bet · FV01JoU44 · 1972-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1972 JoU 1972:44 betänkande i anledning av motionerangående den moderna djurhållningen. Till jordbruksutskottet harhänvisats följande av utskottet till behandling i ett sammanhang upptagnamotoner dels motionen 1972:41 av m. fl. (fp) varihemställts att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa att översyn avlagen om djurskydd med följdförfattningar måtte ske med hänsyn till nu rådandeförhållanden för djurhållningen och att förslag med anledning därav föreläggesriksdagen, dels motionen 1972:556 av i Agnas (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av lagen omdjurskydd, dels motionen 1972:567 av herrar i (m) ochClarkson (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag, syftande till inrättande av kontrollinstans därslaktdjursuppfödare och äggproducenter mot uppfyllandet av vissa krav medavseende på djurhållningen kan erhålla särskilt intyg i enlighet med vad imotionen anförts, dels motionen 1972:751 av i m. fl. (m)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn avdjurskyddstillsynen, syftande till utbildning av tillsynsmän och personellutbyggnad. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna 1972:41, 1972:556 och 1972:567 från lantbruksstyrelsen,, jordbrukstekniska institutet, statens veterinärmedicinskaanstalt, . Se bilagatill detta betänkande. Föreliggande motioner tar upp vissaförhållanden inom modern husdjursskötsel och granskar dem urdjurskyddssynpunkt. Motionärerna framhåller att stora förändringar skett inomdjurhållningen, bl. a. övergång till drift i stor skala, sedan djurskyddslagentillkom . Dessa förändringar har, menar motionärerna, främst motiveratsav ekonomiska förhållanden medan djurens välbefinnande och trivsel kommit i kläm. Enligt motionerna 1972:41 och 1972:556 ärdet mot denna bakgrund motiverat att se över lagen om djurskydd. Enligtmotionen 1972:567 bör en särskild kontrollinstans fä uppdraget att kontrolleraatt Uvsmedelsprodukter härrör från friska och väl behandlade djur. En utredningsom syftar till inrättande av en sådan kontrollinstans föreslås därför.Slutligen begärs i motionen 1972:751 en översyn av djurskyddstillsynen syftandetill utbildning av tillsynsmän och till ökade personella resurser förtillsynen. Utskottet vill erinra om att gällande jordbrukspolitik bl.a. tar sikte på att åstadkomma en snabb rationalisering av jordbruket. Framförallt under det senaste årtiondet har en av staten stödd effektivisering avanimalieproduktionen ägt rum. Denna effektiviseringsprocess har främstkarakteriserats av nya och mindre arbetskrävande stallkonstruktioner.Typritningar till dylika stallar har utarbetats och rekommenderats av olikastatliga och halvstatliga institutioner. Modernisering och effektivisering pådjurhållningens område är också nödvändig för att tillgodose målsättningen i1967 års jordbruksbeslut att den samhällsekonomiska kostnaden för den svenskajordbruksproduktionen blir den minsta möjliga och att jordbrukspolitikenmedverkar till att livsmedlen blir så billiga som möjligt. Relativt storaenheter för produktion av broiler, ägg och fläsk har också byggts ut. Rationaliseringen av jordbruket får givetvis inte innebäraatt sådana tekniska anordningar införs som vållar husdjur lidande. Bestämmelserhärom återfinns i lagen om djurskydd. Tillsynen av att lagenefterlevs ankommer centralt på lantbruksstyrelsen, tidigare veterinärstyrelsen,som också har att meddela erforderliga råd och anvisningar till ledning förövriga tillsynsmyndigheter. För den lokala tillsynen över husdjurens vård ochbehandling svarar hälsovårdsnämnden i orten. Det åligger hälsovårdsnämnd attutse en eller vid behov flera tillsyningsmän. Vidare skall länsveterinär ochdistrikts- eller stadsveterinär medverka vid tillsynen. skall,med biträde av länsveterinären, tillse att den lokala tillsynen fungerar somavsett. Att missförhållanden inom animalieproduktionen, vilketpåtalats i motionerna, i vissa fall förekommit sammanhänger enligt vadlantbruksstyrelsen i remissyttrande anfört med att systemlösningar fördjurhållning tagits i allmänt bruk innan de hunnit prövas ordentligt. Forskningoch försök pågår emellertid såsom framgår av yttrandekontinuerligt rörande planlösning, inredning, stallklimat m. m. i syfte attförbättra ekonomin i animalieproduktionen och för att söka uppnå en för djurenlämplig miljö. Forskning pågår också med sikte på att utveckla metoder förmätningar av djurens reaktioner gentemot närmiljön. Ätten förbättrad miljö ochökad trivsel för djuren mestadels även ger det bästa ekonomiska resultatframhåller bl. a. och . I anslutning härtill påpekar att en avsevärdförbättring av stallklimatet skett . Det ligger givetvis också ivarje djurägares intresse att sä goda betingelser som möjligt för djurens hälsaoch trivsel är till finnandes. Med anledning av konstateradebrister ur djurskyddssynpunkt har som lantbruksstyrelsen redovisar en radåtgärder vidtagits. Sålunda har veterinär expertis knutits till en rådgivandenämnd som granskar av styrelsen utarbetade typritningar till djurstallar.Vidare har ett antal veterinärer specialutbildats och anlitas avlantbruksnämnderna för granskning av ritningar till djurstallar. Därigenombeaktas numera djurskydds-och djurhälsosynpunkter i de fall där statligt stödsöks till byggnadsåtgärd. I syfte att få även övrig byggenskap på detta områdeunder kontroll har veterinärstyrelsen föreslagit Kungl. Maj:t attdjurskyddslagen ges ett tillägg innebärande att alla förslag till nybyggnadeller ombyggnad av djurstallar av någon betydelse obligatoriskt skallunderställas lantbruksnämnderna för granskning från djurhälso- ochdjurskyddssynpunkt. Förslaget är f. n. föremål för remissbehandling. Lantbruksstyrelsen redovisar vidare hurtillsynsmyndigheterna ingripit mot vissa typer av inredningsdetaljer idjurstallar. Såsom exempel på nuvarande tillämpning av djurskyddslagen kannämnas följande. I ladugård för uppbundna djur bör båsplatsen för vaqe ko varaminst för djur av storvuxen ras. Båspallens längd bör vara avpassadefter djurens storlek och uppbindningssättet. Stadigvarande uppbindning av svinär förbjuden. Uppfödning av smågrisar i bur i form av s. k. batteriuppfödningär ej heller tillåten med mindre anordningen provats vid ochgodkänts av lantbruksstyrelsen. Däremot är det tillåtet att håUa fjäderfä iburar. För dimensioneringen av fjäderfäburarna gäller liksom för övrigahusdjur bestämmelserna att golvytan skall vara så stor att alla djuren utanhinder kan ligga , att djurens behov av rörelse är tillgodosett ochatt takhöjden är minst så stor att djuret kan stå i normal ställning. Generelltgäller vidare att husdjurens liggplatser skall hållas rena och torra antingengenom daglig rengöring eller påföring av tillräcklig mängd strömedel. I anslutning härtill kan nämnas attlantbruksstyrelsen, enligt vad utskottet under hand inhämtat, har för avsiktatt göra en översyn av gällande råd och anvisningar om tillsynen över hållandeav djur. Utskottet vill med anledning av förevarande motionerunderstryka att effektiviseringen av husdjursskötseln givetvis inte får drivaspå sådant sätt att gällande djurskyddsbestämmelser åsidosätts. Om husdjurensmiljö och skötsel utformas med tanke på djurens hälsa och trivsel medför dettaför övrigt, såsom flera remissinstanser påpekat, vanligen ett ökat ekonomisktutbyte. Utveckling av nya system för djurhållning bör grundas på forskning ochpraktiska försök, som särskilt tar sikte på att åstadkomma en för djurenstrivsel lämplig miljö. Som av det föregående framgår bedrivs vidlantbrukshögskolan och undersökningar i angivna syfte. Detär givetvis väsentligt att kontrollen av djurskyddet i praktisk husdjursskötselfungerar väl. Utskottet vill på denna punkt hänvisa till att möjligheterna attförbättra kontrollen av nyuppförda byggnader genom obligatorisk granskning urdjurskyddssynpunkt av byggnadshandlingar, såsom redovisats i det föregående, f.n. är föremål för prövning. En sådan granskning liksom den planerade översynenav gällande råd och anvisningar syftar till en förbättradkontroll av djurskyddet inom animaheproduktionen. Någon sådan översyn av lagenom djurskydd som föreslagits i motionerna 1972:41 och 1972:556 finner utskottetmot bakgrund av det anförda inte erforderlig. I vad gäller djurskyddstillsynen och dess organisation fårutskottet i likhet med vad som skett vid tidigare riksdagsbehandling av frågan- senast föregående år (JoU 1971:15) - erinra om att vissa brister förekommit itillsynen av djurskyddslagens efterlevnad på det lokala planet. Utbildnings-och informationsverksamhet har emellertid bedrivits i syfte att undanröjakvarstående olägenheter. I och med att pågående kommunindelningsreform blirgenomförd torde vidare kommunernas möjligheter att ordna en effektiv tillsynförbättras. Utskottet finner det därför inte motiverat att förorda en översynav djurskyddstillsynen eller ett inrättande av en ny kontrollinstans på sättsom föreslagits i motionerna 1972:751 resp. 1972:567. attriksdagen lämnar utan åtgärd 3. motionen1972:567 och 4. motionen1972:751. Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s), Antby (fp), i (s), ()*,()*, i (s), (), herrar ()*, i (c), (), herrar Krönmark (m). (vpk)och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. Yttrandenöver motionen 1972:41, 1972:556 och 1972567 Lantbruksstyrelsen anser att tillgodoseendet avdjurskyddssynpunkterna vid utformandet av husdjurens närmiljö torde kunna skeinom ramen för nu gällande djurskyddslag med undantag för det tillägg omobligatorisk granskning av alla förslag till djurstallar, som vilar hos Kungl.Maj:t. Styrelsen, som avstyrker bifall till motionerna, anför vidare. 1 motionerna framföres i någotvarierade versioner en del av den kritik mot den rationaliseradedjurhållningen, som framlades i massmedia för tre - . I motion1972:567 sägs att den fram till den ansvarigatillsynsmyndigheten för djurskyddet, veterinärstyrelsen, inte tagit någrainitiativ för att avhjälpa missförhållandena. Styrelsen sökte emellertid finnaorsaken till de i vissa avseenden otillfredsställande förhållandena. Sedan denkommit fram till att förklaringen var att söka i att de starka kraven pålantbruket att rationalisera tvingat fram systemlösningar för djurhållning, somtagits i aUmänt bruk innan de hunnit prövas ordentligt och att därvid djurenfått försöka anpassa sig till tekniken i stället för tvärtom, tog styrelsen initiativtill överläggningar med lantbruksstyrelsen om vad som borde göras. Därvid komman överens om att i den tekniska grupp i lantbruksstyrelsen, som svarade förtypritningar till djurstallar, placera ett par veterinära djurslagsspecialisterför tillgodoseende av djurskydds- och djurhälsoaspek-ter. Veterinärstyrelsenlät därefter specialutbilda femtio veterinärer i granskning av ritningar tilldjurstallar ur nämnda synpunkter. Dessa ställdes sedan, två i varje län, avlantbruksstyrelsen till lantbruksnämndernas förfogande för att som s. k.djurskyddssakkunniga granska förslag till ny- och ombyggnader av djurstallar. Vid den nämnda utbildningen hksom i djurskyddsarbetetbland husdjuren över huvud taget är en av de viktigaste uppgifterna att föralla berörda klargöra sambandet djurskydd - djurhälsa - ekonomi. Djurskyddsarbetetsyftar till att skapa bättre förhållanden för djuren, vilket ger bättredjurhälsa, som i sin tur medför ökat ekonomiskt utbyte. Stort utrymme har ikurserna för djurskyddssakkunniga getts åt byggnadsekonomiska synpunkter iavsikt att åstadkomma balans mellan djurskydds-och kostnadssynpunkterinnebärande att förslag till nödvändiga djurskyddsåtgärder alltid utformas påur kostnadssynpunkt förmånligaste sätt. Det bör ånyo framhållas att hänsynhärvid också bör tas till djurskyddsåtgärdernas effekt på djurens hälsa ochvälbefinnande och därmed på det ekonomiska utbytet av driften. Förlantbruksstyrelsens vidkommande är det naturligt att nyssnämnda tankegångar bhrvägledande i styrelsens rådgivnings- och planeringsverksamhet på detta område,genom det samarbete mellan tekniker, husdjursfolk och veterinärer, som numerakan äga rum inom styrelsen. Genom djurskyddssakkunniea i lantbruksnämnderna kandjurhälso-och djurskyddssynpunkter läggas på förslag till djurstallar o. dyl. ide fall, där vederbörande söker statligt stöd. Resten av fallen, beräknad tillca hälften, passerar aldrig lantbruksnämnden. För att få även dessa granskadebegärde veterinärstyrelsen i samråd med lantbruksstyrelsen sedanhos Kungl. Maj:t att djurskyddslagen skulle ges ett tillägg innebärande attalla förslag till nybyggnad eller ombyggnad av någon betydelse obligatoriskt skulle underställas lantbruksnämnderna för granskning ur djurhälso- och djurskyddssynpunkt. Förslagethar ännu inte föranlett någon Kungl. 1 samråd med lantbruksstyrelsen har veterinärstyrelsenvidare från fall till fall Underrättat tillverkare och saluförare avinredningsdetaljer i djurstallar (bindslen o. att de borde låta testa sinaartiklar vid för husdjurshygien i innan desläpptes ut till allmänt bruk vid risk att de annars kunde komma att förbjudasi samband med den löpande tillsynen. a. har veterinärstyrelsen i samråd medlantbruksstyrelsen förbjudit burhållning av svin i avvaktan på en sådan test.Det i en motion nämnda ingripandet av en länsveterinär mot den s. k.Protectabågen skedde givetvis i samråd med veterinärstyrelsen och ansågs kunnaske sedan systemets olämplighet klarlagts vid en vetenskaplig undersökning.Efter att djurägaren klagat hos och regeringsrätten och förbudetatt använda systemet vunnit laga kraft bringades det till hälsovårdsnämndernaskännedom. I samband härmed ansåg sig veterinärstyrelsen och lantbruksstyrelsengenom den tidigare nämnda undersökningen av uppbindning av svin ha fåttunderlag för att helt förbjuda stadigvarande uppbindning av detta djur. Lantbruksstyrelsen följer utvecklingen inomhusdjurshållningen. Inom den nödvändiga forskningen på området återstår förutomnödvändig uppföljning av de undersökningar som utförts av nötkreaturens ochsvinens närmiljö att på samma sätt undersöka fjäderfänas. Tills detta skett fårbl. a. burhållning av fjäderfä liksom all annan djurhållning kontrolleras avden löpande tillsynen, som har att tillse att burarna inte överbeläggs, att deinte skadar djuren etc. Att konsumenterna, som antyds i motion 1972:567, erbjudsohälsosamma och oaptitliga livsmedelsprodukter är enligt lantbruksstyrelsensmening inte riktigt. Förslaget att inrätta en kontrollinstans som skulle kunnalämna intyg till djuruppfödare att deras produkter tillkommit vid en sund ochdjurvänlig drift förefaller orealistiskt och ägnat att skapa ytterligare onödigbyråkrati. Om djurhållningen sker enligt utfärdade råd och anvisningar ochtillsynen av djurskyddslagens efterlevnad fungerar tillfredsställande behövsingen sådan kontrollinstans. Frågan om den lokala djurskyddstillsynen har behandlatsvid . Även om den i stort fungerar kan fortfarande konstaterasatt den är i behov av en upprustning. Lantbruksstyrelsen bedriver vissinformationsverksamhet riktad bl. a. till hälsovårdsnämnder och tillsyningsmän.Vad som krävs är emellertid i första hand ökad övergång från förtroendemän tillanställda tillsyningsmän och större anslag till tillsynsverksamheten. Vidtidigare riksdagsbehandhng har det ansetts att detta skulle kunna realiserasförst när kommunernas resurser efter kommunsammanläggningen blivittillräckligt stora. rektorsämbeteöverlämnar som eget yttrande inhämtat gemensamt yttrande frän professorn ihusdjurens utfodring och vård, , och professorn i lantbruketsbyggnadsteknik, . I yttrandet framhålls att nu gällandedjurskyddslag mot bakgrund av föreliggande objektiva resultat rörandedjurens trivsel i modern animalieproduktion synes ge betryggande garantier föruppfyllande av de etiska kraven på djurvård i animalieproduktionen. Denintensifierade forskningen på detta område kommer sannolikt att snabbt öka tillgången på objektiva resultat rörande djurens trivsel i modern En översyn av djurskyddslagensbestämmelser enligt motionerna 1972:41, 1972:556 och 1972:567 anses därförlämpligen böra anstå till säkrare underlag för objektiva bedömningarföreligger. Vidare anförs följande. I motionerna 1972:41 och 1972:556påtalas framför allt att den ekonomiska pressen pålantbruket har påverkat utvecklingen av djurens närmiljö, framför allt inötkreaturs-, svin- och hönsstall. Mest påtagligt är detta då det gällernötkreaturs- och svinstall, där "hårda golv, frånvaro av halmbäddar,otillräckliga utrymmen, onaturliga konstgjorda miljöer, giftiga gaser vidflytgödselanordningar, för korta båspallar, inblandning av antibiotika ifodret m. m. skapar stress,kannibalism, sjukdomar i klövar, spenskador--- ". Olika institutioner har i sinverksamhet i hög grad arbetat med att förbättra djurens rums- och närmiljö,eftersom dessa faktorer i hög grad påverkar djurens trivsel och därmedsannolikt även deras produktion. I detta arbete är emellertid svårigheternastora att bedöma vad djuren upplever som god miljö. De metoder som har använtsi försöksarbetet för att bedöma miljön är beteendestudier, dvs. studiet av hurdjuren upplever sin miljö genom att registrera hur de reagerar vid olikaförändringar av denna. Då det gäller rumsmiljön, dvs. temperaturens,värmestrålningens, luftrörelsens och relativa fuktighetens anpassning tilldjurens krav har en avsevärd förbättring skett i djurstallarnai förhållande till tidigare. En intensiv teknisk utveckhng har skett, eftersomproblemen att bemästra klimatet har blivit större i storproduktionen på grundav den ofta tätare beläggningen i stallarna. Det är även troligt att avelsarbetethar gett till resultat känshgare djur som därmed ställer ytterligare krav pårumsmiljön. Givetvis förekommer i praktiken stora variationer inärmiljön i enskilda stall, främst beroende på den differentieradekunskapsnivån hos lantbrukarna och därmed även skillnader i skötseln avventilations- och uppvärmningsanordningar. Man kan även konstatera atteftersläpningen i tillämpad teknik i förhållande till känd teknik är och kommeratt bli stor pä detta område, eftersom livslängden pä installationer och utrustningär relativt lång. Man kan dock lätt konstatera att för våra vanligaste djurslagrumsmiljön i djurstallarna genomsnittligt avsevärt förbättrats. Jordbrukarnaär också klart medvetna om att förutsättningarna för ett gottproduktionsresultat i animaheproduktionen bl. a. är en god rumsmiljö, vilketsom tidigare nämnts framför allt accentuerats i stordriften. De förändringar som skett inom närmiljön är framför alltberoende på införandet av ny teknik i djurstallarna men även på grund av deökade byggnadskostnaderna inom jordbruket. Man kan inte heller här generelltsäga att miljön har blivit sämre. I mjölkproduktionen har exempelvis undersenare år lösdriftssystemet utvecklats, där djurens närmiljö förbättrats iförhållande till tidigare. I lösdriftsladugården står inte djuren uppbundna påen plats utan de har möjlighet att fritt röra sig som man idessa stallar har avbalkade liggplatser med mjuk liggyta samt dessutomfoderbord. Dessa stallar är planerade med särskilda mjölknings-, behandhngs-och kalvningsavdelningar, som inte endast är bekväma för dem som arbetar istallarna utan även ger en bättre miljö för djuren. 1 vissa avseenden har emellertid miljön försämrats iladugårdarna. Vid användningen av flytgödsel i den nuvarande formen förutsätterdetta ströfri båspall, varför djuren då kommer i direktkontakt med båspallens Dessutom har man i vissa fall konstaterat attgiftig gas kan frigöras från flytgödseln. Denna gas kan framkallasjukdomssymtom på djuren, t. o. m. dödsfall har inträffat. Riskerna för attgiftig gas i nybyggda stallar numera skall kunna påverka djuren har i stortsett eliminerats genom förbättrade kunskaper om hur flytgödselanordningar skallinstalleras och hur gödseln skall hanteras samt hur ventilationen skallinstalleras och skötas. Försök med att förbättra närmiljön pågår dessutom byggnadsteknik (LBT) och institutionen förhusdjurens utfodring och vård, varvid man försöker utveckla en mjukbåspallsmadrass som skall kunna motsvara den tidigare halmbädden somman genom utveckling av djurvänligare uppbindningsanordningar, foderbord,båsavskiljare osv. avser att förbättra hela båspallens närmiljö. Ungdjuren hålls i ökad utsträckning på spaltgolv i boxar.1 förhållande till en väl skött ströbädd innebär detta naturligtvis enmiljöförsämring, men efter utvecklingen av eluppvärmda spaltgolv som skett vidLBT finns förutsättningar för en förbättring av närmiljön även här. Besparingeni arbetskostnad är ett tungt vägande skäl för användning av spaltgolv vid dennaproduktion. I smågrisproduktionen har en snabb förändring skett motanvändning av grisningsboxar där suggan stängs in i enbox. Även är det vanligt att uppställning sker i individuellaboxar. Naturligtvis minskas suggans rörelsefrihet vid detta uppstallnings-sätt,men ä andra sidan skyddas smågrisarna i grisningsboxen från att bli klämda avsuggan och i sinsuggboxen skyddas suggan från andra suggor. Även denindividuella kontrollen bUr bättre. Uppställning av suggorna i bås eller t. o.m. uppbindning av suggorna behöver i och för sig inte vara någonmiljöförsämring - kor har exempelvis varit uppbundna på hasplats under det är främst fråga om sättet för uppbindningen elleruppställningen i boxen. Den senaste utvecklingen har här gått mot att suggornavid grisningen endast fixerats i boxen för att eftergrisningen ges större möjligheter för rörelse. På samma sätt är det försinsuggorna. Dessa ges numera ökade möjligheter för motion genom att hållas imindre boxar, där varje sugga får en avbalkad liggplats vid fodertråget. Den närmiljöförsämring som haruppkommit i svinproduktionen är främst beroende på slopandet av strö såväl ismågrisstallar som i göd svinsstallar. Nyare försöksresultat klart fördelarna med halmströ i svinproduktionen och dettarekommenderas i rådgivningen och har även vunnit beaktande i den praktiskaproduktionen. Dessutom pågår vid LBT fortsatta försök, bl. a. med att göragolvet mer miljövänligt. 1 vissa fall installeras även uppvärmning i golvet,speciellt i gödsvinstallar, vilket har en gynnsam effekt, och försök kommer attgenomföras att sänka temperaturen i golvet för att djurenlättare skall kunna avge sin överskottsvärme, men dessa förbättringar avnärmiljön för grisarna är svårt att dokumentera i ekonomiska resultat. Totaltsett torde det inte vara de nyutvecklade inredningsdetaljerna, utrustningen ochplaneringen som är det avgörande för djurens närmiljö, utan det är skötseln avanläggning och då framför allt klimatreglering, gödselhantering ochutgödsling. Övergången till användning av bursystem vid äggproduktionhar haft en avgörande betydelse för kontroll och skötsel av hönsen, vilket hargett utslag i en högre produktion. Även här kan skötseln misskötas och detta äroftast den främsta orsaken till en försämrad närmiljö för djuren. Attexempelvis i en bur för 3 höns placera 4 höns är att använda inredningen på fel sätt och att placera dåliga vattennipplar så attvattnet rinner längs djurens hals när de dricker påverkar ogynnsamtfjäderskruden. De burar som utvecklas för äggproduktion kan rätt användaknappast sägas innebära en miljöförsämring för djuren, tvärtom förhindras bl.a. kannibalism och sjukdom effektivt i detta system. Sammanfattningsvis kan sägas att den utveckling avinredningsdetaljer som pågår och även den utveckling av planlösning som är pågång inte enbart har som mål att försöka öka ekonomin i animaheproduktionen. Istället är det tveksamt om en god ekonomi i animalieproduktionen kan uppnåsutan en för djuren lämpUg miljö. Av denna orsak torde knappast en översyn avdjurskyddslagen vara befogad. Däremot kan av andra orsaker, främst behovet aven modernisering av miljövårdslagen, en översyn vara motiverad. Beträffandeförslaget om en obligatorisk granskning av ritningar för byggnader tillanimalieproduktion kan nämnas att en sådan granskning är obligatorisk förbyggnader till vilka statligt stöd söks.