bet · FV01FöU15 · 1972-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1972 FöU 1972:15 betänkande med anledning av Kungl.Majrts proposition 1972:45 angående vissa organisationsfrågor rörandeförsvaret jämte motioner. 1 betänkandet behandlas förslag avKungl. Maj:t i propositionen 1972:45 samt yrkanden i motionerna 1972:1631,1972:1639 och 1972:1640 - 1642. Inrättande av ett sekretariat för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret Maj;t har (s. 2 - 5 i utdragav statsrådsprotokollet över försvarsärenden för ) berettriksdagen tillfälle att ta del av vad departementschefen har anfört ominrättandet av ett sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inomtotalförsvaret samt en beredning för långsiktig totalförsvarsplanering. I försvarets nya planerings- ochbudgeteringssystem (prop. 1970:97, SU 1970:203, rskr 1970:420) läggs ökad viktvid långsiktigheten i planeringen. Departementschefen har lämnat en redogörelseför syftet med studier av den internationella utvecklingen och av det svenskasamhällets förändring samt angett hur sädana studier i stort bör inriktas. Beträffande erfarenheterna av hittillsvarande.studieverksamhet framhåller departementschefen att en svaghet i studierna avden internationella utvecklingen har varit den organisatoriska uppläggningen.Denna blev en följd av att utredningsuppdragen av olika skäl måste läggas på demyndigheter som är ansvariga för resp. delar av totalförsvarsplaneringen.Samordningen av utredningsverksamheten har tillgodosetts genom personalunioner,utbyten av arbetsresultat, m. m. I fråga om den svenska samhällsutvecklingen har någraorganiserade studier ännu inte anbefallts. Vissa samhällsstudier har bedrivitsinom det ekononriska försvarets miljöutredning (EMU) i samråd med överbefälhavaren,och . En särskildarbetsgrupp har redovisat en första rapport. En viktig slutsats är att en sådanstudieverksamhet bör tillmätas stor vikt och samordnas med studier av deninternationella utvecklingen. Med hänsyn dels till statsmakternas ansvar för utformningoch inriktning av säkerhets- och försvarspolitiken, dels till erfarenheterna av den hittillsvarande försöksvis bedrivna studieverksamhetenframstår det enligt departementschefen som angeläget att skapa en fastareorganisation för denna verksamhet. Departementschefen framhåller att alla de uppgifter sominryms i den här aktuella studieverksamheten inte bör lösas inom ramen för enpermanent organisation med fast anställd personal. Liksom måstefackkunskap, som enligt gällande instruktioner skall finnas vid myndigheteroch institutioner, även förmedlas till en organisation av härangivet slag av dessa myndigheter och institutioner. En viktig utgångspunkt förstudieverksamheten bör därför vara att fackkunskaper inhämtas där de redanfinns eller där de bäst kan byggas upp. Den permanenta organisationen börenligt departementschefen bl. a. av detta skäl i huvudsak begränsas till enutredningsorganisation. Mot denna bakgrund avser departementschefen föreslå Kungl.Maj;t att ett sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inomtotalförsvaret inrättas inom försvarsdepartementet. Sekretariatet avses inledasin verksamhet . Skapandet av permanenta resurser gör det möjligt att samlakvalificerad sakkunskap med överblick av pågående och planerad studieverksamhet.Sekretariatet avses vara den instans som svarar för att statsmakterna får önskatunderlag för att inrikta planeringen av totalförsvaret. Särskildareferensgrupper för studierna avses inrättas. I dessa bör enligt departementschefeningå företrädare för berörda departement och myndigheter inom totalförsvaret. Med hänsyn till den eftersträvade helhetssynen påtotalförsvaret ställs höga krav på en samordnad totalförsvarsplanering inomKungl. Maj;ts kansli. Den långsiktsplanering som det nu är fråga om har i storutsträckning den karaktären och omfattningen att den inte lämpligen bör inordnasi övrig samordningsverksamhet. För att åstadkomma erforderlig samordning av denlångsiktiga planeringen avser departementschefen därför föreslå Kungl. Maj:tatt en särskild beredning för långsiktig totalförsvarsplanering inrättas inomKungl. Departementschefen anser att i beredningen bör ingåkabinettssekreteraren resp. statssekreterarna i eller andra företrädare för denärmast berörda departementen och statsrådsberedningen. Han anser attstatssekreteraren i försvarsdepartementet bör utöva ordförandeskapet. Sekretariatet för säkerhetspolitik och långsiktsplaneringavses biträda berörda departement när det gäller att utnyttja det framtagnaunderlaget för planeringen. Denna verksamhet bör enligt departementschefensamordnas av beredningen. Departementschefen framhåller särskilt att en grundtanke idet nya planeringssystemet är att , särskilt dess försvarsutskott,skall få ett allsidigt underlag för att ta ställning till säkerhets- ochförsvarspolitiken. Det är därför av betydelse att ges kvalificeradinformation. Denna information bör avse även planeringsarbetet. I anslutningtill detta uttalande erinrar departementschefen om att försvarsutredning enligt sina direktiv skall överväga och länma förslag om roll i det nya systemet för planering ochbudgetering inom försvaret. Enligt departementschefen kommer sekretariatet försäkerhetspolitik och långsiktsplanering att erbjuda särskilda möjligheter närdet gäller att till fromma för den allmänna debatten om försvaret i högre gradän publicera sådant underlag som är väsentligt för totalförsvarsplaneringen. 1 samband med att sekretariatet inrättas kanförsvarsdepartementets enhet för säkerhetspolitik och långsiktsplanering utgåur organisationen. Därvid kan departementets tjänster i viss mån disponeras om.Sekretariatet bör enligt departementschefen omfatta chef, fyra övrigahandläggande tjänstemän och erforderlig biträdespersonal. Med anledning av propositionen harväckts följande motioner med yrkanden i denna fråga, nämligen dels motionen 1972:1639 av herrar och iÖrebro (fp, c), i vilken har föreslagits att uppskjuter behandlingenav den del av propositionen 1972:45 som avser ett planerat sekretariat försäkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret och beredning förlångsiktig totalförsvarsplanering till dess att försvarsutredningen lämnat sittförslag och detta remissbehandlats, dels motionen 1972:1641 av m.fl. (s), i vilkenhar hemställts 1. att vid defortsatta studierna inom övrigt totalförsvar bör ingå uppgiften att undersök;:hur en omfördelning av försvarskostnaderna kan ske till fördel för det ekonomiskaförsvaret, det psykologiska försvaret, fredsforskning och konstruktivtnedrustnings- och fredsarbete, 2. att studiernaom civilt motstånd bör ingå i den föreslagna beredningens och sekretariatetsarbete samt ske förutsättningslöst och att grundprincipen skall vara att helacivilbefolkningen utbildas, dels motionen 1972:1642 av herr tredje vice talmannenVirgin och (), i vilken har hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att inrättandet av det i proposition1972:45 föreslagna sekretariatet för säkerhetspolitik m. m. bör anstå till dessatt behandlat det förslag om roll i försvarsplaneringensom senare kommer att framläggas av Kungl. Genom propositionen har förriksdagen anmälts departementschefens avsikt att föreslå Kungl. Maj:t att ettsekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaretinrättas inom försvarsdepartementet samt att en beredning förlångsiktig totalförsvarsplanering inrättas inom Kungl. 1 anslutning till detta berör departementschefen värdet av attriksdagen, särskilt dess försvarsutskott, med det nya planeringssystemet får ettallsidigt underlag för att ta ställning till säkerhets- och försvarspolitiken. I motionen 1972:1639 hävdas att bör uppskjutabehandlingen av frågan i avvaktan på förslag av försvarsutredning ochremissbehandlingen av detta. Det framhålls att roll och insyn iplaneringsarbetet inte bör få försvagas genom den nu tillämnade ordningen. Avsamma skäl föreslås i motionen 1972:1642 att skall anmoda Kungl.Maj:t att vänta med den avsedda omorganisationen till dess att harbehandlat det förslag om roll i försvarsplaneringen som är attvänta. roll i försvarsplaneringen övervägs f. n. avförsvarsutredningen. Enligt vad utskottet har inhämtat är ett betänkande medförslag till system för medverkan att vänta eller juni månad1972. Den tilltänkta omorganisationen har anmälts för riksdagenmed antydan om dess betydelse för roll i det nya planeringssystemet.Utskottet anser att nu inte bör framföra erinran mot den avseddaomorganisationen. Med hänsyn till att studier måste påbörjas relativt snart börsekretariatet som planerat få inleda sin verksamhet . Utskottetkan alltså inte biträda uppskovsyrkandena i motionerna 1972:1639 och 1972:1642.Utskottet förutsätter att sekretariatet främst blir ett organ för beredning avärenden om inriktning och samordning av studieverksamhet av ifrågavarande slagsom bedrivs av myndigheter och i särskilda utredningar eller referensgrupper. Utskottet fäster stor vikt vid frågan om roll idet nya planeringssystemet och förutsätter att omorganisationen inte medförnågon bindning i denna fråga. Ej heller förändras möjligheterna förförsvarsutskottet att inhämta synpunkter från militära och civila myndigheter. Vad utskottet har anfört med anledning av propositionen idenna del samt motionerna 1972:1639 och 1972:1642 bör ges Kungl. I motionen 1972:1641 föreslås, med hänvisning tillmotionen 1972:1613 som har väckts med anledning av propositionen 1972:75, bl.a. att studierna om civilt motstånd skall ingå i den föreslagna beredningensoch sekretariatets arbete. Utskottet, som behandlar frågorna om studier avcivilt motstånd och om studier av en omfördelning av försvarskostnaderna isamband med sin granskning av propositionen 1972:75, räknar med att studier omcivilt motstånd måste beröra såväl den internationella utvecklingen somförhållandena inom det svenska samhället. Sådana studier måste därför samordnasmed och utnyttja resultaten från de studier som förut nämnts. Något ytteriigareuttalande av i denna del är inte påkallat. Med hänvisning till detanförda kan utskottet inte biträda yrkandena i motionen 1972:1641. att med anledning avpropositionen 1972:45 samt motionerna 1972:1639, 1972:1641 och 1972:1642som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet haranfört om inrättandet av ett sekretariat för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret samt en beredning för långsiktigtotalförsvarsplanering. Krigsmaktens organisation i lägre regional instansm.m. Maj:t har i propositionen1972:45 (s. 6-7) berett tillfälle att ta del av vad som har anförts istatsrådsprotokollet beträffande krigsmaktens organisation i lägre regionalinstans m. m. Av propositionen framgår attarbetet inom det militära försvaret präglas av en intensivrationaliseringsverksamhet i syfte bl. a. att minska organisationen, framförallt på förvaltningssidan. a. pågår en översyn av organisationen i lägreregional instans. Som ett led i organisationsöversynen på denna nivå harKungl. Maj:t efter förslag av överbefälhavaren beslutat om vissaorganisationsförändringar och fastställt en plan för det fortsatta arbetet. Utskottet konstaterar att den samordning som eftersträvaspå olika nivåer inte endast tar sikte på det militära försvarets egna organ.Avsikten är också att underlätta samverkan med civila myndigheter. Överbefälhavarenhar framhållit betydelsen av en ytterligare samordning av geografiskaansvarsområden m. m. Som framgår av propositionen räknar överbefälhavaren medatt det för att nå de aktuella rationaliseringsvinsterna kommer att krävasinvesteringar /73-1976/77 för tillhopa ca 100 milj. kr. Vad som har anförts i statsrådsprotokollet i denna frågaföranleder ingen erinran från utskottets sida, vilket utskottet här Lokalisering av transportflyg- ochmålflygorganisationerna vid flygvapnet I propositionen 1972:45 (s. 8-18)har Kungl. Maj:t föreslagit att godkänna i statsrådsprotokolletförordade organisationsförändringar inom flygvapnet avseende lokaliseringen avtransportflyg- och målflygorganisationerna. I motionen 1972:1631 av m. fl. (c, s, fp) harhemställts att vid behandlingen av proposition nr 45 beslutar 1. att målflygorganisationenskall kvarstanna i samt 2. attpropositionen i övrigt bifalles. I motionen 1972:1640 av m. fl. (m) harhemställts att beslutar att målflygdivisionen även i fortsättningenskall vara baserad på . Enligt beslut av riksdag(prop. 1970:96, SU 1970:202, rskr 1970:419) skall flygkär (F 8) i Barkarbyläggas ner. Olika alternativ har övervägts för lokaliseringen av den till F 8knutna transportflyg-divisionen. I propositionen föreslås att denna del avtransportflygorganisationen flyttas till , där lokaler blir lediga isamband med att flottiljadministrationen vid Östgöta flygflottilj ()därstädes dras in enligt beslut av riksdag (prop. 1971:110, FÖU1971:9, rskr 1971:140). Förslaget innebär att frågan om en samlokalisering avtransportflygorganisationen, som också omfattar en transportflyggrupp vidSkaraborgs flygflottilj (F 7) i , ställs . Anledningenhärtill är att flygvapnets framtida fredsorganisation håller på att utredas.Utskottet delar departementschefens uppfattning att transportflyggruppen, i avvaktanhärpå och på ett slutligt ställningstagande till transport flygorganisationensutformning, t. v. bör ligga kvar vid F 7. Utskottet tillstyrker alltså förslaget att lokaliseratransportflyg-divisionen vid F 8 till . n. förlagd i . Fråganom dess framtida lokalisering har aktualiserats i samband med beslutet attlägga ner flottiljadministrationen vid . Valet av förläggningsort har främststått mellan och . 1 propositionen förordas attmålflygorganisationen lokaliseras till Karisborg. Förslaget att flytta målflygorganisationen till Karlsborgtas upp i motionerna 1972:1631 och 1972:1640, som båda utmynnar i yrkanden omatt målflygenheten skall bli kvar i . De motiv som åberopas imotionerna för en fortsatt basering i sammanfaller i allt väsentligt.Största utrymmet ägnas de lokaliseringspolitiska aspekterna och flygsäkerheten. Båda motionerna pekar på konsekvenserna för personalen,som riskerar att bli utan arbete. Man har förståelse för den i propositionenframförda lokaliseringsaspekten men framhåller att situationen för Linköpingskommun också är ägnad att inge bekymmer. I motionen 1972:1640 uttalas farhågorför en alltmer minskad verksamhet i genom inskränkningar vid förenadefabriksverkens anläggningar där. Det är enligt motionen 1972:1631 inte ekonomisktförsvarbart att omlokalisera mälflyget. Motionärerna menar att de medel somkrävs för nyinvesteringar skulle kunna användas effektivare. I motionen1972:1640 erinras om investeringar på över 15 milj. kr., som har gjortsför att få en ny bana i . Till kostnaderna på investeringssidan skall- framhåller motionärerna - läggas de ökade driftkostnader som uppkommer genomatt flygtiderna fram och åter blir längre vid en basering av målflyget i . Motionerna uttrycker en stark oro när det gällerflygsäkerheten. Lokaliseringsortens läge i förhållande till luftfartsverketsluftled för civil trafik mellan och (luftled Röd 1)bedöms härvid vara av stor betydelse. En omlokalisering av målflyget till ansesmedföra att 14 000 - 18 000 flygplanrörelser kommer att äga rum genomluftleden Röd 1. Företrädare för de båda kommunerna har beretts tillfälleatt inför utskottet framföra sina synpunkter. Även i övrigt har utskottet informeratsig om de problem som kan förutses i detta fall..Utskottet har hört bl. a.cheferna för luftfartsverket och försvarsstaben för att få en allsidigbelysning av den viktiga flygsäkerhetsfrågan och de ekonomiska aspekterna. Av propositionen framgår att den föreslagnaomlokaliseringen av målflyget främst bottnar i en önskan att vidmakthållasysselsättningen i . Det finns dock, som framgår av det föregående, även andrafaktorer att ta hänsyn till. En noggrann prövning med beaktande av allt detunderlag som föreligger har fått utskottet att tveka om tidpunkten kan anseslämplig för ett beslut i frågan. Flera skäl talar enligt utskottets mening föratt omlokaliseringen av målflyget bör anstå någon tid. Det pågår inom försvareten omplanering som bl. a. gäller antalet attackdivisioner inom flygvapnet ochsom det kan vara skäl att avvakta. Vidare kan konsekvenserna för flygsäkerhetenav en omlokalisering och de ekonomiska faktorerna, beträffande bådeinvesteringar och driftkostnader, behöva övervägas ytterligare. Det föreliggerheller inte några skäl som talar mot att skjuta på avgörandet . Av anförda skäl får utskottet, som inte anser sig böra inuvarande läge ta ställning till målflygorganisationens framtida föriäggning,för sin del föreslå att frågan ställs och att det får ankomma påKungl. Maj:t att återkomma i ärendet. Utskottetförutsätter härvid att ett uppskov inte kommer att ge anledning tillinvesteringar i . Beträffande delar utskottet Kungl. Maj:tsuppfattning om behovet av sysselsättningsfrämjande åtgärder. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. med bifall tillpropositionen 1972:45 godkänner de föreslagna organisationsförändringarna inomflygvapnet, såvitt avser transportflygorganisationen, 2. med avslag påpropositionen 1972:45 och motionerna 1972:1631 och 1972:1640 beslutar att intenu ta ställning till målflygorganisationens framtida lokalisering. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s),herrar Enskog (fp), i (s), (), Glimnér (c),i (s), Virgin (m), i (s), (),(). () och (). 72 1368 S 1972