bet · FV01JuU19 · 1972-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1972 JuU 1972:19 betänkande i anledning av motion om utredning angående domarutbildningen. 1 motionen nr 1972:909 av fruJonäng (c) och () hemställs att hos Kungl. Maj:t begären utredning om domarutbildningen. Till stödför yrkandet anför motionärerna följande. En domare prövar och dömerrättstvister och brottmål på offentligt uppdrag å statens vägnar. Domaryrket ärsåledes ett synnerligen ansvarsfullt yrke. Så har också särskilda domarreglerfunnits sedan de gamla landskapslagarna , som rättesnörefördomarna. gällande domarregler grundar sig på äldre domarregler och påäldre svensk rätt och romersk rätt. Det är angeläget att domarutbildningen anpassas elastiskttill den fortgående utvecklingen i samhället. Domarutbildningen, sådan den fungerar , är gedigennär det gäller kunskapsinhämtande men mycket "sluten" och inrymmeralltför litet av praktisk tjänstgöring. Den är sålunda i sin nuvarandeutformning icke till fyllest. Såsom kunskapsprov för behörighet att utöva domartjänstgäller juris kandidatexamen. Studietiden för jur. kand.-examen är nio terminerenligt kungörelsen 23.5.1969 om utbildning vid juridisk fakultet. 1 praktikenär den ofta längre. För tillträde till domarbanan är fullgjord tingsmeriteringett formellt kompetenskrav. Tingstjänstgöringen omfattar två och ett halvt åroch fullgörs vid tingsrätt. av tjänstgöringen kan utbytas mottjänstgöring hos advokat, länspolischef, polismyndighet, länsstyrelse,kronofogde- eller åklagarmyndighet. Ett knappt års provtjänstgöring somfiskalsaspirant fullgörs vid någon av hovrätterna. Som fiskal får juristentjänstgöra längre eller vid hovrätten huvudsakligen somföredragande eller vid de underrätter som lyder under hovrätten. Efter 5-8 årförordnas fiskalen till hovrättsassessor och får tjänstgöra som dömande ledamotav en hovrättsavdelning. Efter Ungefär ytterligare lika befordrashovrättsassessorn till en Ordinarie domarbefattning som rådman ellerhovrättsråd. Det är nödvändigt att exempelvis under fiskalstjänsten fåtill stånd en praktisk tjänstgöring inom olika sektorer av fångvården, vidbarnavärds-nämnd och liknande institutioner. Avsaknaden av dylik praktisktjänstgöring har påtalats av domare och politiker såsom besvärande. Någondomare har också på eget initiativ skaffat sig dessa praktiska kunskaper. Det är angeläget att få bort den ensidiga rutin ochslutenhet som karakteriserar domarkarriären och ge yrket en större öppenhet ochinlevelse i vardagens problematik sådan den möter t. ex. på en fångvårdsanstalt. Omtryckning: S. 3. Närvarande: och Lövenborg (vpk)*,tillkommer Maj:ts bemyndigande iapril 1972 har justitieministern tillkallat sakkunniga för att utreda frågornaom domarutbildningen och domarkarriären avseende de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna samt om hovrätternas organisation och lekmannamedverkani hovrätt och kammarrätt. 1 direktiven uttalas, såvitt nu är av särskilt intresse,bl. a. att den nuvarande domarkarriären karakteriseras av att de ordinariedomarna utses bland dem som redan förut tjänstgjort inom respektive domarkarriärpå icke ordinarie tjänster. Denna slutna domarkarriär anges ha obestridligaförtjänster men också svagheter, bl. a. däri att det stora flertalet domareunder hela. sin yrkesverksamma tid har tjänstgjort inom domstolsväsendet. Riskföreligger enligt direktiven att den nuvarande ordningen leder till attdomarkåren isoleras från samhällsverksamheten i övrigt och de värderingar ochuppfattningar som gäller inom skilda delar av samhället. En ordning som innebäratt den som utses till domare normalt har varit sysselsatt även på andraområden inom rättsväsendet skulle otvivelaktigt tillföra domstolarna värdefullaerfarenheter. Önskemålet att tillföra domarkåren erfarenheter från andrasamhällsområden kräver enligt direktiven att domarkarriärens utformning omprövas.I anslutning till detta konstaterande uttalas att en helt öppen domarkarriär,där de ordinarie domartjänsterna rekryteras fritt från olika yrkesgrupper medanknytning till rättsväsendet, sannolikt skulle vara fördelaktig men att starkaskäl talar för att inte direkt gå över till en sådan ordning. Direktiven upptar också en skiss till en förändraddomarutbildning, där tingsutbildning utgör ett första skede, och tjänstgöringunder i hovrätt eller kammarrätt kommer som ett andra led.Erfarenheterna frän annan samhällsverksamhet anges normalt böra förvärvas ianslutning till att domarutbildningen avslutas. Vid sidan härav kan nämnas att enöversyn av juristutbildningen f. n. pågår inom ramen årsutbildningsutredning (U 1969:47) samt att förslag till kortsiktiga åtgärderbeträffande domarrekrytering och domarutbildning för de allmännaförvaltningsdomstolarna framlagts av utredningen om regeringsrättenskansliorganisation m. m. (Ds Ju 1972:10). 1 motionen hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär utredning rörande domarutbildningen. Syftet medförslaget anges vara att i domarutbildningen inrymma praktisk tjänstgöring inomolika samhällsområden och få bort den slutenhet som f. n. karakteriserardomarkarriären. Sakkunniga har tillkallats för att utreda bl.a. frågorna om domarutbildningen och domarkarriären avseende de allmännadomstolar- na och förvaltningsdomstolarna. I direktiven uttalas attdet föreligger risk att den nuvarande ordningen med en sluten domarkarriärleder till att domarkåren isoleras från samhällsverksamheten i övrigt och frånde värderingar och uppfattningar som gäller inom skilda delar av samhället. Enordning som innebär att den som utses till domare normalt har varit sysselsattäven på andra områden inom rättsväsendet skulle enligt direktiven otvivelaktigttillföra domstolarna värdefulla erfarenheter. Motionärernas önskemål om utredning är således numeratillgodosett. Med hänsyn härtill påkallar motionen inte någon åtgärd frånriksdagens sida. att avslår motionen 1972: 909. Närvarande: (), fröken (),herrar (), i (c), i (s). iLjusdal (fp), (). Polstam (c), (), (), fru (), i (c)*, ()*,herrar i (s) och Lövenborg (vpk)*. * Ej närvarande vid betänkandets justering.