bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Utgifterna för civilförsvaret, i den mån de bestrids av staten,bör som departementschefen har föreslagit beräknas inom en särskild ekonomiskram. Utskottet återkommer till detta i det följande. Något ytterligareuttalande av med anledning av motionen 1972:1613 i denna del behövsinte. Vad departementschefen har uttalat om civilförsvaretsorganisation föranleder ingen erinran från utskottets sida. Verkskydd organiseras f. n. inom område medskyddsrumsbyggnadsskyldighet vid industrier och anläggningar där minst 100personer är sysselsatta i fredstid. Organisationen omfattar enligt planerna 1180 verkskydd och 60 000 civilförsvarspliktiga. Utskottet biträder departementschefensförslag att verkskyddsplikt i fortsättningen skall finnas vid företag där minst200 personer är sysselsatta. Personalstyrkan i verk-skyddsorganisationenberäknas därmed minska . Kostnaderna för verkskydden bärs av företagensjälva och beräknas minska frän sammanlagt ca 12 till ca 8 milj. kr. Enligt departementschefen bör den fortsatta planeringenske frän förutsättningen att kostnaderna för civilförsvarsåtgärder fördelasmellan stat, kommuner och enskilda enligt oförändrade principer. 1 motionen 1972:443 av m. fl. (m, c, fp)har hemställts att skall hos Kungl. Maj;t anhålla om utredningangående verkskyddens framtida finansiering. Motionärerna framhåller attverkskydden inte längre avses ha sina uppgifter bundna enbart till det egnaföretaget. har i sin programplan för perioden1972/73 1976/77 förordat att verkskydden används även i närområdet utanförgrupperingsplatsen. De nödvändiga förändringarna av verkskyddens organisationfordrar enligt styrelsens mening ytterligare studier och kan endast genomföraspå och i samband med åtgärder inom det lokala allmännacivilförsvaret. Frågan om verkskyddens finansiering behandlades av 1964års riksdag (2LU 1964:3) med anledning av motioner med yrkande om utredning.Andra lagutskottet avstyrkte bifall till motionsyrkandena med hänvisning främsttill att det inte torde vara möjligt att särskilja frågorna om verkskyddetsfinansiering och deras administration samt till att verkskyddet i storutsträckning även måste vara ett företagarintresse. finner att de avandra lagutskottet anförda skälen mot ett ändrat kostnadsansvar alltjämt ärbärande. Med hänsyn även till att en ändring av sättet att utnyttja verkskyddentorde ligga tämligen långt fram i tiden vill utskottet inte nu förorda en utredningom verkskyddens finansiering. De nuvarande riktlinjerna för anskaffning ochlagerhållning av skyddsmasker grundas på uppfattningen att vi trotsinternationella överenskommelser inte kan bortse från att det kan finnas riskför att stridsgaser används. Risken har dock inte bedömts vara så stor att detär påkallat att anskaffa skyddsmasker till hela befolkningen. Departementschefenförordar att beredskapen i fråga om skyddsmasker upprätthålls efter deriktlinjer som försvarsutredningen har föreslagit. Dessa innebär att manupprätthåller en begränsad anskaffning och alt härigenom och genom andraförberedelser skapas en grundval för att anskaffa skyddsmasker till helabefolkningen om detta skulle befinnas angeläget. Utskottet har inte något atterinra mot vad departementschefen har anfört i denna fråga. 1 motionen 1972:1610 av m.fl. (s) harhemställts att skall begära en utredning om upprustning av ödegårdarför utrymning och evakuering av civilbefolkningen. Motionärerna uttalaratt möjligheternaatt utrymma civilbefolkningen till mindre utsatta områden även i fortsättningentorde vara en trygghetsfaktor för befolkningen. Med de nuvarandeomflyttningarna inom landet får många goda bostäder förfalla eftersom de stårobebodda året runt. Sådana gårdar borde enligt motionärerna kunna rustas uppför civilförsvarets behov och i fredstid eventuellt hyras ut till.självkostnadspris för fritidsändamål. Enligt vad utskottet inhämtat har de utrymningsplanerandemyndigheterna f. n. inte problem som hänger samman med tillgängen på bosläder.Riksdagen bör därför inte begära någon utredning om upprustning av ödegårdar.Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t och planerande myndigheter beaktar desynpunkter som har förts fiani i motionen om frågan skulle komma i ett annatläge. Utskottet biträder departementschefens mening attriksdagen inte bör besluta om en bestämd utgiftsram för flera är när det gällerden verksamhet som finansieras från statsbudgetens anslag till civilförsvar.Utgiftsramen bör prövas . Den femåriga programplaneringen bör dock ske medutgångspunkt i en viss ekonomisk planeringsram. Departementschefen föreslår attplaneringsramen skall utgå horisontellt frän basbeloppet, 118 milj. kr. i denutgiftsram för /73 som han förordar. Planeringsramen förperioden /73 - 1976/77 föreslås alltsä uppgå till (5 X 118) 590 milj. kr. i prislägetfebruari 1971. Härutöver bör enligt departementschefen i planeringen fåförutsättas en medelsförbrukning om 30 milj. kr. under budgetåren 1972/73 -1974/75 om så skulle behövas för att betala vissa tidigare gjorda åtaganden.Vidare bör förutsättas att kompensation för pris- och löneförändringar kommeratt utgå enligt nettoprisindex. 1 motionen 1972:1605 av herrarAntonsson (c) och () har hemställts att planeringsramen förcivilförsvaret skall bestämmas med utgångspunkt i ett belopp om 138 milj. kr.och alltså omfatta 690 milj. kr. Motionärerna framhåller att medelstilldelningoch planeringsram för civilförsvaret bör anpassas så attutbildningsverksamheten och materiel-an.skaffningen får en utformning sommedger att krigsorganisationen kan utveckla effekt eftermobilisering. 1 motionen 1972:1606 av m.fl. (m) har såvittgäller planeringsramen för civilförsvaret lämnats ett förslag som innebär enram för femårsperioden utgående från ett basbelopp för /73 om125,5 milj. kr. För vart och ett av de återstående fyra budgetåren i periodenberäknas 138 milj. kr. Planeringsramen uppgår därmed till 677,5 milj. kr.vartill i likhet med departementschefens förslag skall läggas 30 milj. kr.utöver planeringsramen. Utskottet finner liksom beträffande det militära försvaretatt det är nödvändig! att iaktta återhållsamhet vid bestämmande avcivilförsvarets planeringsram. Vid den årliga rullningen av denna ram fårprövas om det finns anledning att göra förändringar. Med hänvisning till det anförda biträder utskottet vaddepartementschefen har anfört om civilförsvarets fortsatta inriktning ochavstyrker bifall till de motionsyrkanden som gäller denna inriktning. Det psykologiska försvaret är iförsta hand en verksamhet och inte en organisation. Verksamhetens syfte är attvidmakthålla en fast försvarsvilja och motverka alla försök att undergräva vårmotståndsanda och tilltron till vår förmåga att motstå angrepp. Medborgerlig enighet om vår säkerhetspolitik och dessförutsättningar kan bara uppstå genom övertygelsen hos de enskilda medborgarnaoch denna övertygelse kan bara nås i det demokratiska samhällets arbetsformer,dvs. genom fri opinionsbildning, nyhetsförmedling och debatt. Åtgärderna förpsykologiskt försviir i fred är begränsade till planering, utbildning ochforskning. Central myndighet för denna verksamhet är beredskapsnämnden fVirpsykologiskt försvar. 1 situationer dä påi'res1ningarna på allmänheten är stora,samhället är under omställning, krigshandlingar drabbar folket och ett stortantal föreskrifter och lagar träder i kratf kan emellertid en ökadsamhällsin-fornuition vara nödvändig. Nyhetsförmedlingen måste vara snabb,fyllig och sanningsenlig - bi. a. för att motverka ryktessjjridning. För attletla och samordna det psykologiska försvaret inrättas vid krig eller krigsfaraen statens u()plysningscentral, som lyder direkt under Kungl. Maj :t. 1 en genomförd studie av del psykologiska försvarets måloch uppgifter har försvar förutsatt attprinciperna för planläggning och verksamhet skall vara oförändrade. Friopinionsbildning och debatt utgör grundvalen för verksamheten. Departementschefendelar denna uppfattning. Utskottet har inte något att erinramot vad departementschefen har anfört om principer och åtgärder förpsykologiskt försvar. Inriktningen av övrigt totalförsvar Inriktningen av övrigt totalförsvarbör som departementschefen har uttalat tillgodose kravet på balans i vårasamlade försvarsinsatser. Vad som här kallas övrigt totalförsvar omfattar en radskilda verksamhetsområden. Exempel på sådana områden är försörjningen medförnödenheter och tjänster - det ekonomiska försvaret som innefattar bl. a.livsmedelsförsörjningen, industriproduktionen, energiförsörjningen ochtransporterna. Andra exempel är hälso- och sjukvården, polisverksamheten ochden för det civila totalförsvaret gemensamma regionala ledningsorganisationen.För dessa verksamhetsområden är ett stort antal myndigheter ansvariga. Åtgärderför samordning har vidtagits på olika nivåer. Verksamheten i krig och andra krissituationer bygger imycket stor utsträckning på resurser som primärt har anskaffats förfredsinriktad verksamhet. För den långsiktiga inriktningen av övrigt totalförsvarär därför hänsynstaganden till fredsresursernas framtida utveckling betydelsefulla.Som grund för den långsiktiga planeringen krävs därför, som departementschefenframhåller, studier inte bara av den yttre miljön utan också av det svenska fredssamhäUetsframtida utveckling. Utskottet ansluter sig till vad departementschefenuttalarom betydelsen av verksamheten inom övrigt totalförsvar för våra samladeförsvarsansträngningar liksom för tilltron till dessa. Detta gäller såväl denverksamhet som närmast avser totalförsvarets funktionsduglighet i ett krigslägesom den verksamhet som främst syftar till att trygga handlingsfriheten i ettavspärrnings- eller ett neutralitetsläge. 1 motionen 1972:1613 av m.fl. (s) harhemställts alt skall uttala sig för att de fortsatta studierna inomövrigt totalförsvar bl. a. bör syfta till att undersöka hur man kan omfördelaförsvarskostnaderna till fördel för det ekonomiska försvaret, det psykologiskaförsvaret, fredsforskning och konstruktivt nedrustnings- och fredsarbete. Studier av den internalionelia utvecklingen och avförändringarna i vårt samhälle avses ske kontinuerligt. Med det krav på balansi våra samlade försvarsinsatser som vi nu har finns inte anledning förriksdagen att göra något ytteriigare uttalande i denna fråga. Motionen1972:1613 bör därför inte bifallas såvitt nu är i fråga. Utskottet hemställer att riksdagenA- beträffande säkerhetspolitikens inriktning 1. avslår motionen1972:1613 såvitt avser uttalande om studier av civilt motstånd, 2. godkänner deninriktning som departementschefen har angett, B. beträffande målsättning förtotalförsvaret godkänner vad departementschefen har angett, C. beträffande totalförsvaretsfortsatta inriktning med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen I 972:1609, såvitt nu är i fråga, godkänner den inriktning som departementschefen har angett, D-beträffande det militära försvarets fortsatta inriktning 1. avslår motionen1972:963, 2. avslår motionen1972:953, 3. avslårmorionerna 1972:1608 och 1972:1614, 4. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1605, 1972:1606 och1972:1611, alla motionerna såvitt nu är i fråga, godkänner den inriktning somdepartementschefen harangett, E. beträffandecivilförsvarets fortsatta inriktning 1. avslår motionen1972:1613 såvitt avser uttalande om befolkningsskyddet och kostnaderna fördetta, 2. avslår motionen1972:443, 3. avslår motionen1972:1610, 4. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:1605 och 1972:1606,båda motionerna såvitt nu är i fråga, godkänner den inriktning som departementschefenhar angett, F. beträffande det psykologiskaförsvaret godkänner vad depar tementschefen har angett, G. beträffandeinriktningen av övrigt totalförsvar 1. avslår motionen1972:1613 såvitt avser uttalande om de fortsatta studierna inom övrigttotalförsvar, 2. godkänner deninriktning som departementschefen har angett. Ändrad grundutbildning ni. m. för värnpliktiga I propositionen 1972:75 har Kungl.Maj:t (s. 125-187) föreslagit att dels anta inom försvarsdepartementetupprättade förslag till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) och lag omändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, dels godkänna de ändrade grunderför bistånds- och katastrof utbildning av värnpliktiga m. fl. som departementschefenhar angett. Försöksverksamhet m. m. inom värnpliktsutbildningen Departementschefen erinrar om vadhan i samband med förslag om försvarets fortsatta inriktning har uttalatangående kostnaderna för verksamheten inom huvudproduktionsområdet Ledning ochförbandsverksamhet. Dessa kan enligt hans mening inte tillåtas att växa isamma omfattning som . En mycket restriktiv utgiftsprövningmåste ske beträffande såväl beslutade som planerade åtgärder inom försvaret.Även om utbildningssektorn bör prioriteras vid fördelning av tillgängligaresurser för försvaret måste enligt departementschefen alla möjliga besparingargöras även inom denna sektor. Som har redovisats avser han att begäraKungl. Maj:ts bemyndigande att tillsätta en utredning för att se övervämpliktsutbUdningen. Departementschefen framhåller att en sådan översyn intefår tas som motiv för att underlåta försök till besparingar inom ramen förgällande värnpliktsutbildningssystem. Nuvarande system för utbildning av värnpliktiga omfattargrundutbildning och repetilionsutbildning. För värnpliktiga i allmänhet bestårgrundutbildningen av tre huvudkomponenter, nämligen allmänmilitär utbildning,befattningsutbildning och förbandsutbildning. Den allmänmilitära utbildningenhar samma innehåll för alla krigsmaktens värnpliktiga och omfattar cirka tremånader fördelade över större delen av utbildningstiden. Denna utbildning avserbl. a. att ge den värnpliktige förmåga att dels ta hand om sig själv och hjälpaandra under svåra yttre förhållanden, dels försvara sig själv och den enhetinom vilken han verkar. Befattningsutbildningen varierar tidsmässigt med hänsyntill utbildningsbehovet för varje typ av krigsbefattning. För befälsutlagnainnehåller befattningsutbildningen också den befälsutbildning som är enförutsättning för alt dessa värnpliktiga skall kunna fä övning i befälsföringunder den tillTimpade förbandsulbildningen. Grundutbildningen avslutas medgrundläggande krigsförbandsutbildning GKU-skedet som innebär övningar ikrigsorganiscrade förband. På grundval av behovet av utbildningstid som växlar förolika befattningar såväl inom som mellan försvarsgrenarna delas de värnpliktigain i olika kategorier. Meniga värnpliktiga hänförs till någon av kategoriernaE, F och G, av vilka G har den kortaste tiden för grundutbildning. För huvuddelen av deunderofficersuttagna värnpliktiga vid armén är grundutbildningen delad. In- ochutryckningstider för utbildningen har så långt möjligt anpassats till detcivila utbildningsväsendets läsårsslut och terminsstart. Den första delen avutbildningen äger sålunda rum under juniaugusti. Återstående avutbildningen fullgörs sammanhängande med inryckning och utryckningden föUande år. Utbildningen till värnpliktig officer är frivUlig ochomfattar ytterligare som normalt fullgörs sommaren efter avslutadunderofficers-utbUdning. Också utbildningen till reservofficer är frivUlig ochsker , den första resp. den tredje sommaren efter utbildningentill värnpliktig officer. Grundutbildningen som enUgt värnpliktslagen (1941:967,omtryckt 1969:378) skall uppgå till minst omfattar för värnpliktigasom tagits ut till meniga eller underbefäl vid armén ochkustartilleriet och högst 364 dagarvid flottan och flygvapnet. Vid flottan ochflygvapnet får dock grundutbUdning för meniga och underbefäl i särskiltkvalificerade befattningar utsträckas . För underofficerareomfattar grundutbildningen och för officerare . Med stöd av värnpliktslagen har Kungl. Maj:t i brev den 16juni 1966 med provisoriska bestämmelser om värnpliktsutbildningen fastställtlängden för grundutbildningen för flertalet värnpUktiga. Med anledning av överbefälhavarens förslag tillprogramplaner för det militära försvaret för perioden /73 - 1976/77,förslag av chefen för armén om modifierat värnpUktsutbildningssystem ochyttrande av värnpliktskommitté över dessa förslag har Kungl. Maj:tdels uppdragit åt överbefälhavaren att lämna förslag rörande förändringar avgrundutbildningen för värnpliktiga vid samtliga försvarsgrenar, dels uppdragitåt överbefälhavaren och värnpliktsverket att vidta de förberedelser som behövsför att de ändringar i grundutbildningen som överbefälhavaren föreslår så långtmöjligt i sin helhet skall kunna tillämpas med börian , dels bemyndigatdepartementschefen att göra erforderliga avsteg från de av Kungl. Maj:t i brevden meddelade provisoriska bestämmelserna omvärnpliktsutbildningen. I enlighet med uppdraget har överbefälhavaren i januari1972 lämnat förslag rörande förändringar av grundutbUdningen vid samtligaförsvarsgrenar. Förslaget grundar sig på Kungl. Maj:ts direktiv för uppdraget.Huvudpunkterna i direktiven kan sammanfattas på följande sätt. Allmän värnplikt och oförändrad värnpliktstid (18 )skall förutsättas. Kraven på- långsiktsberedskap skall så långt möjligt varaoförändrade. EnskUda och förband skall i krig vara användbara för sinahuvuduppgifter direkt efter mobilisering och utan kompletterande utbildning.Nuvarande mobiliseringsberedskap skall kunna upprätthållas ochincidentberedskapen skall så långt möjligt bibehållas i nuvarande omfattning.Kuppförsvarsberedskapen skall upprätthållas i huvudsak inom ramen förlångsiktsberedskapen. föras enligt principerna för värnpUktsutbildningen.FörbandsutbUdning och utbildning av värnpliktigt befäl skall prioriteras.Samtliga värnpliktiga skall ges allmänmilitär utbildning enligt nuvarandeprinciper. Studiesociala samt arbetsmarknadsbetingade krav och önskemål skallså långt möjligt beaktas. De underofficersuttagna värnpliktiga skall ges ensammanhängande utbildning och konsekvenserna härav för den efterföljande utbUdningenav värnpliktiga officerare och reservofficerare beaktas. Antalet tjänstgöringsdagarför grundutbildningen skaU totalt för krigsmakten minskas med ca 1,5milj. Vid redovisningen av uppdraget understrykeröverbefälhavaren att den minskning av tiden för och innehållet igrundutbildningen som föreslås främst orsakas av de ekonomiska förutsättningarsom bedöms komma att gälla för krigsmakten men också är enföljd av befälsläget. kommer enUgt överbefälhavaren fortlöpandeatt granskas med företräde för de områden där personal tidigast kan föras överfrån stabs- och förvaltningsområdena till utbildningssektorn. Dessa åtgärderanses dock påverka utbUdningseffekten relativt långsamt. a. detta skälkrävs effekthöjande åtgärder i fråga om betingelserna i övrigt. Viss del av demedel som frigörs vid förkortning av grundutbildningen bör därför avses försådana åtgärder. Medel som frigörs genom förkortningen av grundutbUdningen vidmarinen och flygvapnet bör främst utnyttjas för att minska rådandeeftersläpning avseende repetitionsutbildningen. Den förkortning av grundutbildningen som föreslås medförvid armén och kustartilleriet främst en minskning av användbarheten hos såvälenskUda soldater som krigsförband. Utbildningsmålen måste sänkas ochutbildningen måste mer än inriktas på huvudtjänst och huvuduppgifter.Den nuvarande långsiktsberedskapen vid armén och kustartilleriet går ned ibetydande grad. Även insatsberedskapen går ned. Vid flottan och flygvapnetkommer enligt överbefälhavaren nedgången i den långsiktiga beredskapen att blimindre. Överbefälhavarens förslag om förkortad grundutbildning vidsamtliga försvarsgrenar syftar till att minska kostnaderna för värnpliktsutbildningenoch har av honom ansetts böra prövas under utbildningsåren /73 och 1973/74.Departementschefen har biträtt förslaget om en försöksverksamhet och harvidtagit åtgärder för att försöken skall kunna påbörjas med devärnpUktskontingenter som rycker in . Försöken bör enligt hansmening pågå tills erforderligt underlag föreligger för slutligaställningstaganden. I enlighet med det tidigare nämnda bemyndigandet att göraerforderliga avsteg från bestämmelserna i . Maj:ts brev den 16 juni 1966har departementschefen försöksvis för /73 dels i december1971 beslutat om viss förkortning av grundutbildningen för flertaletvärnpliktiga vid armén, dels i febniari 1972 beslutat om viss förkortning avgrundutbildningen för de underofficersuttagna värnpliktiga vid armén och förflertalet värnpliktiga vid marinen och flygvapnet. Besluten stämmer i huvudsaköverens med överbefälhavarens förslag om modifie- ring av tiden för grundutbildning. För arméns del innebärdepartementschefens beslut att han har följt överbefälhavarens och arméchefensförslag att för underbefälsuttagna och meniga värnpliktiga ta ett första stegav förkortningen under nästa utbUdningsår. Departementschefen avser att senaremedge de ytterligare avsteg års brev som behövs för attförsöksverksamheten skall kunna fortsätta vid samtliga försvarsgrenar.Försöksverksamheten bör enligt departementschefen bedrivas i huvudsakligöverensstämmelse med överbefälhavarens förslag, vUket bl. a. innebär attgrundutbildningstiden för vissa värnpliktskategorier kommer att understiga deni värnpliktslagen (1941:967) angivna minsta tiden för grundutbildning, 235dagar. Departementschefen har utgått från att den föreslagnautbUdningen bedrivs försöksvis intUl dess slutlig stäUning tas tUl ändringarnaav vämpliktsutbUdningen i övrigt. Han räknar med att en minskning avgrundutbildningen för dessa värnpUktiga kan genomföras i full omfattning fr.o. m. /74. För /73 kommer endast enutbildningsomgång att i huvudsaklig överensstämmelse med utredningens förslagfullgöra grundutbUdning. UtbUdnings-tidens längd för de underofficersuttagna idenna omgång har bestämts eller vad som gäUer förflertalet underofficersuttagna vid armén. För de underbefälsuttagna i dennaomgång har utbUdningstiden fastställts . Förkortningen av grundutbUdningen beräknas fr. o. /73 medföra en minskning av antalet tjänstgöringsdagar medca 1,3 mUj. Med anledning av de ändrade tiderna för grundutbUdningenkan det enligt departementschefen i en del fall vara motiverat att vissajusteringar görs i beloppen för utbUdningspremier för att ändamålet medpremierna inte skall åsidosättas. Det bör enUgt hans mening få ankomma påKungl. Maj:t att besluta om sådana ändringar som faller inom ramen förnuvarande förmånssystem och som inte innebär ändring av dess grundprinciper. Planerade reduceringar av grundutbildningstidens längdmedför att den sammanlagda tiden för utbUdningen till värnpliktig officer ochreservofficer kommer att variera mer än meUan försvarsgrenarna. Detta kanpåverka rekryteringen. Variationerna meUan försvarsgrenarna i detta avseendebör enligt departementschefens mening kunna motivera vissa justeringar avbeloppen för för den frivilliga utbUdningen. Han anser att det börankomma på Kungl. Maj:t att besluta om sådana förändringar beträffandeutbildningspremier som inte är av principiell karaktär. Ändrad utbildningstid för vapenfria tjänstepliktiga Med anledning av förslaget omreducering av tiden för grundutbUdningen av värnpliktiga föreslårdepartementschefen att även de vapenfria tjänstepliktigas utbildningstidminskas. Han förordaratt utbildningstiden för huvuddelen av de vapenfriatjänstepliktiga minskas , dvs. ungefär lika lång sammanlagdutbUdningstid som för huvuddelen av de underbefälsuttagna värnpUktiga underförsöksverksamheten. Utbildningstiderna för vapenfria tjänstepliktiga föreslåsi fortsättningen anges så att de i likhet med vad som gäller för värnpliktigamed vapentjänst kan anpassas tUl olika utbildningsbehov. Ändrade grunder för bistånds- och katastrofutbildning avvärnpliktiga m.fl.