bet · FV01SfU18 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:18 betänkande i anledning avmotion om höjt sjukpenningtiUägg vid hemarbete. I motionen 1972:219 av . (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t hegät dels förslag tillnästa års riksdag om höjning av det frivilliga sjukpenningtillägget förhemmamake, motsvarande levnadskostnadernas ökning sedan föregåendehöjningstillfälle, dels utredning angående särskild tilläggssjukpenning förhemmavarande föräldrar som har värd om minderåriga barn. Vid sidan av den obligatoriskasjukpenningförsäkringen finns vid de allmänna försäkringskassorna en frivilligsjukpenningförsäkring. Denna står öppen dels för försäkrad, som tillhör den s.k. hemmamakeförsäkringen eller som skulle ha tillhört denna om hans årligaarbetsinkomst understigit , dels för vissa studerande.Bestämmelserna härom återfinns i 21 kap. lagen om allmän försäkring och ikungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmänförsäkringskassa. Dessa bestämmelser innebär för hemmamakar och därmedjämställda i huvudsak följande. Försäkring kan ske för sjukpenningtillägg(dvs. sjukpenning utöver obligatorisk sjukpenning) om lägst en krona och högstnio kronor per dag. Den sammanlagda sjukpenningen får dock ej överstiga femtonkronor . Försäkringen kan tecknas med en karenstid av 3, 18, 33 eller93 dagar. Försäkrad, som är placerad i sjukpenningklass 1 eller 2, kan ävenvälja försäkring utan karenstid. riksdagsbehandUng m. m. Maximibeloppet för sjukpenning inomden frivilliga sjukpenningförsäkringen, inklusive sjukpenning på grand av denobligatoriska försäkringen, höjdes till per dag ochfastställdes till nuvarande belopp, . Frågan om den principiella utformningen avsjukförsäkringsskyddet för hemmafruar diskuterades ingående under förarbetenatill lagen om allmän försäkring. , varsutredningsförslag »Förtidspensionering och sjukpenningförsäkring m.m.» (SOU1961:29) låg till grund för propositionen i ämnet, övervägde men förkastadetanken att införa en obligatorisk tUläggssjukpenningförsäkring för hemmafruar.Departementschefen, vars uttalanden hämtinnan godtogs av , anfördehärom (prop. 1962:90, s. 273): 11 saml Nr 18 För egen del har jag kommit tillsamma uppfattning som socialförsäkringskommittén. För mig, liksom förkommittén, har väsentligen två synpunkter varit bestämmande. För det första kanman inte bortse från att stora svårigheter möter då det gäller att finna säkrahällpunkter för en gradering i det enskUda fallet av sjukpenningens storlek.Vanligen är ju tilläggssjukpenningen avsedd att ersätta en inkomst, som fallerbort pä grund av sjukdom, men beträffande hemmafruarna skulle man få bestämmatilläggssjukpennrngen med ledning av en uppskattning av de merutgifter ihemmet, som förorsakas av att husmoderns arbetsinsats bortfaller. Dessamerutgifter varierar kraftigt efter en mångfald skiftande omständigheter, blanddem bainantalet samt behovet av och kostnaden för lejd hjälp. Det skulleknappast vara möjligt att inom ramen för schablonregler komma fram till enrättvisande beräkning av dessa utgifter. För det andra har jag den uppfattningenatt avgifterna för en försäkring avseende tilläggssjukpenning åt husmodern förmånga familjer skulle bli alltför betungande, om inte bidrag till försäkringenlämnades av statsmedel, något som jag inte anser böra ske i fråga om enobligatorisk sådan försäkring. Vid riksdag väcktesmotioner med yrkande om utredning angående höjning av sjukpenningtilläggen. 1sitt av godkända utiåtande 1970:5 avstyrkte andra lagutskottetmotionerna och anförde: Enligt uttalande i åretsstatsverksproposition kommer frågan om sjukpenningens inordnande ibeskattningssystemet att utredas. I samband med dettautredningsarbete måste också frågan om en ökning av de nuvarandesjukpenningbeloppen prövas. Med hänsyn härtill saknas anledning för attta något initiativ i anledning av motionerna i denna del. Den av utskottet omnämndautredningen tillkallades efter Kungl. Maj:ts bemyndigande ochhar antagit namnet sjukpenningutredningen. I utredningsdirektiven (S 1971:33)framhålls bl. a. att sjukpenningförsäkringen är uppbyggd efter inkomstbortfallsprincipenmen att vissa undantag härifrån finns, såsom hemmamakeförsäkringen och denfrivilliga sjukförsäkringen för hemmamakar och vissa studerande.Fortsättningsvis uttalas i direktiven bl. a. följande: Om sjukpenningförmånerna blirskattepliktig inkomst innebär detta att också sådan ersättning som inte baserarsig pä arbetsinkomst bhr skattepliktig inkomst, såvida inte vissa förmånsformerundantas från skatteplikt. Utredningsmannen bör överväga den lämpliga lösningenmed utgångspunkt i ett så långt möjligt konsekvent genomförande av principen omskatteplikt för sjukpenningförmånerna. Vid en beskattning avsjukpenningförmånerna måste de räknas upp till en sådan nivå att de efter skattger minst samma kompensationsgrad som f. n. beräknasslutföra sitt arbete under innevarande år. Genom beslut vid riksdagbyggdes den dåvarande hemmafm-försäkringen ut till att omfatta ocksåhemarbetande män. genomfördes, i anslutning tUl övergängen tillobligatorisk särbeskattning av äkta makar och likställda, vissa ändringar isjukförsäkringens avgiftsregler. Ändringarna innebär bl. a. att skyldighetenatt erlägga sjukförsäk- ringsavgift är beroende enbart av den försäkrades egnainkomstförhållanden även då det gäller makar och likstäUda. Detta betyder ipraktiken att hemarbetande make utan arbetsinkomst är befriad från att erläggaavgift för den obligatoriska sjukförsäkringen (2LU 1970:42). 1 motioner till riksdagframfördes pä nytt krav pä höjning av sjukpenningtilläggen. Motionerna avslogsav på hemställan av socialförsäkringsutskottet (SfU 1971:2) medhänvisning till att de i motionerna aktualiserade frågorna redan var föremålför utredning. Vid sidan av den obligatoriskasjukpenningförsäkringen finns vid de allmänna försäkringskassorna en frivUligsjukpenningförsäkring, som är avsedd främst för dem som tillhör den s. k.hemmamakeförsäkringen och för studerande. Sådan försäkring kan meddelas för ettsjukpenningtUlägg om högst per dag. Den sammanlagda sjukpenningen,dvs. obligatorisk sjukpenning jämte sjukpenningtillägg, får dock inte . Detta maximibelopp har varit oförändrat sedan den Ijanuari 1967. I den nu behandlade motionen föreslås en höjning avmaximibeloppet beträffande sjukpenningtUlägg för hemmamakar med hänsyn tUl dekostnadsstegringar som skett sedan det nu gällande beloppet fastställdes.Vidare framförs krav pä utredning av frågan om en särskild tUläggssjuk-penningför hemmavarande föräldrar som har vård om minderåriga barn. Motionärerna menaratt man på bör överväga att för denna kategori införa enobligatorisk sjukpenningförsäkring med statsbidrag till hela eller större delenav avgiften. Motioner om höjning av sjukpenningbeloppen avslogs av 1970års riksdag med hänvisning till att denna fråga måste prövas av den dåaviserade utredningen om sjukpenningens inordnande i beskattningssystemet (2LU1970:5). 1 direktiven för denna utredning, den s. k. sjukpenningutredningen (S1971:33), uttalas bl.a, att sjukpenningförmånerna, om de beskattas, måsteräknas upp tUl en sådan nivå att de efter skatt ger minst sammakompensationsgrad som . 1 motioner vid riksdag framställdes återigen kravpå höjning av de frivilliga sjukpenningtilläggen, särskilt i fråga omhemarbetande makar. Pä hemstäUan av socialförsäkringsutskottet avslogs även dessamotioner med hänvisning till sjukpenningutredningens arbete (SfU 1971:2). beräknas slutföra sitt arbete underinnevarande år. Utskottet finner sig sakna anledning frångå sin förra åretintagna ståndpunkt att något initiativ i fråga om höjning av sjukpenningtilläggenför hemmamakar inte erfordras med hänsyn tUl pågående utredningsarbete. Motbakgmnd av detta arbete finner utskottet ej heller skäl att biträda motionärernas förslag om enutredning angående särskild tilläggssjukpenning för hemmavarande föräldrar somhar värd om minderåriga barn. attriksdagen avslår motionen 1972:219. den 5 aprU 1972 Närvarande: herrar (), (), Jonssoni (fp), fröken (), herrar Ringaby (m), Karisson i (s),i Nennesholm (c), i (s)*, (), fröken (), herrar i (vpk)*, i (c), fröken (), herrar () och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av i (fp) och fröken (), som "Som ovan anförts har sjukpenningen inom denfrivilliga sjukpenningförsäkringen varit maximerad tillsitt nuvarande belopp, . Den ökning av levnadskostnadernasom ägt rum har medfört en väsentlig urholkning avförsäkringsskyddet för hemmaniakar. Det är därför enligt vår mening angelägetatt det nuvarande maximibeloppet höjs. Denna åtgärd bör lämpligen övervägas isamband med sjukpenningutredningens pågående arbete rörande frågan omsjukpenningens inordnande i beskattningssystemet. Förslag om höjning avsjukpenningtilläggen för hemarbetande bör framläggas som resultatetav denna utredning föreläggs . Utöver den höjning av den frivUliga sjukpenningen som ärpåkallad av kostnadsstegringar är det enligt vår mening motiverat attåstadkomma ytterligare förbättringar för hemmavarande föräldrar med minderårigabarn. Kostnaderna vid ett sjukdomsfall blir ju ofta betydligt högre för den somhar småbarn än för and ra. En möjlighet skulle vara att för denna kategoriinföra en obligatorisk sjukpenningförsäkring med statsbidrag tiU hela ellerstörre delen av avgiften. Givetvis måste förutsättningarna för och deekonomiska konsekven5:erna av en sådan reform noga utredas. Förslaget imotionen bör ses som ett led i en större familjepolitisk reform där samhäUets stöd tUl olika former av barntUlsyn - såvälvärdnadsbidrag som subventionering av barnstugor och familjedaghem - bUdar enhelhet." dels ansett att utskottet bort hemställa "att med bifall tillmotionen 1972:219 i skrivelse till Kungl. Maj:t begär dels förslag tUl nästaårs riksdag om höjning av det frivUliga sjukpenningtUlägget tUl hemmamake,motsvarande levnadskostnadernas ökning sedan föregående höjningstiUfäUe, delsutredning angående särskild tilläggssjukpenning för hemmavarande föräldrar somhar vård om minderåriga barn."