bet · FV01SfU24 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsiitskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:24 betänkande i anledning avmotioner angående deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen. I detta betänkande behandlas motionerna 1972:218 Gfr 1972:281) av herrHelén m. fl (fp) vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t begär sådanreformering av ATP-reglerna att deltids- ocli,korttidsanställda ej som numissgynnas; 1972:970 av iAlvesta m. fl. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär skyndsamprövning och förslag rörande en sådan reformering av reglerna inomtilläggspensioneringen att den nuvarande disproportionen mellan avgift ochförmån för deltids- och korttidsanställda samt låginkomsttagare avlägsnas ienlighet med vad i motionen anförts. Rätt till tilläggspension grundaspå inkomst av det förvärvsarbete som den försäkrade utför under sin aktiva tid.Pensionen är avvägd i förhållande till denna inkomst. Pensionsgrundande inkomst inom tilläggspensioneringenmotsvarar summan av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbetei den mån summan överstiger en viss minimigräns, det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Maximigränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomst utgörsju och en halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Om bådeinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete föreligger för sammaår, görs basbeloppsavdraget i första hand på inkomsten av anställning. Detbelopp, som på grund av maximeringsregeln inte skall beaktas, avräknas däremoti första hand på inkomsten av annat förvärvsarbete. , för vilket pensionsgrundande inkomstfastställs för en försäkrad, skall pensionspoäng tillgodoräknas honom.Pensionspoängen utgör den pensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vidårets ingång. Ålderspension utgår fr. o. m. den månad under vilken denförsäkrade fyller med möjlighet till förtida och uppskjutet pensionsuttagenligt särskilda regler. En förutsättning är att pensionspoäng tillgodoräknatsden försäkrade . Storleken av den ålderspension som börjar utgå utgör av produkten av basbeloppet för den månad, för vilkenpensionen skall utges, och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknatsden Il saml Nr 24 Kartong: S 2, rad 1 3 nerifrån Står: 7 500 Rättat till 6000 Står: 5 700 Rättat till 4 200 försäkrade eller, om pensionspoäng tillgodoräknats honomför , medeltalet av de 15 högsta poängtalen (femtonårsregeln). Fullålderspension kan enligt huvudregeln utgå endast om pensionspoängtillgodoräknats den försäkrade . Har pensionspoängtillgodoräknats honom för mindre än , skall ovan nämnda produkt minskasmed 1/30 som antalet poängår understiger 30 (trettioårsregeln). Ifråga om försäkrad som är född eller tidigare gällerövergångsbestämmelser, som innebär att ett mindre antal år än 30 krävs för fullpension. Avgift till pensioneringen eriäggs i fråga om inkomst avanställning av arbetsgivaren och i fråga om inkomst av annat arbete av denförsäkrade själv. Genom avtal mellan parterna i ett arbetsförhållande kanbestämmas att arbetsersättning, som enligt gängse regler ej utgöranställningsinkomst, skall likställas med sådan Inkomst (likställighetsavtal).Avgifterna beräknas i princip på den del av inkomsten som överstigerbasbeloppet. I fråga om arbetsgivaravgifter tillämpas detta i huvudsak så, attarbetsgivaravgiften beräknas på den sammanlagda lönesumman, minskad med produktenav basbeloppet och antalet anställda. Därvid räknas den som varit anställd medfull arbetstid såsom en anställd, den som varit anställd påheltid under en månad såsom en tolftedels anställd, den som varit anställd påhalvtid såsom en halv anställd osv. Innebörden av fullarbetstid bestäms i regel med ledning av kollektivavtal. Lönebelopp för enanställd öveistigande 7,5 gånger basbeloppet inräknas ej i den summa på vilkenpensionsavgiften beräknas. - 1 fråga om avgifter, som den försäkrade självskall erlägga på grund av inkomst av annat förvärvsarbete, utgörsavgiftsunderlaget av den pensionsgrundande inkomsten, i vad denna härrör frånannat förvärvsarbete. De ovan angivna reglerna kan i vissa fall leda till attpensionsavgift eriäggs av arbetsgivare utan att motsvarande pensionspoängtillgodoförs den anställde. Som exempel härpå kan anföras följande två fall. (I båda fallen har förutsatts att basbeloppet vid årets ingång är .) En person har såsom enda arbetsinkomst lön från enanställning som varar . Lönen utgör för hela anställningstiden 6 000kr. Arbetsgivaren erlägger arbetsgivaravgift på lönebeloppet minskat med 1/4 avbasbeloppet, alltså på (6 0001 775=) . men någon pensionsgrundandeinkomst beräknas likväl inte, eftersom arbetsinkomsten inte överstigerbasbeloppet. En person har såsom arbetsinkomst dels . pågrund av verksamhet i egen rörelse, dels . på grund av sex månadersanställning. För den sistnämnda Inkomsten eriägger arbetsgivaren arbetsgivaravgiftsom beräknas på lönen minskad med hälften av basbeloppet, alltså på (10 000-3550=) . Den försäkrade är skyldig att själv erlägga egenavgift tillpensioneringen på inkomsten av rörelsen. Eftersom avdraget för basbeloppet vidberäkning av dén pensionsgrundande inkomsten i första hand skall göras päinkomsten av anställning och denna inkomst i förevarande fall överstigerbasbeloppet skall egenavgift beräknas på hela inkomsten av förvärvsarbete.Resultatet i detta fall kan sägas vara att pensionsavgift eriäggs för inkomster på (6400 -I- 8 000=) . men den pensionsgrundande inkomsten stannar vid (10000 -I-8 000-7 100=) , eller medandra ord att de pensionsavgifter som eriäggs för den försäkrade inte i sinhelhet får någon motsvarighet i pensionspoäng för den försäkrade. Frågor som rör förhållandet mellanavgifter och förmåner inom ATP har tagits upp i motioner vid så gott somsamtliga riksdagar . Därvid har andra lagutskottet öfr 2LU1968:4, 1969:17, 1970:33), som behandlat motionerna, erinrat om atttilläggspensioneringen bygger på ett fördelningssystem, attarbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt, att registrering avinbetalda avgifter inte sker individuellt för varje försäkrad och att det pågrund härav inte är möjligt att åstadkomma absolut överensstämmelse mellaninbetald avgift och tillgodoförd pensionspoäng. Utskottet har också framhållitatt ett genomförande av sådana ändringar som aktualiserats i motionerna skulleäventyra de stora fördelar som är förenade med tilläggspensioneringensenhetliga uppbyggnad. På andra lagutskottets hemställan har avslagitmotionerna. Frågan om deltids- och korttidsanställdas samtlåginkomsttagares ställning inom ATP aktualiserades ånyo vid riksdag.Socialförsäkringsutskottet (SfU 1971:19) avstyrkte då bifall tUl motioner iämnet och framhöll därvid bl. a. att den bristande överenstämmelse mellanavgifter och förmåner som förelåg inte gick ut över den försäkrades rätt tillpension. Den korttids- och deltidsanställde fick alltid liksom denheltidsarbetande - rätt till pension för alla förvärvsinkomster som överstegbasbeloppet och understeg det för alla försäkrade föreskrivna maximibeloppet.Denna pensionsrätt tillerkändes honom oberoende av om arbetgivaren betalat inavgifter eller ej. Fall kunde alltså förekomma där pensionsrätt i praktiken förelågutan att avgift var betald, på samma sätt som avgift i vissa fall kunde betalasutan att helt eller delvis ge upphov till pensionsrätt. Motionärernas avsiktkunde - menade utskottet knappast vara att åstadkomma en ökadöverensstämmelse mellan avgift och förmån genom att frånkänna försäkradpensionsrätt i fall där avgift inte erlagts utan endast att åstadkomma en ökadöverensstämmelse i de fall där pensionsrätt inte fullt ut tillerkändes denförsäkrade i förhållande till inbetalda avgifter. Ett sätt att tillgodose dettaönskemål skulle vara att arbetsgivaren befriades från skyldigheten att eriäggaavgift i motsvarande grad. En sådan avgiftsbefrielse skulle dock enligtutskottets mening inte på något mera påtagligt sätt stärka de deltids- ochkorttidsanställdas ställning i ATP-systemet. Härtill kom att praktiskamöjligheter att genomföra en avgiftsbefrielse av detta selektiva slag knappasttorde föreligga i ett avgiftssystem som byggde på fördelningsmetod. biföll utskottets hemställan och avslog följaktligen motionerna. Pensionsgrundande inkomst inomtilläggspensioneringen motsvarar summan av inkomst av anställning och inkomstav annat förvärvsarbete i den mån denna summa överstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet och uppgår till högst sammabelopp. Vid fastställande av pensionsgrundande inkomst skaU såledesden sammanlagda inkomsten av anställning och annat förvärvsarbete reducerasmed ett basbelopp. Vid beräkning av det underlag som skall ligga tiU grund förarbetgivares avgift tUl tilläggspensioneringen skall i princip också görasavdrag med ett basbelopp. Härvid gäller emellertid att om en försäkrad intevarit i arbetsgivarens tjänst basbeloppsavdraget skall minskasproportionellt i förhällande till anställningstidens längd. I de förevarande motionerna framhålls att deltids-ochkorttidsanställda med nuvarande system i vissa fall inte får pensionsrätt iförhållande till den avgift som erlagts av arbetsgivaren. Yrkandena imotionerna syftar tUl att eliminera den bristande överensstämmelsen mellanavgifter och förmåner inom ATP-systemet. Den i motionen aktualiserade frågan har under en följd avår varit föremål för uppmärksamhet. Senast avvisades påhemställan av socialförsäkringsutskottet i dess betänkande nr 19 motionsyrkandenav samma eller liknande innebörd. vidhöll därvid sina tidigareuttalanden att tilläggspensioneringen bygger på ett fördelningssystem, attarbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt, att registrering avinbetalda avgifter inte sker individuellt för varje försäkrad och att det pågrund härav inte är möjligt att åstadkomma absolut överensstämmelse mellaninbetald avgift och tillgodoförd pensionspoäng utan att äventyra de storafördelar som är förenade med tilläggspensioneringens enhetliga uppbyggnad. Vad motionärerna nu anfört bör enligt utskottets meninginte föranleda att ändrar sin tidigare intagna ståndpunkt. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till motionerna. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår 1) motionen1972:218, 2) motionen1972:970. Närvarande: herrar i (c), (), fröken (), herrar Ringaby (m), i (s), iStockholm (s), Mundebo (fp), (), i (m), iStockholm (vpk), i (c), fröken (), herrar (). i (c) och (). av herrar i (c), Ringaby (m), Mundebo (fp), i (m), i (c),fröken () och i (c), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "Den i" och slutar med "till motionerna" bort haföljande lydelse: "Finansieringen av tilläggspensioneringen bygger påatt arbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt av arbetsgivarenför hos honom anställda. Registrering av inbetalda avgifter sker inteindividuellt för varje försäkrad. En konsekvens av finansieringsreglerna är attbetydande avgifter eriäggs av arbetsgivare för korttids- och deltidsanställdautan att dessa erhåller pensionsrätt eller så stor pensionsrätt som avgifternaegentligen motiverar. Detta är inte i och för sig ett problem särskilt förlåginkomsttagare. Då emellertid många korttids- och deltidsanställda harförhållandevis små inkomster är det ofta just låginkomsttagare som drabbas avde negativa verkningarna av det nuvarande systemet. Utskottet är visserligenmedvetet om att det är svårt att med detta finansieringssystem åstadkommaabsolut överensstämmelse mellan inbetalda avgifter och tillgodofördapensionspoäng. Trots arbetsgivaravgiftens kollektiva karaktär har manemellertid eftersträvat att nå en viss överensstämmelse mellan den lön påvilken avgiften beräknas och den lön som grundar rätt till pension. Avgifteriäggs t. ex. inte för lön till anställd som före avgiftsårets ingång fyllt 65år. Inte heller eriäggs i princip avgift för den del av lönen som understigerett basbelopp eller för den del som överstiger sju och ett halvt basbelopp,eftersom dessa delar av inkomsten inte är pensionsgrundande. Det bör enligtutskottets mening vara möjligt att inom ramen för det nuvarande systemet vidtasådana ändringar att de otillfredsställande verkningar som med nuvarande regleruppstår för korttids- och deltidsanställda undanröjs. På grund av det anfördaanser utskottet att en översyn bör göras av reglerna för tilläggspensioneringeni syfte att åstadkomma ökad överensstämmelse mellan avgifter och förmåner fördessa grupper." dels attutskottet bort hemställa "attriksdagen med bifall tUl motionerna 1972:218 och 1972:970 hos Kungl. Maj:tbegär sådan reformering av ATP-reglerna att den nuvarande disproportionenmellan avgift och förmån för deltids- och korttidsanställda undanröjs."