skillnaden mellan å ena sidan sammanlagdaårsbeloppet av folkpension i form av ålderspension till två makar jämte tvåpensionstillskott samt å andra sidan sådan pension till ogift jämte ettpensionstillskott (1 § lagen (nr 392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension). Hustrutillägg kan utgå även ommannen har endast partiell förtidspension. Hustrutillägget är därvid integraderat som mannens pension. Det har ansetts att den för rätten till hustrutillägg föreskrivna inkomstprövningen fyller motsvarande funktion. Vid tillämpningen av folkpensioneringens nu redovisadebestämmelser skall gift pensionsberättigad, som stadigvarande lever åtskildfrån sin make, likställas med ogift pensionsberättigad om inte särskilda skälföranleder till annat. Med gift pensionsberättigad likställes å andra sidanpensionsberättigad, som stadigvarande sammanbor med någon, med vilken denpensionsberättigade varit gift eller har eller har haft barn (AFL 10:1). Ett avsteg från den inom folkpensioneringen gällandeprincipen att gift försäkrad tUlerkännes lägre pension än ogift har gjorts ilagen (nr 205) om pensionstillskott. Enligt denna utgårpensionstillskott med.,samma belopp till gift och ogift. F. n. uppgårtillskotten till av basbeloppet. De ökar av basbeloppet den1 juli till dess att de den uppgår till av basbeloppet. Reglerna om pensionstillskotttillkom efter förslag av pensionsförsäkringskommittén (SOU 1968:21). Kommitténframhöll att enligt dittills tillämpad ordning gift pensionär hade fått enmindre årlig pensionsökning än en ogift, något som främst motiverats av att tvåmakar genom samboendet ansetts ha något lägre levnadskostnader än ogifta. Kommitténifrågasatte om man borde fortsätta efter samma linje. Med hänsyn tillutvecklingen av konsumtionsvanorna och till den ändrade synen i det modernasamhället till förmån för ökande ekonomisk självständighet för makar iförhållande till varandra ansåg kommittén starka skäl tala för att i framtidenlika stora pensionshöjningar gavs till gift som till ogift. Den skillnad mellangift och ogift i pensionshänseende som redan existerade skulle visserligenfinnas kvar men minska i betydelse eftersom de nya pensionshöjningarna kom attmotsvara en ökande andel av den samlade pensionen. Kommitténs resonemanggodtogs av regering och riksdag (prop. 1969:38, 2LU 1969:41). Även vid 1970 och riksdagar väcktes motioner somsyftade till individuella folkpensionsförmåner oavsett civilstånd. dagen godkända betänkande 1971:24 framhöUsocialförsäkringsutskottet bl. Den i motionerna aktualiseradefrågan är av stor principiell betydelse. En lösning i Unje med motionärernasönskemål medför också betydande faktiska konsekvenser i fråga om förmånerna förett stort antal folkpensionärer. kan i principansluta sig till de synpunkter som framförts i motionerna. Den ändrade synen idet moderna samhället till förmån för ökad ekonomisk självständighet för makari förhållande till varandra talar för en justering såväl av skatte- ochavgiftsregler som av bestämmelser om utgående förmåner. Hit bör då räknas inteendast förmåner inom folkpensioneringen utan också förmåner på detstudiesociala området, inom arbetsmarknadsutbildningen, familjestödet, m. m.där gifta och ogifta i vissa avseenden behandlas olika. När det gällerfolkpensioneringen har man redan tagit ett steg i riktning mot individuellaförmåner i och med att pensionstillskotten, som infördes , gjortsoberoende av civilstånd. Den skillnad mellan gifta och ogifta ipensionshänseende som finns i grundförmånen består, men skillnaden minskar ibetydelse allt eftersom pensionstiU-skotten kommer att motsvara en större andelav den samlade pensionen. Utskottet utgår från att man vid framtidapensionsförbättringar kommer att gå vidare efter samma princip.Familjelagssakkunnigas översyn av den famUjerättsliga lagstiftningen med siktepå ett samhälle där varje vuxen individ kan ta ansvar för sig själv utan attvara ekonomiskt beroende av anhöriga och där jämlikhet mellan män och kvinnorär en realitet kan också komma att ytterligare understryka en utveckling idenna riktning. Utskottet framhöll attgenomförandet av fullständig likhet mellan gift och ogift var en mycketkostnadskrävande reform och hänvisade till att inom pensionsålderskommitténpågick utredningsarbete som gällde såväl en allmän sänkning av pensionsåldernsom en standardsäkring av utgående pensioner. Båda dessa reformer skulle vidett genomförande komma att innebära avsevärt höjda statsutgifter och utskottetansåg -med hänsyn till det överblickbara samhällsekonomiska utrymmet ochavvägningen gentemot andra angelägna reformkrav - inte realistiskt att begärautredning av frågan om ytterligare en kostnadskrävande reform även om denna ioch för sig var väl motiverad. Tills vidare fick man enligt utskottets meninginrikta sig på den utveckhng mot jämställdhet mellan gifta och ogifta somskedde genom pensionstillskottens fortsatta utbyggnad. Utskottet utgick frånatt Kungl. Maj:t med uppmärksamhet skulle följa frågan och i möjlig mån anpassakommande reformförslag på pensionsområdet efter principen om lika förmån förgift och ogift. Enligt riksförsäkringsverketsstatistik uppgick antalet gifta folkpensionärer som uppbarålderspension eller hel förtidspension och vars make uppbar motsvarandeförmåner till 326 222. En höjning av dessa pensionärers förmåner från 70 till90 % av basbeloppet skulle medföra en kostnad vid ett basbelopp av . pådrygt 463 milj. kr. En reform om lika pension för gift och ogift skulle vidaremedföra kostnader på grund av hustrutilläggen, som utgick i 53675 fall, samt på grund av partiella förtidspensioner, som vidsamma tidpunkt utgick till 2 414 pensionärer gifta med annan folkpensionär. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet eller för giftförsäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension, av basbeloppet. Åtnjuter maken två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension, utgår ålderspension i förra falletmed 76 2/och i senare fallet av basbeloppet (AFL 6:2). Motsvarandebestämmelser gäller i fråga om förtidspension inom folkpensioneringen (AFL7:4). De förevarande motionerna syftar alla till attpensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen skall utgå med samma beloppoavsett den försäkrades civilstånd. Den i motionerna aktualiserade frågan prövades avsocialförsäkringsutskottet vid förra årets riksdag. Utskottet framhöll därvidi ett av godkänt betänkande (SfU 1971:24) bl.a. att den ändrade syneni det moderna samhället till förmån för ökad ekonomisk självständighet förmakar i förhållande till varandra talade för en justering såväl av skatte- ochavgiftsregler som av bestämmelser om utgående förmåner. Till förmånerna bordedärvid räknas inte bara förmåner inom folkpensioneringen utan också förmåner pådet studiesociala området, inom arbetsmarknadsutbildningen, familjestödet m.m., där gifta och ogifta i vissa avseenden behandlades olika. Utskottethänvisade till att man när det gällde folkpensioneringen tagit ett steg iriktning mot individuella förmåner i och med de 1969 infördapensionstillskotten och utgick från att man vid framtida pensionsförbättringarskulle komma att gå vidare efter samma princip. Familjesakkunnigas översyn avden familjerättsliga lagstiftningen med sikte på ett samhälle där varje vuxenindivid kan ta ansvar för sig själv utan att vara ekonomiskt beroende avanhöriga och där jämlikhet mellan kvinnor och män aren realitet kunde enligtutskottets mening komma att ytterligare understryka en utveckling i sådanriktning. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt från . Ävenom några avgörande sociala invändningar i och för sig knappast kan riktas motatt två makars sammanlagda pensionsförmåner beloppsmässigt understiger vad somutgår till två ensamstående, talar enligt utskottets mening, i vart fallnumera, sedan i andra sammanhang godtagit principen att makar börbetraktas som i förhåUande till varandra ekonomiskt självständiga subjekt,principiella skäl med betydande styrka mot att förmånerna differentieras medhänsyn till den försäkrades civilstånd. riksdagsbeslut om pensionstillskott innebär attdessa utgår med samma belopp till gifta och ogifta. Är 1970 genomfördes enskattereform, vars kanske betydelsefullaste inslag var att inkomst avförvärvsarbete skall anses ha samma skattekraft - och alltså beskattas enligtsamma skatteskala vare sig inkomsttagaren är gift eller ogift och att grundavdrag - motsvarigheten till de tidigareortsavdragen - liksom avdrag på den slutliga skatten (s. k. skattereduktion) iprincip skall göras med samma belopp, oavsett den skattskyldiges civilstånd. Utskottet kan i princip ansluta sig tUl syftet medmotionerna. Genomförandet av jämställdhet mellan gift och ogift är emellertiden utomordentligt kostnadskrävande reform. Enbart en uppräkning avålderspensionen från av basbeloppet kan på grundval avriksförsäkringsverkets statistiska material beräknasmedföra en merkostnad för statsverket på mellan 460 och 465 milj. kr., vartUlkommer kostnadsökningar för förtidspensioner, kommunala bostadstillägg m. m. F. n. pågår inom pensionsålderskommittén utredningsarbetegällande dels en sänkning av den allmänna pensionsåldern dels enstandardsäkring av utgående pensioner. Båda dessa av prioriteradeförbättringar av pensionerna kan, om de realiseras, väntas medföra högstbetydande kostnadsökningar för staten. Den i och för sig väl motiverade reformpå pensionsområdet som aktualiserats i de förevarande motionerna måste därförenligt utskottets mening under alla förhållanden ske etappvis och under långtid. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t i enlighet med tidigare riksdagsuttalandenmed uppmärksamhet följer frågan och i möjlig mån anpassar kommandereformförslag pä pensionsområdet efter principen om lika förmåner för gifta ochogifta. Med det anförda anser utskottet sig böra avstyrka bifalltill samtliga motionsyrkanden. Med hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att avslår 1) motionen1972:449, i vad den behandlas i detta betänkande, 2) motionen1972:452, 3) motionen1972:454. Närvarande: herrar (), (), Ringaby(m), Karisson i (s), i Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), fröken (), herrar (), i (m), i (vpk), i (c), fröken (),herrar () och (). 1) av i (vpk) som dels anfört följande: "Jag kan i allt väsentligt instämma iutskottsmajoritetens uppfattning att principiella skäl talar för attfolkpensionens storlek inte bör vara beroende av om pen-sionären är gift ellerogift. 1 motsats till majoriteten anser jag emellertid likställighet mellangifta och ogifta när det gäller rätten till pension vara ett så rättmätigt kravatt genomförandet av sådan likställighet inte får skjutas . har redan i andra sammanhang accepterat attmakar bör betraktas som i förhållande till varandra ekonomiskt självständigasubjekt. Enligt min mening är det särskilt angeläget att man anläggermotsvarande betraktelsesätt när det gäller rätten till sociala förmåner, isynnerhet som nuvarande bestämmelser om rätt till pension leder till resultatsom från rättvise- och andra synpunkter framstår som klart stötande. Med det anförda tillstyrker jag bifall till motionen1972:449, i vad den behandlas i detta betänkande." dels ansett att utskottet under punkten 1 bort hemställa "att med bifall tillmotionen 1972:449, i vad den behandlas i detta betänkande, uttalar attjämställdhet mellan vardera av två makar och ensamstående pensionstagare ifråga om grundpensionens storlek skaU vara genomförd från och med den femteetappen av programmet för årliga pensionshöjningar genom pensionstillskott,dvs. 2) av herrar Ringaby (m), Mundebo (fp), i (m) och fröken (), vilka dels anfört följande: "Vi kan helt ansluta oss till utskottsmajoritetensuppfattning att principiella skäl talar för att jämstäUdhet bör råda mellangifta och ogifta när det gäller rätten till folkpensionsförmåner och finner det med hänsyn till den positiva inställning till principfrågan som utmärkermajoritetens uppfattning anmärkningsvärt att majoriteten inte velat medverkatill en utredning i ämnet, i synnerhet som den differentiering av förmånernasom nu tillämpas från rättvisesynpunkt ter sig klart stötande. Även från social synpunkt talar enUgt vår uppfattningvägande skäl för att storleken av folkpensionsförmånerna blir oberoende av deförsäkrades civilstånd. Detta gäller i särskilt hög grad i fråga omförtidspensionärer. Om någon pensioneras kommer hans pension inte attfölja den standardutveckUng som hans lön skulle ha undergått om han kunnatfortsätta sitt förvärvsarbete och detta - i förening med nuvarande bestämmelserom reduktion av giftas pensionsförmåner är ägnat att i hög grad försvåra giftermål mellan förtidspensionärer. Förhandikappade med deras ofta höga levnadskostnader kan nuvarande bestämmelserresa avgörande ekonomiska hinder mot att bilda familj, något som måste ansesklart otUlfredsstäUande. Vi är medvetna om att genomförandet av likhet mellan giftoch ogift inom folkpensioneringen kommer att medföra kostnadsökningar förstaten. Vi anser emellertid denna reform så angelägen att den inte onödigtvisbör skjutas . EnUgt vår mening bör det vara möjligt att eftervederbörlig utredning anta en plan för ett successivt genomförande avjämställdhet mellan gifta och ogifta i socialförsäkringshänseende. Medhänvisning till det anförda och med instämmande i övrigt i den kritik motgällande bestämmelser som framförts av utskottsmajoriteten förordar vi enutredning av frågan om lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd." dels ansett att utskottet under punkterna 2 och 3 borthemställa "att med anledningav motionerna 1972:452 och 1972:454 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärutredning av frågan om och förslag till jämställdhet mellan gifta och ogiftanär det gäller rätten till pensionsförmåner inom den allmännaförsäkringen."