bet · FV01UbU11 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:11 betänkande i anledning av motioner ompsykologutbildningen. I motionen 1972:1119 av . (c, fp) hemställs att hos Kungl. 1. att alla studerande som påbörjat femårigpsykologutbildning skall få fullfölja den, 2. att ingaspärrar får förekomma inne i den femåriga psykologutbildningen, 3. attuniversitetskanslersämbetet får i uppdrag att utreda frågan om biträdandepsykologer i enlighet med vad som i motionen anförts. I motionen 1972:1142 av herrNordstrandh m. fl. (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär åtgärdersyftande till att göra psykologutbildningen enhetlig och femårig, varvidspärrar under pågående utbildning ej skall förekomma. Med utgångspunkt i dels 1953 årspsykologutrednings betänkande angående psykologisk utbildning och forskning(SOU 1955:11), dels skrivelser från och Sverigesförenade studentkårer (SFS) meddelade Kungl. Maj:t beslut omriktlinjer för utformningen av psykologutbildningen. Av en till beslutet fogadpromemoria framgår dels att Kungl. Maj:t begränsade sitt förslag till deteoretiska momenten i psykologutbildningen, dels att man ansåg att det inteförelåg behov av någon särskild psykologexamen. 1 frågan om tillämpningsmomenti utbildningen framhölls att den tills vidare borde lösas genom samarbetemellan arbetsgivare och arbetstagare. Frågan om legitimation av psykologeransågs ligga utanför de aktuella utbildningsproblemen och föranledde därförinte någon åtgärd från Kungl. 1 den nämnda promemorian markerades behovet av tvåkategorier av psykologer, nämligen psykologer i självständig ställning ochpsykologer i biträdande ställning. Innehållet i den teoretiskagrundutbildningen borde vara av samma omfång som filosofie kandidatexamen medfem betygsenheter som fördelades med två belygsenheter på vartdera av kärnämnenapsykologi och pedagogik samt med en betygsenhet i sociologi. Den återståendesjätte betygsenheten kunde antingen tas som ytterligare en enhet i något av kärnämnenaeller som en betygsenhet i statistik. den högre kompetensen krävdes licentiatexamen i psykologieller pedagogik. Med anledning av Kungl. Maj:ts ställningstagande till denteoretiska psykologutbildningen tillsattes en utredning för att biträdakanslern för rikets universitet med att utarbeta förslag till lämpligorganisation av undervisningen i ämnena psykologi och pedagogik, somresulterade i att en särskild psykologlinje inrättades i pedagogik. Sedermera tillkallade kanslern ensärskild utredningsman som fick i uppdrag att utarbeta förslag till revideringav psykologutbildningen. Utredningsmannen avlämnade sitt förslag ,vilket utformats med målsättningen "att genom lämplig avvägning mellanteori och tillämpning förbereda de studerande för .verksamhet som praktisktutövande psykologer i situationer med klientkontakt". Uppdelningen avpsykologerna i två utbildningsnivåer bibehölls. Utredningsförslagetledde inte till något statsmakternas beslut. ()arbetsgmpp för fasta studiegångar m. m. (UKAS) avlämnade betänkandetUtbildningslinjer vid filosofisk fakultet (UKÄ:s skriftserie nr 5 och 6 år1968). UKAS föreslog i detta betänkande bl. a. att en särskild utbildningslinjeskulle inrättas för studerande som avser att utbilda sig för verksamhet sombiträdande psykolog. Under tredje studieåret skulle därvid väljas en särskildpåbyggnadskurs i vilken moment av tillämpnings- och färdighetskaraktäreringick. I betänkandets del 11, Forslag till studieplaner (UKÄ.sskriftserie nr 6 är 1968), lade UKAS fram förslag till studieplan för en sådanpåbyggnadskurs i psykologi. Genom beslut i anledning avpropositionen 1969:4 infördes utbildningslinjer vid de filosofiskafakulteterna. I propositionen redovisades förslag om en särskildutbildningslinje med inriktning på psykologyrket på grundutbildningsnivå. a. att den föreslagna uppläggningen av utbildningen fördem som avser att tjänstgöra som biträdande psykologer i huvudsak bordegenomföras, men med hänsyn till att det inom närliggande utbildningsområden,där praktik infogats i den teoretiska utbildningen, uppstått svårigheter närdet gällt att finna lämpliga praktikplatser i tillräckligt antal, syntes fråganom organisationen av tillämpningsmomenten kräva ytterligare överväganden. Den för blivande biträdande psykologer avseddautbildningslinjen 4 a består i första avdelningen av studiekurs om 40 poäng ipsykologi, i andra avdelningen av studiekurser om vardera 20 poäng i sociologioch pedagogik. Vad beträffar det tredje årets utbildning för blivandebiträdande psykologer tillsatte UKÄ en arbetsgrupp, som antog benämningen TIG (tillämpningsmoment i den grundläggande utbildningen för blivande psykologer) med uppdrag att utarbeta förslag omtillämpningsmoment i grundutbildningen för blivande biträdande psykologer. UKÄgodtog i huvudsak utredningens förslag och hemställde hos Kungl. Maj;t genomframställning om erforderliga beslut för att utbildningenskulle kunna påbörjas . I regleringsbrev för budgetåret1971/72 meddelade Kungl. Maj:t erforderliga bestämmelser. Studerande som börjat på utbildningslinje 4 a hösten 1969kunde alltså - enligt planerna - /72 följa den nya utbildningeninom tredje avdelningen av utbildningslinjen. Maj:ts beslut innebär i korthet att tredje åretsutbildning på utbildningslinje 4 a kan omfatta en 40 poängs påbyggnadskurs ipsykologi (kallad CD 1-kursen). Studiekursen har tillämpningsinriktning, dvs.vissa praktiska moment ingår i studiekursen. av utbildningen ärförlagd till s. k. tillämpningsinstitutioner där den studerande handleds avyrkesverksamma psykologer. Studiekursen anordnas i samarbete mellan de psykologiska,pedagogiska och sociologiska institutionerna. TIG framhöll att den föreslagna utbildningen - vilkenalltså innefattar handledd praktik tillsammans med de två förstaåren på utbildningslinje 4 a ger en kompetens som i väsentliga avseenden ärjämställd med den av meddelade behörigheten sombiträdande psykolog. Maj:ts beslut i anledning av UKÄ:s förslagutformades som ett bemyndigande att tilldela lärarkrafter för utbildning ihuvudsaklig överensstämmelse med förslaget. I den förutnämnda skrivelsen tog UKÄ upptill behandling frågan om en eller två psykologutbildningar. Härom anförde UKÄföljande: Arbetsgruppens förslag tillPåbyggnadskurs CD 1 skall tillsammans med tidigare studiekurser på utbildningslinje4 a dels leda fram till en examen, som syftar till tjänstgöring som biträdandepsykolog, dels ligga till grund för studier till psykologexamen. TIG har föratt uppnå det senare syftet sam rått med den arbetsgrupp, PHG, som skall avgeförslag till uppläggning av den tvååriga psykologutbildningen eftergrundexamen. Från bland andra har den meningenframförts, att endast en psykologutbildning borde finnas, nämligen den femårigasom alltså även skulle innefatta den del av utbildningen som leder fram tillpsykologexamen. Som skäl för sitt ställningstagande har Psykologförbundetanfört, att psykologutbildningen i övriga nordiska länder är odelad. I vissaremissyttranden har också antytts, atl den grundläggande psykologutbildningeninte skulle räcka för yrkesverksamhet. Till detta kommer TIG:s bedömning attarbetsmarknadens behov av biträdande psykologer nu är tillgodosett. I remissyttranden från avnämarsidan, t. ex. AMS,och , sägs emellertid klart ifrån,att den treåriga utbildningen med föreslagen uppläggning dels är anpassad lillarbetsmarknadens behov, dels kommer att kunna motsvara de krav som i framtidenkan ställas på psykologpersonal, nämligen att den bl. a. också skall delta ibehandlingsplanering, behandling och uppföljning. pekas också på nya arbetsområden, där biträdandepsykologer kan tänkas bli verksamma, och på områden där psykologpersonalen kantänkas öka. Det senare gäller t. ex. barnstugeverksamheten. Skolöverstyrelsenframhåller att skolpsykologerna kommer att få utökade uppgifterinom den allmänna elevvården, "dvs. den som omfattar alla elever, bådeoproblematiska och avvikande". Med hänsyn till bl. a. vad avnämarna anfört omarbetsmarknaden anser UKÄ, att den grundläggande utbildningen medpåbyggnadskurs CD 1 ger en utbildning som motsvarar såväl nuvarande somframtida behov på arbetsmarknaden. Självfallet bör studiekursen eller helautbildningslinjen kunna modifieras med utgångspunkt i vunnaerfarenheter, men UKÄ anser inte, att tillräckligt starka skäl frånarbelsmarknadssynpunkt talar för en lösning som innebär, att alla psykologerfår en femårig utbildning. Därtill kommer betydelsen av att de studerandesvalmöjligheter inte alltför starkt begränsas. Den som utbildar sig tillbiträdande psykolog kan kanske bäst i sin yrkesverksamhet avgöra vilkenfördjupning eller breddning i utbildningen som är önskvärd i den specifikaarbetssituationen. Mycket talar för att det i det enskilda fallet kan upplevassom värdefullt att med vunna erfarenheter välja andra alternativ till fortsattutbildning än den som leder lill psykologexamen. Såväl den enskilde somarbetsmarknaden torde således vinna på att psykologutbildningen förblir delad. I anledning av propositionen1969:31 angående forskarutbildning och forskarkarriär m. m. fattadestatsmakterna beslut om en reformerad forskarutbildning. Genomforskarutbildningsreformen avskaffades licentiatexamen, vilket nödvändiggjordeett förnyat ställningstagande till frågan om den högre utbildningen förpsykologer. Behovet av en särskild yrkesinriktad examen efter grundexamen förbl. a. psykologer behandlas i forskamtbildningspropositionen i samband med attforskar-utredningens förslag om en särskild mellanexamen kommenteras. Med hänsyn till vad jag här anförtär jag inte beredd alt nu förorda att mellanexamen förs in som ett reguljärt -om än frivilligt - led i forskarutbildningen. Behovet av en sådan examen fårbedömas mot bakgrund av möjligheterna att precisera avnämarintresset. Avremissyttrandena att döma kan behov av en särskild yrkesinriktad examen eftergrundexamen föreligga på det tekniska området. En liknande lösning kan varamotiverad vid t. ex. psykologutbildning. Jag vill emellertid framhålla att detinte är givet att en särskild examen måste föras in för att avnämarnas intressenskall kunna tillgodoses. Motsvarande syfte kan nås om studerande som genomgåtten del av utbildningen för doktorsexamen får bevis över denna utbildning.Många gånger kan en sådan anordning ge bättre information åt arbetsgivaren.Innan ställning tas till dessa frågor bör dock, som redan framhållits, behovetav mellanexamen närmare undersökas. Jag vill här också erinra om vad jag anförtbeträffande kravet på att de i forskarutbildningen ingående momenten skallkunna kombineras så att skiftande utbildningsbehov kan tillgodoses. Genom beslut den 27 juni 1969meddelade Kungl. Maj:t provisoriska bestämmelser om utbildning förpsykologexamen. Denna tvååriga utbildning avsågs ersätta tidigare teoretiskutbildning för blivande psykologer, alltså filosofie licentiatexamen ipedagogik eller psykologi. som de provisoriska bestämmelsernautfärdades fick UKÄ i uppdrag att efter utredning komma in med förslag till definitiv utformningav psykologutbildning efter grundexamen. UKÄ tillsatte för ändamålet enarbetsgrupp, PEG-gruppen (för psykologutbildning efter grundexamen). PEG-gruppen överlämnade den 13 maj1971 till UKÄ sitt förslag "Utbildning för psykologexamen". UKÄ har,sedan PEG:s förslag remissbehandlats, i skrivelse iväsentliga delar anslutit sig till förslaget och hemställt att Kungl. Maj:tmedger att utbildning för psykologexamen (psykologutbildning) fr. o. m. den Ijuli 1972 anordnas vid universiteten i , , , ochUmeå i enlighet med de av UKÄ föreslagna bestämmelserna. UKÄ anser att examenenligt de utfärdade provisoriska bestämmelserna om utbildning förpsykologexamen bör få avläggas utan dispens efter det att den nyautbildningen börjat. Enligt UKÄ:s bedömning bör en mera långsiktig översyn avpsykologutbildningen och näraliggande utbildningar med syfte att bl. a.avgränsa dem mot varandra och/eller samordna dem göras inom ramen för denöversyn som utbildningsutredning (U 68) påbörjat när det gällersocionomutbildningen m. fl. PEG-gruppen utgår från att "psykologutbildningen börses som en femårig utbildning, startande med linje 4 a, där det i princip ärmöjligt att gå ut i yrkeslivet efter grundexamen men en bred kompetens sompsykolog uppnås först i och med psykologexamen". Antagningsbegränsningtill den tvååriga psykologutbildningen bör enligt arbetsgruppen ifrågakommaendast om resurser saknas för utbildningen. "nödgas emellertidkonstatera, att tillgången på kvalificerade lärare och handledare under denärmaste åren är så knapp alt psykologutbildningen måste spärras." UKÄföreslås fatta beslut om antagningsvolym och meddela bestämmelser om urvalbland behöriga sökande. Vad beträffar frågan om en sammanhängande femårigutbildning har UKÄ anfört bl. a. följande: UKÄ anser att frågan väckt av bl.a. fakultetsberedningen och SFS - om eventuellt, hårdare spärr före linje 4 a,alternativt kvotering vid intagningen till linje 4 så att somliga studerandegaranteras en femårig utbildning, andra en treårig, hör samman med deöverväganden om dimensioneringen av den eftergymnasiala utbildningen och normerför eventuell begränsning och antagning till spärrad utbildning som sker inom U68 och som även har samband med den fortsatta beredningen avkompetensutredningens förslag. Frågan bör därför prövas först när U 68 lagtfram sina förslag. UKÄ har förståelse för den bedömning som kommit tilluttryck i flertalet remissyttranden att det för åtskilliga psykologfunktionerframstår som ändamålsenligt med en femårig utbildning. UKÄ ser emellertidklara nackdelar med att konstruera denna som en sammanhängande femårigutbildning. Enligt UKÄ:s mening bör man i största möjliga utsträckning undvika långa "slutgiltiga" ungdomsutbildningar och i stället stimulera till en växelverkan mellanyrkesverksamhet och utbildning. Detta bör gälla generellt och vara vägledandeockså vid översyn av andra liknande utbildningar. Arbetsmarknaden och yrketförändras kontinuerligt och aktualiserar efter hand andra utbildningsbehov änman kan förutse vid studiernas början. UKÄ har också redan i samband med ställningstagandet tillarbetsgruppen TIG;s förslag till tillämpningsutbildning för blivandebiträdande psykologer (skrivelse till Kungl. Maj:t ) understrukitvikten av och utvecklat skäl för att utbildningen av psykologer förblir delad ien treårig + en tvåårig utbildning. UKÄ har inte funnit anledning att frångådenna uppfattning, som har stöd i flera remissvar, utan vill åter peka på attden tvååriga psykologutbildningen endast får ses som en möjlighet att bygga påen treårig utbildning på linje 4 a (motsvarande). Universitetskanslersämbetetsarbetsgrupp för fasta studiegångar m. m. (UKAS) föreslog bl. a. att en särskildutbildningslinje skulle inrättas för studerande som avser att utbilda sig förverksamhet som biträdande psykolog. Förslaget togs upp i propositionen 1969:4angående utbildningens organisation vid filosofisk fakultet. accepterade därvid i princip förslaget om en fast studiegång om treår. brev anmodades universitetskanslersämbetetatt inkomma med förslag rörande införande av praktiska moment iutbildningslinje 4 a omfattande bl. a. frågan om antalet praktikplatser,organisation av praktikförmedling samt kostnader för genomförande avutbildningen. avlämnade sitt förslag den 5april 1971 och framhöll redan då att ämbetet ansåg att inte tillräckligt starkaskäl frän arbetsmarknadssynpunkt talade för att alla psykologer får en femårigutbildning. Utbildningslinje 4 a kan utformas som utbildning förblivande biträdande psykologer. Första avdelningen består då av studiekurs om40 poäng i psykologi och andra avdelningen av studiekurser om vardera 20 poängi sociologi och pedagogik. Tredje avdelningen omfattar för denna kategori avstuderande 1 i psykologi med tillämpningsinriktning, 40poäng, den s. k. TIG-utbildningen. Intagningen till första avdelningen ärspärrad. Genom beslut utfärdade Kungl. Maj:tprovisoriska bestämmelser om utbildning för psykologexamen(psykologutbildning). Denna tvååriga utbildning ersatte tidigare teoretiskutbildning för blivande psykologer, nämligen den genom 1969 årsforskarutbildningsreform avskaffade filosofie licentiatexamen i pedagogikeller psykologi. Genom provisoriet löstes utbildningsproblemet för studerandesom skulle komma att avlägga grundexamen efter den enligtdessförinnan gällande studieordning. som de provisoriska bestämmelserna utfärdadesfick univer-sitelskanslersämbetet i uppdrag att efter utredning komma in medförslag lill definitiv utformning av psykologutbildning efter grundexamen. Dennya mera definitiva psykologutbildningen avsågs kunna bli införd i sådan tid att studerande som började sina studier påutbildningslinje 4 a skulle /73, dvs. , kunna påbörjapsykologutbildning. har numera avlämnat det avKungl. Maj:t begärda förslaget och förordat att de förutnämndaprovisoriska bestämmelserna upphör att gälla med utgången av vårterminen 1972.Universitetskanslersämbetets förslag innebär att utbildningen av psykologerförblir oförändrad: en treårig utbildning för blivande biträdande psykologeroch en därpå följande tvåårig utbildning för blivande psykologer.Universitetskanslersämbetet framhåller att den tvååriga psykologutbildningenendast får ses som e n möjlighet att bygga på en treårig utbildning påutbildningslinje 4 a (motsvarande). I de väckta motionerna 1972:1 1 19 och 1972:1142 har framförts yrkandenavseende en femårig sammanhängande psykologutbildning. I motionen 1972:1142 uttalas att arbetsmarknadens kravinte tillgodoses genom den grundutbildning som ges utan att detta kravmåste tillgodoses i den högre utbildningen. Det kan då enligt motionärernasmening inte vara riktigt att låta endast ett fåtal studerande fullfölja enfemårig utbildning. Konsekvensen blir att universiteten kommer att utbilda skara studenter som efter en treårig biträdande psykologutbildning intekommer att efterfrågas på arbetsmarknaden. Motionärerna hemställer attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär åtgärder syftande till att görapsykologutbildningen enhetlig och femårig. Under den femåriga utbildningenskall spärrar ej få förekomma. 1 motionen 1972:1 I 19 hävdas att en spärr mitt iutbildningen får stora negativa konsekvenser förstudierna på grundnivån. Dentreåriga grundutbildningen är upplagd så att de studerande får en alltförklientinriktad utbildning. Genom att den är alltför begränsad ochindividcentrerad konserveras den traditionella psykologrollen. För attpsykologen skall kunna fullfölja den väsentliga förebyggande verksamhetenförutsätts en femårig utbildning. I motionen framförs tre yrkanden, nämligenatt hos Kungl. Maj:t begär att alla studerande som påbörjat femårigpsykologutbildning skall få fullfölja den, att inga spärrar får förekomma innei den femåriga psykologutbildningen samt att universitetskanslersämbetet får iuppdrag att kartlägga efterfrågan på biträdande psykologer. Vad först beträffar intagningen till grundutbildningen varit spärrad i ett flertal år. Antalet utbildningsplatser i psykologi ärf. n. ca 750. antogs av alla förstahandssökande.Med anledning av det sistnämnda yrkandet i motionen 1972:1119 vill utskotteterinra om att såväl TIG-gruppen som PEG-gruppen presenterat vissa analyser ochräkneexempel avseende tillgången och efterfrågan på biträdande psykologer ochpsykologer. Detta material har presenterats så , att utskottet anser detföga troligt att en ny studie redan nu skulle kunna ge en bättre eller annanbild av efterfrågan på biträdande psykologer. Det i motionen framfördautredningsyrkandet bör därför enligt utskottets mening avslås. När det sedan gäller yrkandena i övrigt i motionen1972:1119 sammanfaller dessa i sak med yrkandet i motionen 1972:1142 om enfemårig psykologutbildning utan inbyggda spärrar. Det förslag till ny psykologutbildning somuniversitetskanslersämbetet framlagt innebär att denna utbildning görs merenhetlig vid olika universitet och ges en starkare yrkesinriktning. Enligt nu gällande bestämmelser får utbildningsnämndfastställa det högsta antal studerande som under ett läsår får börjaforskarutbildning inom ett ämnesområde eller psykologutbildning. En sådanbegränsning förutsattes när statsmakterna fattade beslut om enreformerad forskarutbildning. Möjligheten att begränsa intaget tillpsykologutbildningen utnyttjades första gången och då viduniversitetet i . Fr. o. m. är all utbildning påforskarutbildningsnivå i pedagogik och psykologi vid universiteten spärrad.Innevarande vårtermin har ca 180 studerande antagits till psykologutbildningenligt de provisoriska bestämmelserna. Det förslag från universitetskanslersämbetet om nyabestämmelser som är föremål för Kungl. Maj:ts prövning innebär status quo ivad avser spärrfrågan för dem som efter avslutad grundutbildning tillbiträdande psykolog önskar fortsätta studierna till psykologexamen.Universitetskanslersämbetet har i sin framställning relativt ingående behandlati motionerna aktualiserade frågor om en sammanhängande femårig utbildning.Universitetskanslersämbetet anser att frågan om eventuell hårdare spärr föreutbildningslinje 4 a, alternativt kvotering vid intagningen till linje 4 så attsomliga studerande garanteras en femårig utbildning, andra en treårig, hörsamman med de överväganden om dimensioneringen av den eftergymnasialautbildningen och normer för eventuell begränsning och antagning till spärradutbildning som sker inom U 68 och som även har samband med den fortsatta beredningenav kompetensutredningens förslag. Frågan bör därför enligt universitetskanslersämbetetsmening prövas först när U 68 lagt fram sina förslag. Även om utskottet har förståelse för de önskemål som imotionerna och annorstädes framförts om en sammanhängande psykologutbildning ärutskottet mot bakgrund av bl. a. inom U 68 pågående utredningsarbete inteberett att ansluta sig till ifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet erinrar omatt U 68 ägnar vårdyrkesområdet speciell uppmärksamhet och att frågan om psykologutbildningensframtida organisation därför senare kommer att bli föremål för prövning.Självfallet är det inte möjligt att bortse från den existerande yrkesstmktureninom denna sektor och de önskemål som viktiga avnämare framfört. fömtsätter i sin framställningatt intagningen till PEG-utbildningen skall motsvara den intagning som underde senaste terminerna skett till den provisoriska psykologutbildningen. Ämbetetavser att vid fördelningen av den nya anslagsposten för forskarutbildning vidfilosofisk fakultet särskilt utmärka och avdela de resurser som är avsedda förpsykologutbildningen. Utskottet anser det angeläget attuniversitetskanslersämbetet fullföljer planerna att särskilt utmärka och avdelade resurser som är avsedda för psykologutbildningen. Därtill finner utskottetdet väsentligt att intagningen till denna utbildning ökas och sålundaprioriteras vid universitetskanslersämbetets fördelning av kursanslaget. Dettakommer att föra med sig en viss förskjutning i relationen mellan utbildadepsykologer och biträdande psykologer innebärande en ökning av den förrakategorin. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motionen 1972:1119 i vad avser utredning om biträdande psykologer, 2. att riksdagenavslår motionerna 1972:1119 och 1972:1142 i vad avser en sammanhängandefemårig psykologutbildning, 3. att ianledning av motionerna 1972:1119 och 1972:1142 som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört om ökad intagning till psykologexamen. På utbildningsutskottets vägnarSTIG ALEMYR Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), (), i (s), Nordstrandh (m), iHärnösand (s), Elmstedt (c), i (s), (), herrJohansson i Skärstad (c), (), (), iLinköping (vpk), () och (). 1. beträffande kvotering vid intagningen till utbildningav () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Även om" och slutar med "förpsykologutbildningen" bort ha följande lydelse: "De ifrågavarande motionerna utmynnar båda i yrkandenom en sammanhållen femårig psykologutbildning.