ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · FV01UbU50 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972: 50 betänkande i anledning av motion omett m. m. angående . I motionen 1972: 1145 av herrNorrby i Akersberga (fp) hemställs att anhåller hos Kungl. Maj: t omförslag om inrättande av ett , dokumentation ochutvecklingsplanering med inriktning på skärgärd. Från i norr till isöder sträcker sig med en nordlig upplands- och en sydligsörmlandsdel. Rosen och fornborgar visar att skärgården har varit befolkad ettpar . Av de ca 24 000 öar och skär som tillsammans bildar Stockholmsskärgård är ca 150 bebodda. Under en följd av är har antalet bofastainvånare i skärgården minskat och uppgår nu till ca 7 000. Antalet fritidshushar uppskattats till 30 00035 000, vilket enligt samma beräkningar betyder attantalet sommargäster uppgår till ca 100 000. Härtill kommer den ökande gruppsom sammanfattande brukar hänföras tiU det rörliga frUuftslivet. I motionen 1972:1145 har framställts yrkande av innebördatt skall fatta beslut om inrättande av ett ,dokumentation och utvecklingsplanering med inriktning på Stockholms skärgård.Motionären anför att vårt kunnande om denna skärgård är anmärkningsvärtbegränsat. Varken historiska redovisningar eller nulägesbeskrivningar gertUlräcklig inblick i väsentliga förhållanden och utvecklingstendenser. skall i första hand ankomma att arbeta fram ett samlat program förforskning, dokumentation och planeringsunderlag. Institutet skall enligtmotionärens förslag emellertid även ha att samordna, initiera och genomföraforskning, dokumentation och utvecklingsplanering avseende Stockholmsskärgård. 1 motionen stryks under att den föreslagna uppläggningen innebär attinstitutet kommer att få en utpräglad tvärvetenskaplig inriktning. Det föreslåsatt institutet knyts tiU i . En betydelsefull uppgift för det föreslagna institutet skuUe enligt 14 saml Nr 50 motionärens förslag vara utvecklingsplanering. Medanledning härav bör erinras om att länsstyrelserna enligt 1964 årsriksdagsbeslut skall bedriva en aktiv samhäUsplanering inom länen. Som ett ledi detta arbete tiUsatte i är 1969 enskärgårdsutredning som bedriver sitt arbete i , nära samverkan med övrigalänsmyndigheter, hushållningssällskapet, företagareföreningen ochTuristtrafikförbundet, kommunala och interkommunala organ samt företrädare förskärgärdens intresseföreningar. För en vidare utveckhng av svensk skärgårdsforskning ochav dokumentationen om denna synes det utskottet uppenbart att andra vägar måsteväljas än det skärgårdsinstitut motionären föreslagit. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detifrågavarande motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd,varför utskottet avstyrker detta. attriksdagen avslår motionen 1972: 1145, Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c), (). (), i (s), Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c), iBarkarby (s), (), i Skärstad (c), (),herrar (), () och (vpk). K L , 1972
bet · FV01UbU51 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972: 51 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1972:130 angående utgifter påtilläggsstat I till riksstaten för / 73 i vad avser anslag tillskolväsendet samt högre utbildning och forskning m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i propositionen 1972: 130 bilaga 6 () under punkten 3 (s. 3536) framlagda förslag och hemställer att till Utveckling avstudielämplighetsprov på tilläggsstat I till riksstaten för /73anvisar ett reservationsanslag av . Bidragtill Svensk undervisning i utlandet m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. förslag under punkten 4 (s. 36) och hemställer att till Bidrag till svensk undervisningi utlandet m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för /73anvisar ett reservationsanslag av . Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Utskottet till styrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten 5 (s. 3638) och hem ställer att bemyndigar Kungl. Maj:t att iöverensstänunelse med i propositionen 1972: 130 angivna riktlinjer meddela bestämmelserom statsbidrag för skolbyggnad i , , som avses förbåde grundskola, folkhögskola och lantbruksskola. Tekniskafakulteterna m. m.: Driftkostnader. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten 6 (s, 38) och hemställer att till Tekniska fakulteterna m. m.:Driftkostnader på tilläggsstat I till riksstaten för /73 anvisarett reservationsanslag av , Extrautgifter vid universiteten m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten 7 (s. 3839) och hemställer att till Extra utgifter vid universitetenm. m. på tilläggsstat I till riksstaten för /73 anvisar ettreservationsanslag av 1 300 - . 1 1972.14 samL Nr 51 UbU 1972: 51 2 6, Inredningoch utrustning av lokaler vid universiteten m. m. Utskottet tillstyrker Kungl, Maj:ts förslag under punkten 8 (s, 3940) och hem ställer att godkänner vad i propositionen 1972:130 förordats angående bestridande av utgifterna för viss inredning och utrustningav lokaler vid universiteten m, m, 7, Byggnadsarbetenvid universiteten m. m. Utskottet tillstyrker Kungl, Maj:ts förslag under punkten 12 (s. 4445) och hemställer att godkänner vad i propositionen 1972:130 förordats angående bestridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten viduniversiteten m, m, Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), (), (),(), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i (s), Johanssoni Skärstad (c), (), herrar Bemdtson i (vpk), (),(), i (s), fm Laag (s) och ().
bet · FV01UbU8 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:8 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:14 med förslag tilllag om ändring i skollagen (1962: 319), m. m. jämte motion. Ipropositionen 1972: 14 har Ktmgl. Maj:t tmder åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden föreslagit att 1. antaga vid propositionen fogadeförslag till lag om ändring i skollagen, 2. godkäima vad i propositionenförordats om anställning av viss personal vid och gymnasieskolan,m. Kungl.Maj:ts förslag innebär en viss utvidgning av kommuns skyldighet att utgeersättning för barn som går i annan kommuns grundskola. I propositionenföreslås vidare att kommunfullmäktige resp. landsting får rätt att gebestämmelser om ordningen för bl. a. anställning av biträdespersonal. Isamband med propositionen har utskottet behandlat den väckta motionen 1972: 697 av () vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär ändring av skolstadgan 17: 55 och 18: 9 ienlighet med vad i motionen anförts. Maj:ts i propositionen 1972: 14 under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över utbildningsärenden framlagda förslag. Genompropositionen har yrkandet i motionen 1972: 697 bUvit tillgodosett, varförmotionen inte påkallar någon åtgärd. 1. att antager det genom propositionen1972: 14 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen, 14 saml Nr 8 UbU 1972: 8 2 2. att godkänner vad somi propositionen förordats om anställning av viss personal vid ochgymnasieskolan, m. m., 3. att avslår motionen1972: 697 Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), (), iStaffanstorp (c), (). (), i (s),Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i (s), (), herrJohansson i Skärstad (c), (), i (vpk) ochfru ().
bet · FV01UU11 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972: 11 Utrikesutskottetsbetänkande angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Talmanskonferensenhar vid sammanträde förklarat sig icke ha något att erinramot uppskov till innevarande års höstsession med behandlingen av nedanupptagna ärenden. att till höstsessionen med innevarandeårs riksdag uppskjuter behandlingen av 1. motionen 1972: 22 av herrHermansson m. fl. (vpk) om upprättande av diplomatiska förbindelser med TyskaDemokratiska Republiken m. m., 2. motionen 1972: 55 av herrHermansson m. fl. (vpk) om upprättande av diplomatiska förbindelser medDemokratiska m. m., 3. motionen 1972: 56 av herrHermansson m.fl. (vpk) om upprättande av diplomatiska förbindelser medRepubliken provisoriska revolutionära regering, 4. motionen 1972: 439 av . (s) om upprättande av diplomatiska förbindelser med RepublikenSydvietnams provisoriska revolutionära regering, 5. motionen 1972: 655 av herrarGadd och () om upprättande av diplomatiska förbindelser medFolkrepubliken och , 6. motionen 1972: 656 av herrNordstrandh m. fl. (m) om upprättande av diplomatiska förbindelser medVatikanstaten, 7. motionen 1972: 938 av i m. fl. (c) om upprättande av diplomatiska förbindelsermed , 8. motionen 1972: 944 av herrStrömberg (fp) om upprättande av diplomatiska förbindelser med , 9. motionen 1972: 438 (punkt 1) avherr m. fl. (m) om förhållandet till EEC, 10. motionen 1972: 941 av fruLewén-Eliasson och fröken () om en central befolkningsberedning, Den svenska parlamentariskadelegationens hos redogörelse 1971 (Ber. 1972: 17), svenska delegations berättelseför rådets tjugonde session (Ber. 1972: 18). Närvarande:herrar i (s), (), (), (), herrar i (s), i (c), iJönköping (s), Wirmark (fp). (), (). (), () och ().
bet · FV01UU12 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972: 12 betänkande i anledning av skrivelse frånNordiska rådets svenska delegation rörande rådets tjugonde session iHelsingfors . svenska delegationhar i en dagtecknad skrivelse överlämnat sin berättelse förrådets tjugonde session i . I skrivelsen redovisas bl. a. de rekommendationer .tillregeringarna i , , , och resp. till detNordiska ministerrådet som antogs rörande samarbete på de juridiska, kulturella,socialpolitiska, trafikala och ekonomiska områdena. Vidare redovisas rådetsyttrande över Nordiska ministerrådets berättelse om det nordiska samarbetet. Idetta yttrande uppmanas bl. a. att upprätta etthandlingsprogram med konkreta förslag till gemensamma åtgärder för att stärkaoch utveckla samarbetet inom främst näringspolitiken, regionalpolitiken ochmiljöpolitiken. Programmet bör redovisas vid ordinarie session1973. Utskottet finner angeläget, inteminst i betraktande av olikheter i de nordiska ländernas anknytning tillEuropamarknaden, att understryka nödvändigheten av att alla möjlighetertillvaratas för att fördjupa det nordiska samarbetet på olika områden.Utskottet erinrar om att det på utbildningens, forskningens, kulturpolitikensoch transportpolitikens områden liksom beträffande sociallagstiftning ocharbetsmarknad har nåtts resultat som visar att en utbyggnad av det praktiskasamarbetet är på god väg. Intresset knyts nu i första hand till det uppdrag somNordiska ministerrådet erhållit att utarbeta ett handlingsprogram med konkretaförslag till gemensamma åtgärder för att stärka och utveckla samarbetet inomfrämst näringspolitiken, regionalpolitiken och miljöpolitiken. Utskottetförväntar att detta handlingsprogram kommer att leda till nya framsteg i detnordiska samarbetet. att lägger skrivelsen från svenska delegation rörande rådets tjugondesession till handlingarna. Närvarande: herrar (), (), iJönköping (c), i (s), Wirmark (fp), (). (), (). (), i (s), Virgin (m), (), i (s) och i (s). 72 1872 S 1972
bet · FV01UU15 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972: 15 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition med förslag om godkännande av ändring i stadga. Maj:t har i propositionen1972:112, dagtecknad , under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över utrikesdepartementsärenden föreslagit attgodkänna den av generalförsamling den 20 december 1971beslutade ändringen av artikel 61. Ändringen innebär att antaletmedlemmar i ekonomiska och sociala rådet (ECOSOC) ökas från 27 till 54. Utskottet, som erinrar om attSverige i generalförsamling har röstat för ifrågavarandestadgeändring, hemställer att med bifall tillpropositionen 1972: I 12 godkänner den i propositionen angivna ändringen iFörenta nationernas stadga. Närvarande: herrar (), (), iJönköping (c), i (s), Wirmark (fp). (), (), (), i (s), Virgin (m), (), i (s) och i (s). 72 1871 S 1972
bet · FV01UU16 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:16 betänkande i anledning av motioner omerkännande av och upprättande av diplomatiska förbindelser med Tyskademokratiska republiken. I motionen 1972:22 av herrHermansson i m.fl. (vpk) föreslås "att i skrivelsetill regeringen hemställer om att denna upprättar diplomatiskaförbindelser med Tyska Demokratiska Repubhken samt verkar för de båda tyskastaternas inträde i ". I motionen 1972:655 av herrar Gadd(s) och () hemställes "att som sin mening uttalar attregeringen bör ta initiativ i syfte att upprätta diplomatiska förbindelser medFolkrepubliken och Tyska Demokratiska Republikens regeringar". I motionen 1972:938 av i m. fl. (c) hemställes "att hos Kungl.Maj:t anhåller om åtgärder för att erkänna och upprätta diplomatiskaförbindelser med Tyska Demokratiska Repubhken (DDR)". I Tysklandsfrågan har under detsenaste året gjorts betydande framsteg. avtal mellan å ena sidanFörbundsrepubliken och å andra sidan respektive Polenliksom ett trafikavtal mellan och har undertecknats och trätti kraft. , , och harträffat en överenskommelse om Västberhn. De fyra stormakterna har dessutomgjort ett gemensamt uttalande innehållande dels en bekräftelse av att de kommeratt stödja de två tyska staternas ansökningar om inträde i FN, dels enförklaring om att deras medlemskap i inte kommer att beröra de fyrastormakternas rättigheter och ansvar i . Slutligen harFörbundsrepubliken och den 8 november1972 paraferat texten till ett fördrag om grunderna för förbindelserna mellande båda staterna. Därmed har viktiga resultat uppnåtts på vägen motavspänning och ökad stabilitet i på grundval av avstående frånvåld, respekt för de europeiska efterkrigsgränsernas okränkbarhet, ökadrörelsefrihet för befolkning, samarbete mellan de två tyskastaterna och fortsatta fyrmaktsrättigheter och -ansvar i avvaktan på ettslutligt fredsfördrag med . Sverigesdröjsmål med erkännandet av 1 1972.9 saml. har motiverats av önskemålet att inte försvåraförhandlingarna om de överenskommelser i Tysklandsfrågan som ovan berörts. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att dessaförhandlingar nu framgångsrikt avslutats, varför inget principiellt hinderåterstår för ett svenskt erkännande av . uppfattning bör regeringen ta initiativtill förhandlingar om upprättande av diplomatiska förbindelser mellan Sverigeoch så att erkännande kan ske möjligt.Sverige bör stödja de två tyska staternas ansökan om medlemskap i , närifrågavarande ärende tas upp i . att med bifall tillmotionerna 1972:22, 1972:938 och 1972:655, den sistnämnda i vad avser Tyskademokratiska republiken, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört. På utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (),(), i (c), Wirmark (fp). ().Turesson (m), (), i (s), (), iÖrebro (s), () och i (s). 72 1942 S 1972
bet · FV01UU19 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:19 betänkande i anledning av motioner omupprättande av diplomatiska förbindelser med . I motionen 1972:656 av herrNordstrandh m. fl. (m, fp) föreslås "att hemställer hos Kungl.Maj :t att frågan om upptagande av diplomatiska förbindelser med Vatikanstatengenom sidoackreditering av sändebud i exempelvis måtte bliföremål för snar prövning". I motionen 1972:944 av herrStrömberg (fp) föreslås "att måtte hemställa hos Kungl. Maj:t omsnar utredning rörande möjligheten av att uppta diplomatiska förbindelser medVatikanstaten, exempelvis genom att någon till svenska ambassaden i knutendiplomatisk befattningshavare undantagandes beskickningschefen ackrediterashos ". Utskottet erinrar om att ärendenavseende upprättande av diplomatiska förbindelser med harbehandlats vid flera tidigare riksdagar och att motionsyrkanden härom haravslagits. I sitt betänkande 1971:5 anförde utrikesutskottet bl. a. atterfarenheten visar att de ärenden av löpande natur som förekommer mellanSverige och kan handläggas genom de informella förbindelser somupprätt-hålles genom den svenska ambassaden i . Svenska sändebud i olikahuvudstäder upprätthåller värdefulla kontakter med utsända representanter.Avsaknaden av diplomatisk representation innebär därför ej påvisbaranackdelar, ansåg utskottet. Grundregeln är att frågan om upprättande av diplomatiskaförbindelser med en stat som erkänt blir aktuell när man finner att defaktiska kontakterna med staten i fråga blir så betydelsefulla att det uppstårbehov av att skapa sådana särskilda kanaler mellan regeringarna som möjliggörsgenom diplomatiska förbindelser. På svensk sida bedömer man således dessafrågor ur praktisk synpunkt. Det finns, förutom , ett flertalstater, som erkänner utan att det anses föreligga behov av diplomatiskaförbindelser. Utskottet ser inte någon fördel i att man upprättar denorganisatoriska och administrativa ram som diplomatiska förbindelser innebär,med mindre de praktiska arbetsuppgifterna motiverar detta. 1 1972.9 saml. Av detta skäl avstyrker utskottetmotionerna 1972:656 och 1972:944. att riksdagenavslår motionerna 1972:656 och 1972:944. På utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (),i (c), Wirmark (fp), (), (). (), (), i (s), (), i (s) och iStockholm (s). 72 1944 S 1972
bet · FV01UU2 · 1972-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:2 betänkande i anledning av motionangående antisemitiska inslag i politik. 1 motionen 1972:214 av . (fp, c, m) föreslås "att den svenska uttrycker, i någonform, sin medkänsla med judarna i och sitt fördömande av deantisemitiska inslagen i detta lands politUc". Rapporter om diskrimination ochövergrepp mot syriska medborgare av judisk härkomst har vid olika tillfäUenförekommit i pressen. har i olika sammanhang offentligt tUlbakavisatanklagelserna om diskriminerande behandling av judar och har i sin turanklagat för övergrepp mot den syriska befolkningen i de av Israelockuperade områdena. Som svar på en enkel fråga om den judiska minoritetensbehandling i framhöll utrikesministern i den 18 november 1971bl. a. att regeringen var medveten om svårigheten i de syriska judarnassituation och att den hyste medkänsla med individer och folkgrupper, somdrabbas av diskriminering och rättsövergrepp. Det framgick av utrikesministernssvar att frågan om den berörda folkgruppens situation tagits upp av regeringenpå diplomatisk väg. Inte minst i vårt århundrade har den judiska folkgruppen imänga länder utsatts för diskriminering. Rapporter från olika länder visar attsådana tendenser fortsätter. Utskottet uttalar sin oro inför dessa rapporter. Utskottet erinrar om att strävandena på detinternationella planet att hävda individens fri- och rättigheter, att skyddaden enskUde mot godtycke och övergrepp från myndigheters sida samt attförhindra rasdiskriminering har resulterat i ett antal internationellakonventioner i dessa ämnen. har aktivt medverkat vid deras tillkomst. Internationella konventionen angående medborgerliga ochpolitiska rättigheter fastslår bl. a. uttryckligen att envar har rätt att lämnavarje land, inbegripet sitt eget, och att återvända tUl sitt eget land. Genomsitt biträde av konventionen hävdar denna rätt för alla individer. Utskottet förutsätter att regeringen liksom hittUls verkarför upphörande av alla former av diskriminering och att den därvid är bereddatt i konkreta fall vidta de åtgärder som är möjliga och lämpliga för attfrämja tillämpningen av de internationella överenskommelserna på detta område.1 1972. att anser motionen 1972:214 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),herrar i (s), i (c), Wirmark (fp), (). (), (). (), (), (),i (s) och i (s). 72 1243 S 1972
bet · FV01UU21 · 1972-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:21 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition angående godkännande av överenskommelse mellan avgränsning av kontinentalsockeln. I propositionen 1972:123 har Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överutrikesdepartementsärenden för , föreslagit attgodkänna överenskommelsen mellan om avgränsning avkontinentalsockeln i , , och nordligaste delenav . Enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln förståsdärmed havsbottnen och dess underlag inom allmänt vattenområde samt inom dethavsområde utanför territorialgräns som Konungen bestämmer i enlighetmed om kontinentalsockeln, vilken Sverigebiträtt. Varje strandstat har ensam rätt att utforska kontinentalsockeln liksomatt tillgodogöra sig dess naturtill-gängar enligt bestämmelserna iGenévekonventionen. Utanför Sveriges sjöterritorium utgör bottnen under de havsom omger värt land kontinentalsockel i mening ända framtill de kringliggande staternas sjöterritorium. Detta förhållande gör detnödvändigt att avgränsa kontinentalsockeln mellan och de andrastrandstaterna. Enligt skall sockelgränsen i första handbestämmas genom överenskommelse mellan ifrågavarande stater. Sådanöverenskommelse har tidigare träffats med (prop. 1968:152, UU 1968:14),Överenskommelsen med har undertecknats . Textenhar bifogats till propositionen. Överenskommelsen träder i kraft när de båda staternaunderrättat varandra om att de ratificerat den. Genom överenskommelsen har inte hela det mellan Sverigeoch belägna sockelområdet avgränsats. 1 ett protokoll som skrevs underi samband med att överenskommelsen undertecknades har bestämts attförhandlingar om gränslinjens vidare sträckning i skall upptas vidsenare tidpunkt. I protokollet behandlas vidare det fallet att naturtillgångarpå havsbottnen eller i dennas undertag sträcker sig pä ömse sidor omgränslinjen och de tillgångar som finns pä ena sidan helt eller delvis kanutvinnas frän den andra sidan. Pä begäran av någon av staterna skallförhandlingar i sådant fall upptas i syfte att bestämma hur dessanaturtillgångar mest effektivt skall utnyttjas och hur avkastningen skallfördelas. 1 1972.9 saml. Utskottet, som icke funnitanledning till erinran mot Kungl. Maj:ts förslag, hemställer att med bifall tillpropositionen 1972:123 godkänner överenskommelsen mellan omavgränsning av kontinentalsockeln i , , Ä-lands hav ochnordligaste delen av . l'å utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (),(), i (c), i (s), Wirmark(fp),(). (), (), i (s),(), i (s) och (). 72 1987 S 1972
bet · FV01UU3 · 1972-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:3 betänkande i anledning av motion omåtgärder för borttagande av trekronorsvapnet ur stora riksvapen. 1 motionen 1972:183 av () föreslås "attriksdagen måtte besluta att hos Kungl. Maj:t hemställa om vidtagande avåtgärder för att få det svenska statsvapnet borttaget ur Danmarksstora riksvapen vid den förestående revisionen av det danska vapnet". Utskottet har inhämtat att det stora danska riksvapnet,vari bl. a. ett trekronorsvapen ingår, är förbehållet den danskemonarken, kungahuset, hovet och livgardet, medan det lUla riksvapnet visandetre gående lejon är föreskrivet för alla danska myndigheter. En uppdelninghar alltså skett mellan det kungliga danska vapnet och det egentliga danskavapnet. Under sådana förhållanden berör motionen 1972:183 snarare dynastinsvapenbruk än den danska statens. Trekronorsvapnet har sedan medeltiden förts på olika hålli . Skilda uppfattningar har gjort sig gällande i fråga om desssymboliska innebörd. Utskottet finner att frågan om trekronorsvapnets förandeär historiskt intressant, men att den saknar poUtisk aktualitet. Av det skäl som anförtshemställer utskottet att avslår motionen 1972:183. Närvarande: herrar (), (), fruLewén-Eliasson (s), herrar i (s), i (c),i (s), Wirmark (fp), (), (), (), (), i (s) och (). 1 1972.9 saml. 72 1234 S 1972
bet · FV01UU4 · 1972-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:4 betänkande i anledning av motion omframställning till Kungl. Maj:t angående komplettering av visst uttalande avstatsministern. 1 motionen 1972:939 av () hemställes"att hos Kungl. Maj:t begär en kompletterande precisering av degeografiska gränserna för mänsklig anständighet samt att därvid i första handförhållandena i beaktas". Motionen åsyftar en svensk reaktion inför läget i södraAfrika, där vita minoriteter systematiskt förvägrar den inhemska afrikanskabefolkningen utövandet av elementära politiska rättigheter. Motionsyrkandet ärliktydigt med att en geografisk definition skall ges av alla de fall, i vilkasamma svenska reaktion är befogad. Utskottet finner yrkandet orealistiskt ochhemställer attriksdagen avslår motionen 1972:939. Närvarande: herrar (), (), fruLewén-Eliasson (s), herrar i (s), i (c),i (s), Wirmark (fp), (). (), HeUström(s), (), i (s) och (). 1 1972.9 samt Nr 4 72 1233 S 1972