bet · FV01FiU40 · 1972-12-31 00:00:00 — Enligt riksdagsbeslutet skall staten kompenseraprimärkommuner och landsting för den merkostnad som höjningen avarbetsgivaravgiften innebär i förhållande till den i propositionen 1972: 95föreslagna men av avvisade höjningen av mervärdeskatten. Ettupphävande av beslutet om höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o.m. den anses som ett väsentligt inslag i de konjunkturpolitiskaåtgärderna i flera av motionema. Yrkanden härom framställs i motionerna 1972:1721 av m. fl., 1972: 1722 av m. fl. och 1972: 1723 avherr m. fl. I motionen 1972: 1721 yrkas dessutom att den allmännaarbetsgivaravgiften skall slopas inom det allmänna stödområdet. 1970års skattereform syftade bl. a. till att åstadkomma en omfördelning avskattebördan till förmån för låginkomsttagarna och flertalet barnfamiljer. Pågrund av de senaste årens löne- och prisstegringar samt kommunalskattehöjningarhar emellertid de skattesänkningar som åsyftades med skattereformen delviseliminerats. Mot bakgrunden härav beslutades vid årets vårriksdag skattelättnaderpå sammanlagt . genom sänkning av den statiiga inkomstskattenför inkomsttagare med små och medelstora inkomster samt ytterligareförbättringar av stödet till barnfamiljerna. Enligt riksdagsbeslutet skallreformen finansieras genom höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften ochvissa indirekta skatter. Fördubblingenav den allmänna arbetsgivaravgiften, som utgör den väsentligastefinansieringskällan för sänkningen av den statliga inkomstskatten, kan enligtav utskottet inhämtade uppgifter från beräknas medföra enårlig inkomstökning för staten med ca , varav ca 900 milj. kr.belöper på / 73. Som framgår av propositionen beräknasbudgetunderskottet för innevarande budgetår komma att uppgå tUl i runt tal 6,5miljarder kr. Därvid har hänsyn tagits till de utgifter för ytterligaresysselsättningsfrämjande åtgärder på , varom förslagframläggs i propositionen. Bortsettfrån den budgetbedömning av motionärernas förslag, som ankommer påfinansutskottet, kan skatteutskottet för sin del inte biträda yrkandena imotionerna 1972: 1721, 1972: 1722 och 1972: 1723 om upphävande av vårriksdagensbeslut om höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den , eftersomdetta skulle inne- FiU 1972: 40 105 baraen omfördelning av skattebördan, som strider mot de överväganden som liggertill gmnd för vårriksdagens skattereform. Beträffandeyrkandet i motionen 1972: 1721 om slopande av den allmänna arbetsgivaravgifteninom det allmänna stödområdet vill utskottet endast erinra om att riksdagennyligen på förslag av skatteutskottet i betänkande SkU 1972: 47 avslagit ettmotsvarande motionsyrkande. Utskottet behandlar slutligen vissa i motionen1972: 1721 av m. fl. på nytt aktualiserade förslag, som först pålängre sikt är ägnade att påverka konjunkturutvecklingen. Bl.a. begärs i motionen förslag tUl riksdag tiU åtgärder för attförbättra mindre och medelstora företags situation och underlätta derasförsörjning med riskvilligt kapital. De åtgärder på beskattningsområdet sommotionärerna åsyftar är skattefria avsättningar till självfinansierings-,omställnings- och utbUdningsfonder. Påförslag av skatteutskottet i betänkande SkU 1972: 22 har tidigare iår avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att frågan omföretagares rätt att avsätta medel till självfinansieringsfond faller inomföretagsskatteberedningens (Fi 1970: 77) utredningsuppdrag och bör prövasförst i samband med beredningens allmänna översyn av företagsbeskattningen. Iberedningens utredningsuppdrag ingår också sådana frågor som utvidgning av detnuvarande investeringsfondsystemet och avdrag för avsättning tUl riskfonder m.m. Utskottet vill också erinra om att regeringen enligt uttalande ipropositionen har för avsikt att dels vidta åtgärder för att öka svenskaföretags möjligheter att i speciella fall lämna krediter för exportieveranser,dels till vårriksdag framlägga förslag om ett generellt extraskatteavdrag och utökat direkt stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inomindustrin. Imotionen 1972: 1721 begärs också att skatteutredning får i uppdrag attskyndsamt framlägga förslag om ändringar i skattesystemet ägnade att stimuleraarbete, företagande och initiativ. Av motiveringen till yrkandet framgår bl. a.att utredningen bör utarbeta en femårig skattesänkningsplan. Enligtdirektiven skatteutredning skall utredningen inom ramen föroförändrade skatteinkomster konstruera ett skatte-och avgiftssystem, som påett tillfredsstäUande sätt beaktar skattebördornas fördelning, avvägningenmellan direkt och indirekt skatt och graden av progressivitet vid den statligainkomstbeskattningen. utredningen pröva de marginaleffekter somuppstår vid stigande inkomster, när progressiviteten i beskattningenkombineras med avtrappningen av de inkomstprövade sociala bidragen.Utredningen skall också pröva frågan om faktisk sambeskattning och sökaåstadkomma förenklingar av beskattningsreglerna. Vid behandlingen av liknande motionsyrkanden undervårriksdagen i samband med skattereformen framhöll skatteutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande SkU 1972:32 att det för en samlad bedömning avskatte- och avgiftssystemet fordrades en noggrann planering avutredningsarbetet och omfattande ekonomiska och tekniska utredningar. Detborde givetvis ankomma på utredningen att själv planlägga och bedömaarbetsuppgifterna. Med hänsyn härtill kunde utskottet inte biträdamotionsyrkandena att vissa speciella frågor skulle behandlas med förtur avutredningen. Vad som anförs i motionen 1972: 1721 har inte givit utskottetanledning tUl ändrat ståndpunktstagande. Närvarande:herrar (), i (m), i Bäckmora (c), fraNettelbrandt (fp), herrar (), son i Arrie (c), (),(), (), NUsson i Trobro (m), Stadling (s). i (s). (), () och (). Beträffandesärskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten avherrar i (m), i Bäckmora (c), fm Nettelbrandt (fp),herrar Josefson i Arrie (c), (), i Trobro (m) och (), som ansett att det stycke i utskottets yttrande på s. 6, som börjar med"Som antyds" och slutar med "äldre fastigheter", bort haföljande lydelse: "Utskottetfinner att sådana åtgärder för att stimulera uppmstnings-och ombyggnadsarbeten,som föreslås i motionerna 1972: 1721 och 1972: 1723, är tekniskt möjliga ochkan bli ett värdefullt komplement till övriga stimulansmedel i syfte att ökasysselsättningsmöjligheterna, särskilt för den äldre arbetskraften." avherr i Bäckmora (c), fra Nettelbrandt (fp), herrar Josefson i Arrie(c), () och (), som ansett att det stycke i utskottetsyttrande på s. 7, som börjar med "Förslag om" och slutar med"motionen 1972: 1713", bort ha följande lydelse: "Inflationenoch de upprepade höjningarna av mervärdeskatten har lett till betungande prisökningar,inte minst i fråga om viktiga livsmedel. Möjlighet föreligger att införa ettsärskilt konsumtionsstöd, som elimi- FiU 1972: 40 107 nerareller väsentiigt reducerar mervärdeskattens prishöjande effekter på viktigalivsmedel. Ett sådant system innebär, att hela eller en del av mervärdeskattenrestitueras. Varken en differentiering av skatten eller ett konsumtionsstödpåverkar jordbraksavtalet. Utskottet anser det angeläget, att man förutsättningslöstundersöker möjligheterna att komma till rätta med de problem, som hänger sammanmed mervärdeskattens fördyrande verkan på livsmedel." 3.Beträffande den allmänna arbetsgivaravgiften avherrar i (m), i Bäckmora (c), (),herrar Josefson i Arrie (c), (), i Trobro (m) och (), som ansett att det avsnitt i utskottets yttrande, som på s. 8 börjar med"" och på s. 9 slutar med "motsvarandemotionsyrkande", bort ha följande lydelse: "Förslageni propositionen 1972: 125 angående sysselsättningsskapande åtgärder, har ilikhet med den förda ekonomiska politiken sin tyngdpunkt iarbetsmarknadspolitiska insatser och andra punktåtgärder. Som framhåUs imotionerna 1972: 1721, 1972: 1722 och 1972: 1723 kan man emellertid inte räknamed att sådana insatser i nuvarande läge är tillräckliga vare sig för attkomma till rätta med arbetslösheten, prisstegringarna eller den långsammaproduktionstillväxten. Detär i en sådan situation nödvändigt att kombinera arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med generella ekonomisk-politiska åtgärder. Målsättningen måste varaatt så långt möjligt förebygga arbetslöshet och inte vänta med åtgärder tUlsarbetslösheten är ett faktum. Om man lyckas med detta, minskar också behovetav insatser i efterhand i form av beredskapsarbeten, omskolning m. m. Detär oundvikligt att en fördubbling av arbetsgivaravgiften i nuvarande läge fårallvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Utskottet delar därför den imotionerna 1972: 1721, 1972: 1722 och 1972: 1723 framförda uppfattningen av sysselsättningsskäl inte nu kan låta det tidigare beslutet om att höjaarbetsgivaravgiften träda i kraft. Utskottetvill i detta sammanhang rikta uppmärksamheten på att statens inkomster avskatt på inkomst och kapital nu beräknas bli . lägre än vadsom upptagits i riksstaten (budgetprognos 1.11 /73). En fortsatt hög arbetslöshet kommer givetvis att leda ytterligare minskning av både statens och kommunemas inkomster. Skatteutskottettillstyrker således för sin del yrkandena i motionerna 1972: 1721, 1972: 1722och 1972: 1723 om upphävande av vårriksdagens beslut om en höjning av denalhnänna arbetsgivaravgiften från fr. o. m. den 1.1.1973.Beträffande yrkandet i motionen 1972: 1721 om slopande av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det allmänna stödområdet vill utskottet framhålla, attett sådant slo- FiU1972: 40 108 pandefrån skatteteknisk synpunkt är tekniskt möjligt men att det ankommer påfinansutskottet att göra den konjunkturpolitiska bedömningen. Det är enligtutskottets mening önskvärt att frågan om skattepolitikens utnyttjande somregionalpolitiskt instrument blir föremål för allsidig utredning." Beträffandeåtgärder för att förbättra de mindre och medelstora företagens situation avherrar i (m) och i Trobro (m), som ansett att detstycke i utskottets yttrande på s. 9, som börjar med "På förslag" ochslutar med "inom industrin", bort ha följande lydelse: "synpimkt är införande av de i motionen påtalade åtgärdernatekniskt möjligt och skulle vara av stort värde för att stimulera konjunkturen,då den mindre företagsamheten spelar en mycket stor roll för sysselsättningeni vårt land." avherrar i (m) och i Trobro (m), som ansett att detavsnitt i utskottets yttrande, som på s. 9 börjar med "Enligtdirektiven" och på s. 10 slutar med "ändrat ståndpunktstagande",bort ha följande lydelse: "Utskottetfinner det synnerligen angeläget att skatteutredning skyndsamtframlägger förslag om ändringar i skattesystemet ägnade att stimulera arbeteoch företagande. Utskottet finner att ett fullföljande av de riktlinjer somangivits i motionen 1972: 1721 skulle leda tUl önskat resultat och utgöra enstimulans till ökad aktivitet och därmed högre sysselsättning." FiU 1972: 40 109 Skatteutskottetsförslag till ändring av ikraftträdandebestämmelserna i förslaget tillförordning om ändring i förordningen (1971: 50) om särskilt investeringsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt Kungl.Maj:ts förslag Utskottets förslag Derma förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Skattskyldig, som anskaffatinventarier för sammanlagt , får, trots bestämmelserna i 4§, åtnjuta särskilt investeringsavdrag med tjugo procent av kostnaderna förunder perioden den 1 januariden anskaffade inventarier, ävenom anskaffningskostnaden för nämnda period icke uppgår till . Skatteutskottetsförslag till ändring av 2 § i förslaget till förordning om särskiltinvesteringsavdrag för vissa byggnadsarbeten Särskilt investeringsavdrag utgör avbyggnadskostnad för arbete, som avses i 1 § första stycket och som utföresunder perioden den 1 november 1972den . Med byggnadskostnadförstås enhgt denna förordning kostnad för arbete som utförts på byggnad ochför material som fogats in i byggnad . SärskUt investeringsavdrag utgör avbyggnadskostnad för arbete, som avses i 1 § första stycket och som utföresunder perioden den 1 november 1972den 3 r . Med byggnadskostnadförstås enligt derma förordning skattskyldigs kostnad för arbete som utförtsav den skattskyldige eller för dennes räkning på byggnad och för material somfogats in i byggnad . -av bidraget. FiU1972: 40 111 Justitieutskottetsyttrande över vissa delar av propositionen 1972:125 angåendekonjunkturstimulerande åtgärder. Till finansutsko t tet Genom beslut harfinansutskottet hemställt att justitieutskottet avger yttrande över propositionen1972: 125 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1972/73 avseende konjunkturstimulerande åtgärder, m.m., såvitt avser Kungl.Maj:ts i propositionen, bilaga 1, framlagda förslag. Justitieutskottethar icke funnit anledning tUl erinran mot Kungl. Maj:ts ifrågavarande förslag. Närvarande:fröken (), (), fröken (), herrar Larfors(s), i (c), i (s), i (fp),(), (), (vpk), (), herrarFransson (c), i (fp), Wijk-man (m) och Leuchovius (m). FiU 1972: 40 112 Försvarsutskottetsyttrande över vissa delar av propositionen 1972:125 angåendekonjunkturstimulerande åtgärder. Genom beslut harfinansutskottet hemställt att försvarsutskottet avger yttrande överpropositionen 1972: 125 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten /73 avseende konjunkturstimulerande åtgärder, m. m., såvittavser bilaga 2 och bilaga 8 jämte eventuella följdmotioner. Med anledning härav fårförsvarsutskottet anföra följande. Maj:t (försvarsdepartementet) har föreslagitriksdagen att på tilläggsstat I tUl riksstaten för /73 underFörsvarets fastighetsfond anvisa investeringsanslag av sammanlagt 60 860 000kr. Medlen behövs under innevarande budgetår för att täcka en ökad investeringsverksamhet. Genombeslut har Kungl. Maj:t uppdragit åt fortifikationsförvaltningenatt i konjunkturstimulerande syfte tidigarelägga vissa investerings- ochiståndsättningsobjekt till ett belopp av högst 75 milj. kr. Enligt föreliggandeberäkningar kommer utgifterna att fördela sig med . påiståndsättningsarbeten m. m. och . på byggnadsobjekt underkapitalbudgeten. Iståndsätt-ningsarbetena belastar förslagsanslag, som fåröverskridas. Utgifterna för den ökade investeringsverksamheten fördelar sig påföljande anslag. Arméförband:Anskaffning av anläggningar 33 750 000 Marinförband: Anskaffningav anläggningar 10 950 000 Flygvapenförband:Anskaffning av anläggningar 13 560 000 Central och högre regional ledning: Anskaffning av anläggningar 2 000 000 Gemensamma myndigheter m. m.: Anskaffning av Utgifterna för de konjunkturstimulerande åtgärdernaavses belasta utgiftsramen för det militära försvaret. Meningen är att utfalletav åt- FiU 1972: 40 113 gärdernaunder /73 skall regleras genom att utgiftsramarna förbudgetåren 1973/74 och 1974/75 minskas. FörsvarsutskottettiUstyrker att medel på tilläggsstat anvisas i enlighet med Kungl. Maj:t () har föreslagitriksdagen att till Förrådsanläggningar m. m. på tilläggsstat I till riksstatenför /73 under Diverse kapitalfonder. Förrådsfonden för ekonomiskförsvarsberedskap, anvisa ett investeringsanslag av . Medlen behövsför att under innevarande budgetår utföra förbättringsåtgärder vid ytterUgareen bergrumsanläggning för oljelagring. Försvarsutskottettillstyrker att medel på tilläggsstat anvisas i enlighet med Kungl. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), fm i (s), herrar En-skog (fp), iÄngelholm (s), i (c), ÖhvaU (fp). (), Gustavssoni (s), (). () och (). beträffandeåtgärder inom försvarsdepartementets verksamhetsområde av herrar iGäddvik (m), i Stenkyrka (c), Enskog (fp), i (c),Öhvall (fp) och (), som anfört: Vianser det vara angeläget att stimulera sysselsättningen genom anvisning avmedel eiUigt Kungl. Enligt vår mening bör emellertidutgiftsramen för det militära försvaret inte belastas med andra utgifter förden ökade investeringsverksamheten än sådana som kan hänföras till åtgärdervUka eljest skulle ha utförts senast under /75. FiU 1972: 40 114 Socialförsäkringsntskottetsyttrande över viss del av propositionen 1972:125 angåendekonjunkturstimulerande åtgärder jämte motioner. Genom beslut harfinansutskottet hemställt att socialförsäkringsutskottet avger yttrande överpropositionen 1972: 125, såvitt avser BUaga 3 , punkten 3ATP-avgiften för . Vidare har finansutskottet den 25 oktober 1972beslutat inhämta yttrande från socialförsäkringsutskottet över motionen 1972:1721 av m. fl. (m), såvitt avser yrkandet under punkten A 3 omsänkning av ATP-uttaget fr. o. m. med två procentenheter.Slutligen har finansutskottet beslutat inhämta yttrandeöver en med anledning av propositionen väckt motion, 1972: 1875, av herrHermansson m. fl. (vpk), såvitt avser yrkandet under punkten 1 om avslag påpropositionens förslag om oförändrat avgiftsuttag. Försäkringenför tUläggspension finansieras genom avgifter på inkomster av förvärvsarbete.Avgift för inkomst av anställning erläggs av arbetsgivaren och avgift förinkomst av annat förvärvsarbete av den försäkrade själv. I båda fallen utgåravgift med samma procentsats av avgiftsunderlaget. Denna fastställs av Kungl.Maj:t och gemensamt och skall vara så avvägd att avgifterna iförening med andra tUlgängliga medel förslår till bestridande avpensionsutbetalningar, förvaltningskostnader m. m. och till den fondering somär erforderlig. Avgifterna inflyter till de allmänna pensionsfonderna. Beslutom den procentsats som skall tillämpas under ett kalenderår skall fattas senastett år . Avgiftsuttagetför den allmänna tUläggspensioneringen har hittUls bestämts för trefemårsperioder. Uttaget 19601964 fastställdes efter enskala som började för och därefter steg till för . Uttaget fastställdes därefter till för för attsedan öka till för . För den nu löpande periodenåren 19701974 fastställdes genom beslut av riksdag avgiftsuttaget till10 % för . Detta uttag skulle öka till periodens slutoch för alltså utgöra . Ipropositionen föreslås som en bland flera sysselsättningsfrämjande åtgärder attATP-avgiften för skall bibehållas på nuvarande nivå, dvs. FiU 1972: 40 115 I motionen 1972: 1875 har yrkats avslag påpropositionen i deima del. Motionärema menar att i propositionen interedovisats någon bärande motivering för att ändra redan fastställda regler förATP-uttag . Imotionen 1972: 1721 har yrkats att ATP-uttaget fr. o. m. den 1 januari 1973sänks till . Motionärerna anser ett uttag avangiven storlek fullt tillräckligt för att garantera utfästapensionsförpliktelser och framhåller att en sådan sänkning föratsatt att deninte tillåts skapa utrymme för löneökningar skulle leda till direktalönsamhetsförbättruigar för företagen. ,som anser sig i första hand ha att ta ställning till propositionen ochmotionerna från socialpolitiska utgångspunkter, vill erinra om att i denprincipproposition (nr 55 tUl A-riksdag) som låg till grund förlagstiftningen om tilläggspensionering uttalades, att en betydande fonderingvar motiverad i pensioneringens eget intresse och av samhällsekonomiska skäl.Fondmedlen skulle med beaktande av bortfall av annat sparande medverka till ensnabbare utbyggnad av produktionsapparaten och därmed till en produktionsökning.Det framhölls också att pensionsfonden skulle möjliggöra en utjämning avkostnaderna för tilläggspensioneringen så att avgifterna för utgående pensionerinte behövde bli så stora som de måste bli om avsättningarna blevotillräckliga. Densålunda redovisade inställningen till fondbUdningen har bekräftats avriksdagen i samband med bestämmandet av avgiftsuttag för såväl perioden19651969 som perioden 19701974. mening bör man under löpande avgiftsperiod inte utan vägande skälfrångå det beslut angående avgiftsuttagets storlek fattade 1968 ochsom innebar att avgiftsuttaget för skulle utgöra och för år1974 på avgiftsunderlaget. Med hänsyn tUl att förslaget om oförändratavgiftsuttag för enligt utskottets mening kan vara ägnat att bidra tillatt det syfte man vill uppnå med propositionen tillgodoses har utskottet inuvarande konjunkturpolitiska läge ansett sig böra biträda propositionen iförevarande del. Utskottet har därvid särskUt beaktat föreliggandeutredningsförslag om att vissa sociala reformer delvis bör finansieras medarbetsgivaravgifter och att förslag om det fortsatta ATP-uttaget kan väntas tUl1973 års vårriksdag. Ävdet anförda framgår att utskottet inte kan biträda vare sig yrkandet i motionen1972: 1875 om avslag på propositionens förslag om oförändrat avgiftsuttag förår 1973 eller yrkandet i motionen 1972: 1721 om nedsättning av avgiftsuttagetfr. o. m. . Medhänvisning tUl det anförda får socialförsäkringsutskottet för sin deltillstyrka bifall till förslaget i propositionen 1972: 125 om att ATP-uttagetför skall utgöra och avstyrka bifall till motioner- FiU1972: 40 116 na1972: 1721 och 1972: 1875 i vad de hänvisats tUl utskottet för yttrande. Enteknisk granskning av de i propositionen föreslagna ändringarna av lagen (1962:381) om allmän försäkruig och lagen (1968: 243) om procentsatsen för uttag avavgift till försäkringen för tilläggspension har inte gettanledning tUl erinran. Närvarande:herrar (), i (c), i (fp),fröken (), herrar Ringaby (m), i (s), iNennesholm* (c), i (s), Mun-debo* (fp), (), frökenPehrsson (c), herrar (), i (m), i (vpk) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1.av herrar Ringaby (m) och i (m), som ansett attdet avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 2 med ",som" och slutar på s. 3 med "tiU erinran." bort ha följandelydelse: Socialförsäkringsutskottetdelar motionäremas uppfattning att sysselsättningsläget och den mycket svagaproduktionsökningen är oroande och att det krävs kraftåtgärder för att häva denekonomiska stagnation som råder. Ensänkning av ATP-avgiften till , somföreslås i motionen, skulle vara en kraftigt sysselsättningsfrämjande åtgärd,då den innebär att näringslivet utan ökade kostnader skulle kunna nyanstäUaomkring 50 000 helårsarbetande. ATP-avgifternauppgick tUl 7 101,2 milj. kr. till den 1 november1972, vUket är över 1 000 milj. kr. Dettaavgiftsbelopp kimde i sin helhet tUlföras ATP-fonden, som uppgår tUl 54561,2 mUj. En sänkning av ATP-avgiften skulle barainnebära en något långsammare ökningstakt av fondtUlväxten. UtskottetvUl även betona att gmndförutsättningen för att ATP-syste-mets förpliktelserskall kunna infrias är att har ett konkurrenskraftigt näringsliv medhög sysselsättning. FiU1972: 40 117 Av det anförda framgår att utskottet anser sig börabiträda yrkandet i motionen 1972: 1721 att det av rUcsdag beslutadeavgiftsuttaget för nedsätts till 8,75 %.Utskottets ställningstagande, som innebär att utskottet avstyrker bifall tUlmotionen 1972: 1875, i vad den hänvisats till utskottet, föranleder ändring avförslaget till ändring i lagen (1968: 243) om procentsatsen för uttag av avgiftunder åren 19701974 till försäkringen för tilläggspension. Utskottettillstyrker alltså att sistnämnda förslag med bifall tiU motionen 1972: 1721i berörda del erhåller följande såsom motionärernas förslag betecknadelydelse. Kungl.Maj:ts förslag Motionärernas förslag Härigenomförordnas, med änd- Härigenom förordnas, med änd ring av vad som föreskrivits i lagen ring av vad som föreskrivits i la- (1968: 243) om procentsatsen för gen (1968: 243) om procentsatsen uttag av avgift för uttag av avgift till försäkringen för tilläggs- 19701974 till försäkringen för pension, att den i 19 kap. 5 § lagen tilläggspension, att den i 19 kap. (1962: 381) om allmän försäkring 5 § lagen (1962: 381) om allmän nämnda procentsatsen för uttag av försäkring nämnda procentsatsen avgift tUl försäkringen för tilläggs- för uttag av avgift tUl försäkring pension skall för utgöra en för tUläggspension skall för år tio och en halv procent. 1973 utgöra åtta och tre fjärde dels procent. 2.av i (vpk), som anfört följande: Förslageti propositionen att ATP-avgiften för skall bibehållas nivåinnebär en sänkning i förhållande till den plan för ATP-avgiftens uttagande somriksdagen tidigare fastställt. I propositionen redovisas inte någraförsäkringsmatematiska beräkningar som visar att det skulle vara acceptabeltfrån försäkringstekniska utgångspunkter att minska avgiftsuttaget.