bet · FV01UbU46 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:46 betänkande i anledning av motion omförbättrad utbildning angående människans fysiska och psykiska förmåga. I motionen 1972:346 av . (c) hemställs - med hänvisning till vad som anförts i motionen 1972:332 att hos Kungl. Maj:t anhåller att en allmän översyn av läroplanernaför all teknisk utbildning görs i syfte att förbättra kunskaperna om människansfysiska och psykiska förmåga. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från universitetskanslersämbetet, . ()delar den i motionen framförda uppfattningen att arbetsmiljöfrågorna är avstörsta betydelse även frän utbildningssynpunkt. Ett omfattandeutredningsarbete har bedrivits avseende skilda delar av området. a. har päUKÄ:s uppdrag utarbetats en rapport om utbildning och forskning iarbetspsykologi och ergonomi vid de tekniska fakulteterna. UKÄ hänvisar iövrigt till sin anslagsframställning för /74, där ämbetsverketanför bl. a. följande. De riktlinjer som statsmakterna godkänt beträffandecivilingenjörsutbildningen vid högskolan i (prop. 1971:59 och 1972:37)innebär, att samhällsvetenskapliga och beteendevetenskapliga moment skall ingåi betydligt större omfattning än i civilingenjörsutbildningen. Särskildvikt skall läggas vid ergonomiska frågeställningar. Härvid hararbetsmiljöproblemen särskilt i fråga om den gruvtekniska utbildningen strukitsunder, eftersom problemen på den berörda sektorn inom industrin är stora. UKÄavser att i ökad utsträckning söka föra in moment rörande arbetarskydd ocharbetsmiljövård särskilt med ergonomisk inriktning på samtligautbildningslinjer i civilingenjörsutbildningen. Ett handlingsprogram kommer attutarbetas, när den analys av berörda frågor avslutats som pågårinom fakultetsberedningen för de tekniska vetenskaperna, UKÄ förbereder vidareatt inom ramen för utbildningen i tekniska ämnesområden vid filosofiskfakultet - kunna anordna utbildning i ergonomi som påbyggnadskurs till denföreslagna utbildningen i teknisk biologi. () ansluter sigtill motionens grunduppfattning att frågor som rör människans förhållande tillsin arbetsmiljö bör ha ett väsentligt utrymme i bl. a. all teknisk utbildning.Genom de läroplaner för gymnasiestadiet som fastställts och harundervisning om dessa frågor också införts på ett flertal linjer medteknisk och praktisk inriktning. 1 första hand ges denna undervisning inomämnena ergonomi och arbetslivsorientering. Med hänvisning till den nu förekommandeundervisningen och till den uppmärksamhet som de i motionen angivna frågornafortlöpande ägnas inom läroplansarbetet finner SÖ inte skäl nu föreligga föratt verkställa den föreslagna allmänna översynen av läroplanerna för tekniskutbildning. SÖ lämnar i sitt yttrande följande redovisning för nu förekommandeundervisning. Ergonomi är obligatoriskt ämne igymnasieskolan på tvåårig jordbrukslinje, tvåårig skogsbrukslinje, tvåårigträdgårdskurs (specialkurs), tvåårig teknisk linje samt fyraårig teknisk linje. Pä de tekniska linjerna förekommer ämnet med tvåveckotimmar i sista årskursen. Kursplanerna är praktiskt taget identiska på debåda tekniska linjerna. Som mål för undervisningen anges bl, a. att elevenskall orientera sig om grundläggande principer för människans upplevelser ochbeteende med utgångspunkt i de krav som ställs i arbetslivet samt vidareorientera sig om de faktorer som berör samspelet mellan människan och hennesarbete och som är av särskild betydelse för hälsa, effektivitet och trivsel.Som exempel på huvudmoment kan nämnas: Den tekniska arbetsmiljön. Standardvärden för optimala arbetsbetingelser. Skadeverkningar,förslitning, obehag. Teknisk elimination och profylax. (Läroplan för gymnasieskolan II. Supplement: Tvåårig ekonomisk, social och teknisklinje, s. 65 ff.) På tvåårig jordbrukslinje och tvåårig trädgårdskursförekommer ergonomi , på tvåårig skogsbrukslinje med treveckotimmar. Kursinnehållet överensstämmer i stora drag med de tekniskalinjernas, dock med viss anpassning till arbetsmiljön inom jord-och skogsbruk.Arbetsplatsens skyddsfrågor ingår även som huvudmoment i de yrkesbetonadeämnena på dessa linjer. Effekten av denna undervisning är i hög grad beroende avlärarnas kunskaper och adekvata undervisningsmetoder. Inom jordbruks-, skogsbruks-och trädgårdsområdet har detta beaktats genom att arbetsmiljöfrågorna tas uppi såväl den grundläggande lärarutbildningen som i lärarfortbildningen, varvidinte minst en samordning av ergonomin med de yrkesbetonade ämnena eftersträvas. För lärare i ergonomi på tekniska linjer har SÖ under åren1967-69 anordnat särskild fortbildning (utbildningskomplettering) i form av ett6-veckors kursprogram, fördelat på två 3-veckorskurser, som förlagts tillterminstid. Möjlighet att delta i denna fortbildning har erbjudits lärare ibiologi, gymnastik, psykologi och tekniska ämnen. har fortbildningen i ergonomi utformats somsommarkurser om . En sådan kurs ges också . En närmare analys av mål och innehåll i ergonomin på de tekniskalinjerna återfinns i Läroplan för gymnasieskolan 111. Planeringssupplement:Naturorienterande och tekniska ämnen, s. 187 ff. Där ges bl. a. detaljeradeplaneringsförslag, laborationsförslag och litteraturhänvisningar. Arbetslivsorientering är obligatoriskt ämne på de tvåårigalinjer som har praktisk eller teknisk inriktning: beklädnadsteknisk linje,bygg- och anläggningsteknisk linje, distributions- och kontorslinje,el-teleteknisk linje, fordonsteknisk linje, jordbrukslinje, konsumtionslinje,livsmedelsteknisk linje, processteknisk linje, skogsbrukslinje, träteknisklinje, verkstadsteknisk linje och vårdlinje. Ämnet förekommer med en veckotimmei varje årskurs. Förutom en orientering om arbetsmarknadsfrågor och därmedsammanhängande problem behandlas vissa ergonomiska frågor. Undervisningensyftar sålunda bl. a. till att eleven skall orientera sig om människansfysiologiska och psykologiska förutsättningar och deras betydelse i arbetslivetsamt utveckla förståelse för rationellt uppbyggda arbetsmetoder och bättrearbetsförhållanden, (Läroplan för gymnasieskolan 11. Supplement:Arbetslivsorientering, s. 14 ff.) Den undervisning om ergonomiska frågor som ges i ovannämnda ämnen kompletteras av undervisningen i vissa andra ämnen, I gymnastik, som förekommer på samtliga gymnasieskolanslinjer, ges information om människans fysiska arbetsförmåga genom momentenarbetsfysiologi samt ergonomi. Praktisk övning i att tillämpa allmännaergonomiska principer för vardagslivets arbetsteknik förekommer såväl pägrundskolans högstadium som på gymnasiestadiet. I ämnet biologi utgörs lärostoffet på grundskolanshögstadium till mer än hälften av humanbiologi (fysiologi), som bör bilda engrund för bl. a. ergonomiundervisningen i gymnasieskolan. i (LO)har funnit att den i motionen föreslagna översynen skall gälla en begränsadsektor av utbildningsväsendet och närmast ta sikte på människansförutsättningar. LO har uppfattningen att en förbättring av utbildningen skallta sikte på förändringar i arbetsmiljön samt komma till stånd i allautbildningssektorer. Organisationen hänvisar till programskriften. I denna framhålles bl, a.att en så bred utbildning som möjligt är av vital betydelse för attarbetsmiljöfrågorna skall bli jämbördiga med andra tekniska, ekonomiska ochsociala avväganden. Det finns skäl att avvakta med enallmän översyn av gymnasieskolans läroplan till dess att mera materialföreUgger påpekar () som dessutom anser attdet inte föreligger något behov av en allmän översyn av studieplanerna vid detekniska högskolorna. SAF har anfört i huvudsak följande. Läroplanen för gymnasieskolan innebär stora förbättringarför det ändamål som motionen avser, jämfört med tidigare läroplaner. Hur storadessa förbättringar är går emellertid ännu inte att bedöma. Skolan är så passny, att man inte hunnit finputsa metodik och läromedel och ännu mindre kunnatsäkert mäta förskjutningar i elvernas prestationer efter det att de lämnatskolan. Många iakttagelser har dock gjorts som vittnar om betydelsefullaframsteg. Det finns därför skäl att avvakta med en allmän översyn av läroplanentill dess att mera material föreligger. Redan nu kan dock SÖ genomgymnasieskolinspektionen och på andra vägar befrämja samverkan mellan olikaämnen i läroplanen, så att miljöproblematiken tydligare framträder. SÖ kanockså uppmuntra läromedelsproducenter att göra en tyngdpunktsförskjutning tillförmån för miljövården. Det är sålunda mindre läroplanen som sådan äntillämpningen av den som det kan vara motiverat att granska. Föreningen avserockså att till SÖ insända ett förslag om att gymnasieskolinspektörer frånnäringslivet skall få specialstudera undervisningen i miljövård och ergonomi. Ämnet arbetslivsorientering på gymnasieskolans läroplankan sägas inta en särställning genom att det på ett antal tvååriga tekniskalinjer skall ge eleverna delar av ergonomin på för dessa linjers behov avpassatsätt. Även här har SÖ möjlighet att inom gällande läroplans ram ge ökat I* 1972. utrymme åt miljöproblemen på bekostnad av t. ex. de delarsom behandlar organisatoriska frågor. Mycket av det vetande som kan ge en god grund förmiljövården kan emellertid inte inhämtas enbart genom teoretiska studier. Detkrävs därutöver en praktisk erfarenhet ute i arbetslivet. De ofta förekommandeförsöken att skära ner praktikdelarna i utbildningen är därför förkastliga. Den tekniska utbildningen på högskolenivå är i mångahänseenden i samma situation som gymnasieskolan, när det gäller miljövården.Stora förbättringar har gjorts men det är ännu för tidigt attyttra sig om effekten av dessa förbättringar. Vid KTH finns ettmiljövårdscentrum för den yttre miljön och ett centrum för humanteknik för deninre miljön. Båda centra sysslar med såväl utbildning som forskning och har attsamordna verksamheten vid olika institutioner. Vid de andra tekniskahögskolorna finns inga motsvarande centra men även där sker en förnyelse i enrad ämnen just med tanke på miljövärden. Något aktuellt behov av en allmänöversyn av läroplanerna vid de tekniska högskolorna synes därför inteföreligga. hararbetsmiljöfrägorna kommit alltmer i centrum för den allmänna debatten. Ökadekunskaper om yrkeshygien och om arbetsmiljöns betydelse har gjort det naturligtatt vidga det traditionella arbetarskyddets ansvarsområden till att avse helaarbetsmiljön och de anställdas hela hälsosituation i arbetslivet. Enligtbeslut vid förra årets riksdag har fr. o. m. införts ensärskild arbetarskyddsavgift. Genom denna avgift tillförs en nyinrättad arbetarskyddsfondärligen drygt 20 milj. kr. för ökade insatser i fråga om forskning, utbildningoch information inom arbetsmiljöomrädet. Utskottet vill vidare erinra om attarbetet med en översyn av arbetarskyddslagstiftningen pågår inomarbetsmUjöutredningen. En utgångspunkt för utredningens arbete är att den nyalagstiftningen skall ge underlag för åtgärder och ingripanden på ett betydligtvidare område än den nuvarande lagen i syfte att arbetstagarnas fysiska ochpsykiska hälsa skall kunna skyddas effektivt i varje led av produktionen.Därtill kommer att kraven pä en förbättrad arbetsiniljö måste kunna göra siggällande redan på planeringsstadiet. har haft att ta ställning till ettantal motionsyrkanden angående arbetsmiljön. 1 socialutskottets betänkande1972:9 har behandlats bl. a. i motionen 1972:332 framförda yrkanden beträffandedet långsiktiga utredningsarbetet pä arbetsmiljöområdet m. m. Motionsyrkandenahar inte bifallits av . Med hänvisning till i nämnda motion anförd motivering hari den nu ifrågavarande motionen 1972:346 framförts förslag om översyn avläroplanerna för all teknisk utbildning i syfte att på alla stadier få ökatutrymme för undervisningen om arbetsmiljön. Genom de läroplaner för det gymnasiala stadiet somfastställts och har undervisning om frågor som rör människansförhållande till sin arbetsmiljö införts på flertalet linjer med teknisk ochpraktisk Utskottet vill instämma i motionärernasuppfattning att det är angeläget att alla som utbildas till tekniker ochdärigenom kan komma att påverka den tekniska utvecklingen bibringas godakunskaper om människans psykiska och fysiska förmåga. Skolöverstyrelsenupplyser i sitt remissyttrande om att i motionen angivna frågor ägnas uppmärksamheti det fortlöpande läroplansarbetet. Med hänsyn härtill och då erfarenheterna avläroplanen för den nya gymnasieskolan är sä begränsade kan utskottet inte anslutasig till yrkandet om en allmän översyn av denna. I hkhet medArbetsgivareföreningen anser utskottet det angeläget att tillämpningen av nuifrågavarande delar i läroplanen uppmärksammas särskilt. Inte heller när det gäller den högre tekniska utbildningenär det enligt utskottets mening påkallat med några initiativ i ämnet frånriksdagens sida. Som tidigare redovisats avser universitetskanslersämbetet atti ökad utsträckning söka föra in moment rörande arbetarskydd och arbetsmiljövård särskilt med ergonomisk inriktning - pä samtliga linjer icivilingenjörsutbildningen. Med hänsyn bl. a. härtill avstyrker utskottetifrågavarande motionsyrkande även i denna del. Av intresse i detta sammanhangär att sedan motionen väckts publiceratutredningsrapporten , i vilkenföreslås bl. a. ökade utbildningsinsatser pä nämnda områden. attriksdagen avslår motionen 1972:346. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c). (), i Ariöv (s), iHärnösand (s), Elmstedt (c), (), i Skärstad (c), fruDahl (s), (), herrar (), i (s),i (fp), () och (vpk).