bet · FV01KU20 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972.20 betänkande i anledning av motionerom statsformen och om kvirmlig tronföljd. I detta betänkande behandlasmotionerna 1972:1 av i m, fl, (vpk), 1972:789 av fruEriksson i (s) samt 1972:791 av () och (). i motionen 1972:1: "att hos Kungl, Maj:themställer att grundlagberedningen ges kompletterande direktiv att skyndsamt utarbetaförslag till ändrad lydelse av grundlagen innebärande övergång tiUrepublik"; i motionen 1972:789: "att hos Kungl, Maj:tanhåller om en utredning i syfte att fullfölja grundlagberedningens arbeteangående statschefens ställning med en genomlysning av frågan om republik somett alternativ till monarki i vårt land"; samt i motionen 1972:791: "att hos Kungl. Maj:tbegär utredning om och förslag till införande av kvinnlig tronföljd iSverige", Frågor rörande statsformen ochstatschefens ställning har vid ett flertal tillfällen upptagits i motioner. Sålundaavslogs vid motioner, i vilka ifrågasattsövergång från monarkiskt tUl republikanskt statsskick. Vid ettvart av dessatillfällen hade motionerna avstyrkts av (KU 1912:38,1924:818, 1919:48, 1920:40, 1924:17, 1925:5, 1928:1, 1932:1 och 1933:8), aktualiserades frågan först vid 1958 årsA-riksdag, 1 motioner hemställdes då, att måtte i skrivelse tillKungl, Maj:t anhålla om att åt den tillsatta författningsutredningenäven skulle uppdragas att genomföra en förutsättningslös utredning angåendestatschefens ställning i en modern svensk parlamentarisk demokrati, omfattandebåde de konstitutionella och de representativa sidorna av skilda system, 1 sittutlåtande (KU 1958:A14) över motionerna återgav vissadelar av författningsutredningens direktiv och uttalade därefter, att detenligt dess bedömning föll under utredningens redan givna uppdrag att i viktigadelar ompröva jämväl statschefens ställning i en modern parlamentariskdemokrati. Med hänsyn härtill avstyrkte utskottet, som inhämtat att författningsutredningens 1 1972.4 saml. arbete kunde beräknas bli slutfört under är 1959, enskrivelse till Kungl, Maj:t med begäran om utredning i motionernas syfte.Utskottet hemställde, att motionerna måtte anses besvarade med vad sålundaanförts, vilket bifölls av . berörde statschefens ställning i motiventill sitt förslag till ny regeringsform (SOU 1963:17, s. 135 ff,). Utredningenuttalade till en böan, att den inte haft att pröva den principiella frågan omstatsformen. Direktiven förutsatte att den avsedda moderniseringen avförfattningen, inbegripet grundlagfästandet av det parlamentariskastyrelsesättets grundläggande principer, skulle genomföras utan övergivande avden monarkiska statsformen. Utredningens förslag framlades därför utandiskussion av statsformen. Dock föreslogs att de grundlags-stadganden, som nuålägger att välja nytt konungahus därest det regerande utslocknar påmanssidan, skall ersättas med en bestämmelse, som endast föreskriver, attriksdagen i den angivna situationen skall utse ny statschef. Utredningenframhöll, att ett sådant stadgande inte skulle prejudicera i någon riktningutan endast ge frihet att välja mellan monarkisk och republikansk statsform, I motion till riksdag hemställdes att enpariamentarisk utredning skulle tUlsättas för att utreda statschefens ställningi en parlamentarisk demokrati och därvid även pröva frågan om en i demokratiskordning vald statschef i ett republikanskt statsskick. Utskottet fann i sittutlåtande (KU 1966:10) inte anledning att upptaga frågan om monarkiskt ellerrepublikanskt statsskick till behandling utan ansåg det i stället angeläget,att de författningspolitiska frågor, som då hade diskuterats,fick en snabb lösning. Tio ledamöter reserverade sig för en hemställan attriksdagen mätte anhålla om en utredning rörande statschefens ställning i enmodern pariamentarisk demokrati. Dessa ledamöter uttalade att någon sådanprövning av frågan, som utskottet förutsatte , inte hade genomförts avförfattningsutredningen, vars betänkande gav en helt otillräcklig belysning avden därmed förenade problematiken. Med hänsyn härtill fann sig reservanternaböra tillstyrka att en sådan utredning kom till stånd som åsyftades imotionerna. Enligt direktiven 1966 tillkalladegrundlagberedningen borde de rikspolitiska uppgifterna fördelas mellan folket,folkrepresenta-tionen eller dess organ samt regeringen. Vidare anfördes:"Statschefens ställning i en sådan modern parlamentarisk demokrati bör,såsom beslutat (rskr 1966:80), tas upp till prövning vid entotal författningsrevision," Som svar på en interpellation angående uppdrag förgrundlagberedningen att utreda statschefens ställning i en republik, anfördedåvarande statsministern (1968 II 34:12) att direktivenkvarstod oförändrade och att beredningens uppdrag inneslöt en prövning av ochett ställningstagande till frågan, om vårt statsskick borde varamonarkiskt eller republikanskt. Vid 1971års riksdag behandlades två motioner angående den framtida statsformen, 1 den ena yrkades att skulle fattaprincipbeslut om övergång till republik, och i den andra hemställdes attriksdagen måtte hos Kungl, Maj:t begära förslag till lag om rådgivandefolkomröstning i frågan om republik eller monarki. (1971:15) avstyrkte motionerna under hänvisning till att frågan om statschefensställning i en modern pariamentarisk demokrati övervägdes av grundlagberedningen.Riksdagen följde utskottet. Frågan om kvinnlig tronföljd Förslag om införande av kvinnligtronföljd har framförts i 1964, 1966,1967,1968,1969 och 1970, I utlåtande (KU 1964:24) redovisade utskottet frågansbehandling i 1952 i anledning av då väckta motioner samt inomförfattningsutredningen. Utskottet anförde att frågan mycket nära berördeprincipfrågan om statsformen och därför borde ses i ett vidare sammanhang. Dåfrågan om en genomgripande författningsreform just var föremål föröverläggningar och utskottet inte ville tillstyrka en framställning frånriksdagens sida som kunde föregripa dessa överläggningar, hemställde utskottetom avslag på motionerna, ledamöter (4 h, 2 fp, 2 c) reserverade sig medyrkande om utredning och förslag angående införande av kvinnlig tronföljd utanbrytande av gäUande succession samt om behörighet för kvinnliga medlemmar avkonungahuset att vara regent och ordförande i tillförordnad regering.Riksdagen biföll utskottets hemställan, 1 utlåtande (KU 1966:12) uttalade utskottet, att desynpunkter som anfördes 1964 alltjämt ägde giltighet och avstyrkte de väcktamotionerna. Fyra ledamöter (3 h, I fp) reserverade sig med samma yrkande som i1964 års reservation. 1 utlåtande (KU 1967:5) anförde utskottet, efter attha erinrat om riksdagsbehandlingen av frågan 1964 och 1966, att det vidareutredningsarbetet i författningsfrågan uppdragits åt grundlagberedningen, sombl, a, skulle överväga statschefens ställning i en modern parlamentariskdemokrati. Med hänsyn härtill fann utskottet ej skäl till någon riksdagensåtgärd i anledning av de väckta motionerna. Reservation avgavs även nu av fyraledamöter (3 h, 1 fp) med samma yrkande som . De anförde bl, a, att detinte är säkert att grundlagberedningen prövar frågan om kvinnlig tronföljd isamband med sina överväganden om statschefens ställning. Motionerna avslogs avriksdagen, 1 utlåtande (KU 1968:12) hänvisade utskottet tillsina tidigare utlåtanden i ämnet och hemställde om avslag på motionerna. Fyraledamöter (3 h, I fp) reserverade sig för bifall. I utlåtande (KU 1969:10) inskränkte sig utskottetlikaså tUl att hänvisa till de tidigare ställningstagandena och hemställde omavslag pä motionerna. Tre ledamöter (alla m) avgav en reservation, varihemställdes att grundlagberedningen skulle få "i uppdrag att utarbetaförslag till de grundlagsändringar som erfordras för att införa fulltkognatisk tronföljd i vårt land utan att rubba den nuvarandesuccessionen". Fyra ledamöter (2 c, 2 fp) avgav en annan reservation, varihemställdes att grundlagberedningen skulle få "i uppdrag att vid prövningav frågan om statschefens ställning undersöka vilka grundlagsändringar somerfordras för att införa fullt kognatisk tronföljd i vårt land utan att rubbaden nuvarande successionen i första led". Det skall anmärkas att med "fullt kognatisktronföljd" förstås en tronföljd där den tidigare regentens äldsta barnoavsett kön ärver kronan. Också i utlåtande (KU 1970:8) nöjde sig utskottet medatt hänvisa till sina tidigare, av godkända utlåtanden i frågan ochavstyrkte motionerna. Två reservationer avgavs, den ena av två ledamöter (bådam) och den andra av tre ledamöter (1 c, 2 fp). Reservationerna har sammainnehåll som motsvarande reservationer utlåtande, dock i fråga omden förstnämnda reservationen med den avvikelsen att reservanterna uttalar attden nuvarande successionen i första led inte bör brytas. Grundlagberedningen avlämnade imars 1972 sitt slutbetänkande "Ny regeringsform, ny riksdagsordning"(SOU 1972:15), Enligt förslaget är konungen rikets statschef. Han blir inteinnehavare av någon politisk makt. Han behåller emellertid sin ställning somsymbol för riket och sina representativa uppgifter. Beredningen uttalar att deav statschefens funktioner som har sin grund i konungens traditionellaställning som innehavare av regeringsmakten inte kan förenas med ettparlamentariskt system. Beredningens förslag är i allt väsentligt enhälligtsåvitt gäller statschefens ställning och befogenheter. Det har i denna delallmänt betecknats som en kompromiss. Beredningen diskuterar i motiven tillsitt betänkande inte valet mellan monarkisk eller republikansk statsform. Beredningens förslag i fråga om statschefens ställning ochbefogenheter innebär, utöver vad ovan har sagts, i korthet följande.Beslutanderätten i regeringsärenden tillkommer uteslutande ministären.Statschefen deltar inte i regeringens beslutssammanlräden. Inte heller utövarhan befälet över försvarsmakten. Konungens nuvarande roll vid regeringsbildningövertas närmast av talmannen. Talmannen skall således efter överläggningar medpartiföreträdarna och vice talmännen föreslå enstatsministerkandidat. Denne måste godkännas av genom en särskildomröstning. Det ankommer pä statsministern att utse övriga ministrar iregeringen. Beslut om entledigande av statsministern fattas av talmannen, ochbeslut om entledigande av annan minister fattas av talmannen eller avstatsministern, - Statschefen bereds möjlighet att följa regeringens arbetefrämst genom särskilda sammanträden, konseljer, mellan statschefen ochregeringen. Konselj skall hållas minst en gång i kvartalet. Statschefenkvarstår som ordförande i utrikesnämnden. Han är enligt förslaget ocksånärvarande vid ("") öppnande och förklarar på talmannens hemställan öppnat. regering skall tUlträda, äger regeringsskiftet mm vid ensärskild konselj inför statschefen. Skulle kungahuset utslockna, skaU enUgtförslaget utse en riksföreståndare som fullgör statschefens uppgifter tillsvidare. får på så sätt handlingsfrihet att ta ställning till denframtida statsformen. Beredningen föreslår inte någon ändring av de nuvarandetronföljdsreglerna i successionsordningen. Beredningen är emellertid inte enigpå denna punkt. Moderata samlingspartiets, och centerpartietsrepresentanter i beredningen reserverar sig för full jämställdhet mellan köneni fråga om tronföljden, dock vUl de att nuvarande tronföljares rätt inte skallrubbas. Beredningen föreslår att ändringarna i grundlagen i frågaom statschefens ställning och befogenheter inte skall träda i kraft så längeGustaf VI är konung. Under denna tidtillämpas i stället motsvarande regler regeringsform och 1866 årsriksdagsordning. Beredningen räknar i övrigt med att dess förslag i principskall kunna böria tillämpas fr, o, m, den , 1 förevarande motioner begärsförslag från grundlagberedningen om övergång till republik, utredning för attgenomlysa frågan om republik som ett alternativ till monarki respektiveutredning och förslag om kvinnlig tronföljd. Grundlagberedningen har numera lagt fram slutbetänkandemed förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning. Beredningen hardärmed avslutat sitt utredningsarbete. Inom utskottet finns delvis olika uppfattningar företräddai föreliggande sakfrågor. Emellertid är att beakta att grundlagberedningensförslag underkastas remissbehandling. Remissbehandlingen är ettbetydelsefullt inslag i den procedur som leder fram till beslut avstatsmakterna i viktiga samhällsfrågor. Det vore enligt utskottets meningoriktigt att föregripa remissbehandlingen genom ställningstaganden frånriksdagens sida i förevarande sakfrågor. Inte heller finns skäl att nu påkallasärskild utredning i frågorna. Med hänvisning till det anförda fårutskottet hemstäUa att motionerna 2, 1972:789 och inteföranleder någon åtgärd, den 18 aprU 1972 På konstitutionsutskottetsvägnar Närvarande: herrar i Luttra (c), (),(), herrar (), i TroUhättan (s). (),, , i (s), i (m), i (s), (), Fiskesjö (c), Karisson i (s). i Äkersberga(fp). () och Schött (m). av herrar () och Schött (m): Grundlagberedningen har framlagtsitt slutbetänkande, som är föremål för remissbehandling.Oberoende härav anser vi oss oförhindrade att ge uttryck för vår principiellauppfattning att någon annan ändring icke bör ske i vårt monarkiska statsskickän den att kvinnlig tronföljd införes, varvid dock den nuvarande successionen iförsta led icke bör rubbas.