bet · FV01KU30 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskottet kan därvid peka på t. ex. frågan omersättares tjänstgöring i krigsdelegationen och fördelningen av bestämmelser omersättare mellan grundlag och vanlig lag. Utskottet har emellertid - i enlighetmed den ståndpunkt utskottet intagit i flera tidigare under denna sessionbehandlade ärenden - ansett att prövningen av grundlagberedningens slutUgaförslag inte bör föregripas. Detta underkastas nu remissbehand-Ung. I den månså kan ske bör denna avvaktas. Med det anförda har utskottet velat betona attutskottet inte med godtagande av nu förevarande förslag avsett att binda en senare prövning av beredningens förslag. Utskottet vUl vidareunderstryka, att åtskilliga frågor, t. ex. ersättares tjänstgöring i utskott,inte prövas i detta ärende utan måste regleras genom senare riksdagsbeslut. Med dessa uttalanden och vad utskottet i det föregåendeanfört anser sig utskottet böra tiUstyrka propositionens förslag i alla delar. 1. avslår motionen1972:1662, såvitt däri yi:kas avslag på propositionen 1972:66, 2. avslår motionen1972:1659, a) 1972:1634, b) 1972:1660,såvitt däri yrkas beslut om sänkt ledamotsantal i , 4. i anledning avpropositionen 1972:66, såvitt nu är i fråga, antar det i bilaga 1 till dettabetänkande intagna förslaget till ändring i regeringsformen ochriksdagsordningen, 5. med bifall tillpropositionen 1972:66, såvitt nu är i fråga, och avslag på motionen 1972:1660,såvitt den inte omfattas av utskottets hemställan under 3, antar det i bilaga 2till detta betänkande intagna förslaget till lag om ersättare för riksdagsledamöter, 6. med avslag påmotionen 1972:1662, såvitt den inte omfattas av utskottets hemställan under 1,och motionen 1972:1663 antar det genom propositionen 1972:66 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1920:796) om val till . Närvarande: herrar (), (), HerneUus(m), (), herrar i TroUhättan (s), ().Mossberg (s), i (c), i (m), iEskilstuna (s), (). Fiskesjö (c), i (s), iSundsvaU (c) och Wictorsson (s). KU 1972:30 , 11 1) av herrar () och i (m), vilkaansett dels att fjärde, femte och sjätte styckena i utskottetsyttrande bort ersättas av text med följande lydelse: Redan vid beslutet omenkammarreformen uttalade att det torde bli ofrånkomligtatt ånyo överväga ledamotsantalet i den män ersättare införs. Vidgrundlagberedningens behandling av ersättarfrågan framfördes i reservationtanken att införandet av ett ersättarsystem borde kombineras med en sänkning avriksdagens ledamotsantal. Utskottet ansluter sig härtill. Ett ersättarsystem i enlighet med vad som föreslås iförevarande proposition innebär att det verkliga ledamotsantalet ökar medmellan 20 och 30 ledamöter. Erfarenheterna från enkammarriksdagen ådagaläggerklart att arb'etsförhållandena vid en sådan ökning skulle ytterligare försvårasoch bli än mera otillfredsställande. Det är därför enligt utskottets meningofrånkomligt att sänka ledamotsantalet om ersättare införs. För att uppnåeffektiva arbetsförhållanden bör ledamotsantalet minskas till 299. Endast underförutsättning att en sådan sänkning genomförs bör en ordning med ersättareenligt propositionens förslag godtagas, 1 enlighet med vad som yrkas i motionen1972:1659 bör därför nu med avslag på propositionen hemställa hosKungl, Maj:t om förslag till 1973 års vårriksdag om sänkning av riksdagensledamotsantal till 299 och införande av ersättare för riksdagsledamöter. Vidbifall till detta yrkande bör övriga i ärendet väckta motioner inte föranledanågon åtgärd. dels att utskottets hemstäUan underpunkten 2 bort ha följande lydelse: 2. med bifall till motionen1972:1659 och avslag pä propositionen 1972:66 hemställer hos Kungl, Maj:tomförslag till vårriksdag om sänkning av ledamotsantal till299 och införande av ersättare för riksdagsledamöter, 2) av (), som anfört: Införande av ersättare för riksdagsmän kommer i praktikenatt öka kammarens storlek i meningen arbetande medlemmar av . Motionen1972:1660 av m. fl, (fp) visar att genom denna reformreeUt sett troUgen utvidgas med omkring 2030 ledamöter. En utvidgning av storlek i denna mening kommerknappast att göra arbetet i kammaren mer effektivt. Snarare kommer antaletmotioner, interpeUationer, enkla frågor och inlägg att ytterligare öka. Detfinns då risk att arbete blir så tungrott att det bl. a, allvarligtkan begränsa riksdagsmännens möjligheter att göra politiska insatser utanförriksdagshuset och håUa kontakt med väljarna på önskvärt sätt. Därför börriksdagen som den fattar beslut om ersättare uttala sig för en minskning av storlek. Attbegränsa antalet riksdagsledamöter är alltid svårt. Det kan ske lättare isamband med att en ersättarreform i praktiken ger möjlighet för ytterligarenågra tiotal personer att delta i arbete. Övervägandenom kammarens storlek bör självfallet beakta både behovet av tillräckligrepresentation från skilda regioner och strävandena att få en effektivtfungerande riksdag. Grundlagberedningens majoritet har uttalat sig för 349riksdagsledamöter. En minskning med femtio bör kunna genomföras i samband medatt möjlighet till ersättare införs. Jag anser därför att utskottet underpunkten 3 b) bort hemställa att 3. b) i anledning av motionen1972:1660, såvitt nu är i fråga, anhåller hos Kungl, Maj:t att Kungl, Maj:t isamband med nästa års beslut om grundlagsändringar förelägger ettförslag om minskning av storlek till 299 ledamöter. 1) Förslag till ändring i regeringsformen och riksdagsordningen Föreslagen lydelse 49 S 1 :o representerar svenska folket. består av trehundrafemtio ledamöter. Ledamöterna utses genom val (ordinarie val) på sätt riksdagsordningen och särskild av Konungen och gemensamt stiftad lag stadga. Nyval på grund av förordnande enligt 108 § gäller endast för återstoden av löpande treårsperiod. I :o representerar svenska folket. består av trehundrafemtio ledamöter. Ledamöterna utses genom val (ordinarie val) på sätt riksdagsordningen och särskild av Konungen ochriksdagen gemensamt stiftad lag stadga. Nyval på grund av förordnande enligt 108 § gäller endast för återstoden av löpande treårsperiod. Förledamöterna finnas ersättare. Närmare bestämmelser om ersättarna meddelas iriksdagsordningen. I kraft av denna grundlag skall sammankomma varjeår , eller, om helgdag då inträffar, dagen därefter. När nyvalhållits på grund av förordnande enligt 108 §, skall den nyvalda sammanträda från förordnandet å tid som Konungenbestämmer. Om sessioner och om rätt för Konungen ellervisst antal av ledamöter att vinna inkallande under tid,då riksdagssession ej pågår, stadgas i 2 § riksdagsordningen. Om sammankallandeav i vissa särskilda fall gäller vad 191, 92, 93 och 94 §§ finnesdärom stadgat. 1, Svenska folket representeras av . Riksdagenbestår av trehundra- består av trehundra- femtioledamöter, femtio \eåin\'öter. naskola finnas ersättare. Riksdagsmännen kunna i utövningen av sin befattning ickebindas av andra föreskrifter än rikets grundlagar, 1 Omtryckt 1971:271. 2 Omtryckt 1971:272. ledamöter samt ersättare för dem utses genom val för av (ordinarie val), som räknas från efter det då valet skett. ledamöter utses genomval för av (ordinarie val), som räknas från efterdet då valet skett. Nytt val i hela riket till (nyval) på grund avförordnande enligt 108 § regeringsformen gäller endast för tiden från och medden dag, då den nyvalda sammanträder första gången, till utgången avlöpande treårsperiod. Ej må någon riksdagsman förmenasatt sin riksdagsmannabefattning utöva; dock gäller under krigstid undantaghänitinnan för militärpersoner, då de av Konungen i rikets tjänst beordras. Att riksdagsledamots befattning i vissa fall utövas aversättare framgår av 28 §. Av mandaten äro trehundratiofasta valkretsmandat, vilka fördelas mellan partier på grundval avvalresultatet i varje valkrets. Antalet fasta valkretsmandat i varje valkretsfastställes i sänder på grundval av en beräkning av förhållandetmellan antalet röstberättigade i valkretsen och antalet röstberättigade i helariket enligt närmare föreskrifter i vallagen. För varje mandat, som parti erhållit, utses i vederbörande valkrets en riksdagsledamot enligt föreskrifter som meddelas i vallagen. Övriga fyrtio mandat äro utjämningsmandat, vilka förstfördelas mellan partier på grundval av valresultatet i hela riket och däreftertillföras valkretsar. För varje mandat, som partierhållit, utses en riksdagsledamot och ersättare för honom enligt föreskriftersom meddelas i vallagen. Har parti i någon valkrets erhållit flera mandat änantalet på partiets valsedlar upptagna namn, som avse själva valet och ejendast utseende av efterträdare till avgången ledamot, flyttas överskju- Har parti i någon valkrets erhållit flera mandat änantalet på partiets valsedlar upptagna namn, flyttas överskjutande mandat, medmotsvarande tillämpning av 17 § 3 mom,, till annan valkrets, där partiet deltager i fördelningen av fasta valkretsmandat. Nuvarande lydelse tände mandat, med motsvarandetillämpning av 17 § 3 mom,, till annan valkrets, där partiet deltager ifördelningen av fasta valkretsmandat. Kan mandat ej besättas enligt första stycket, skall mandatet vara obesatt för vilken valet gäller. För en var, som blivit utsedd till ledamot av ,skall, på sätt i vallagen närmare stadgas, fullmakt ofördröjligen utfärdas itvå exemplar, av. vilka det ena överiämnas åt den valde och det andra insändestill det departement, till vilket justitieärendena höra. För en var, som blivit utsedd till ledamot av riksdageneller till ersättare, skall, på sätt i vallagen närmare stadgas, bevis däromofördröjligen utfärdas i två exemplar, av vilka det ena överlämnas åt denvalde och det andra insändes till det departement, tUl vilket justitieärendenahöra. Vill ledamot av befattningen sig avsäga, ägerhan det göra vid valtillfället eller sedermera, under tid då session ej pågår,hos Konungens befallnings-hävande. Vill ledamot av eller ersättare avsäga siguppdraget, äger han göra det vid valtillfället eller sedermera, under tid dåsession ej pågår, hos den myndighet, som enligt vallagen fastställer utgångenav val till . Besvär över val till föreskrifter ivallagen. Skall på grund av utgången av besvär över val tillriksdagen valet göras om i en eller flera valkretsar, gälla likväl defullmakter som utfärdats för ledamöter till dess nya ledamöterblivit utsedda. anföras hos regeringsrätten enligt Skall på grund av utgången avbesvär över val till valet göras om i en eller flera valkretsar,gälla likväl de bevis som utfärdats för ledamöter och för derasersättare till dess nya ledamöter och ersättare blivit utsedda. Ledamot av äger av statsmedel åtnjuta arvode ochreseersättning. Närmare bestämmelser härom meddelas i en av Konungen ochriksdagen samfällt beslutad stadga. Ledamot av och ersättare äger av statsmedelåtnjuta arvode och reseersättning. Närmare bestämmelser härom meddelas i en avKonungen och samfällt beslutad stadga. Endast den som är myndig och upptagen i röstlängd såsomröstberättigad kan vara ledamot av . Endast den som är myndig och upptagen i röstlängd såsomröstberättigad kan vara ledamot av eller ersättare. Riksdagsledamot äger erhålla ledighetfrån sin befattning enligt bestämmelser som meddelar med stöd av 78§. 1, Medan session pågår göres hos Konungen av tal man anmälan om de ledigheter inom , vilka skola under samma eller före nästa riksdag fyllas, varefter Konungen anbefal ler Dess befallningshavande för anstalta, att riksdagsmän utses i de avgångnes ställe. 2, Om ledighet genom leda mots avgång uppstår under tid, då session ej pågår, åligger Konung ens befallningshavande att så för fara, som i 1 mom. är sagt. 1, / särskild av Konungen och samfällt stiftad lag be stämmes när riksdagsledamots be fattning skall utövas av ersättare samt hur det skall förfaras när er sättare skall kallas in till tjänst . För ersättare som utövar befattning som riksdagsledamot gäller vad som är stadgat i fråga om ledamot. 3 Törutvarande 27 § upphävd genom 1969:22. Riksdagsman må ej, medan session pågår, sin befattningsig avsäga, utan att han visar sådant hinder, som godkännes av ;dock att härigenom ingen ändring sker i vad ovan är sagt om rätt att vidvaltillfälle riksdags-mannauppdrag sig avsäga. Riksdagsledamot eller ersättare må ej, medan sessionpågår, avsäga sig sitt uppdrag, utan att han visar sådant hinder, som godkännesav ; dock att härigenom ingen ändring sker i vad ovan är sagt om rättatt vid valtillfälle avsäga sig uppdrag som riksdagsledamot eller ersättare. Avgår ledamot eller ersättare under tid då session pågår,skall talmannen göra anmälan härom till den myndighet som fastställer utgångenav val till enligt föreskrifter som meddelas i vallagen. 1, Innan riksdagensammanträder, företages inför chefen för det departement, till vilket justitieärendenahöra, eller den Konungen i hans ställe förordnar, i närvaro av tre bland de avriksdagen valde fullmäktige i och tre bland fullmäktige i riksgäldskontoretgranskning av de till departementet inkomna, för ledamöter utfärdadefullmakter. Denna granskning, som har till föremål att undersöka, huruvidafullmakterna blivit i föreskriven form utfärdade, skall vara fulländad sist ådagen före början. Inkommer fullmakt efter början, skallsådan granskning, som är sagd, genast verkställas, 2, Riksdagentillkommer dock sedan att pröva behörigheten till riksdagsmannakalletsutövande, ej mindre for sådana dess medlem- Innan samman träder, företages inför chefen för det departement, till vilket justi tieärendena höra, eller den Konungen i hans ställe förordnar, i närvaro av tre bland de av valde fullmäktige i riks banken och tre bland fullmäktige i granskning av de till departementet inkomna, för ledamöter och ersättare utfärdade bevis. Denna gransk ning, som har till föremål att undersöka, huruvida bevisen blivit i föreskriven form utfärdade, skall vara fulländad sist å dagen före början. Inkommer be vis efter början, skall sådan granskning, som är sagd, genast verkställas, 2, tillkommer dock sedan att pröva behörigheten till riksdagsmannakallets utövande, ej mindre för sådana dess medlem- Nuvarande Ivdelse mar, vilkas fullmakter ej blivitgodkända, än även för dem, emot vilka eljest, till följd av denna grundlag,anmärkning förekommer. Den, om vars riksdagsmannarätt fråga är hos riksdagenväckt, bibehåller emellertid sin befattning såsom ledamot, intill dess hanblivit därtill obehörig förklarad. Föreslagenlydelse mar och ersättare, vilkas bevis ej blivit godkända, än även för dem,emot vilka eljest, till följd av denna grundlag, anmärkning förekommer. Den,om vars behörighet fråga är hos väckt, bibehåller emellertid sinbefattning såsom ledamot eller ersättare, intill dess han blivit därtillobehörig förklarad. Talmannen eller ledamot avstatsrådet må ej deltaga i utskott såsom ledamot eller suppleant. Ingen äger närvara i utskott, när ärende om granskning avhans egna åtgärder i utövning av tjänst eller uppdrag förekommer till överläggningeller beslut. Inträffar ledighet i nämnden, trade suppleant såsom ledamot i den avgångnes ställe. Har ledamot förfall, skall suppleant kallas att i den frånvarandes ställe tjänstgöra i nämnden. Beträffande den ordning, som Den i 54 § regeringsformen om-förmälda utrikesnämndenskall bestå av talmannen samt nio andra ledamöter, som utser inomsig. Talmannen tillhör nämnden till dess nytt val av talman äger rum. Övrigaledamöter väljas av varje riksdag efter dess öppnande för tidentill dess nytt sådant val förrättas. För talmannen är vice talman suppleant inämnden. För övriga ledamöter skall väljas nio suppleanter. Valet sker i sammaordning som är föreskriven för utseende av ledamöterna. Ledamot, som avgår urriksdagen innan den tid, för vilken han blivit vald till riksdagsmantilländalupit, eller som utnämnes till statsråd, skall ej vidare anses Den i 54 § regeringsformen om-förmälda utrikesnämndenskall bestå av talmannen samt nio andra ledamöter, som utser inomsig. Talmannen tillhör nämnden till dess nytt val av talman äger rum. Övrigaledamöter väljas av varje riksdag efter dess öppnande för tidentill dess nytt sådant val förrättas. För talmannen är vice talman suppleant inämnden. För övriga ledamöter skall väljas nio suppleanter. Valet sker i sammaordning som är föreskriven för utseende av ledamöterna. Ledamot, som avgår urriksdagen innan den tid, för vilken han blivit vald till riksdagsmantilländalupit, skall ej vidare anses tillhöra nämnden. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vidinträde skall iakttagas mellan suppleanterna, gälle enahanda bestämmelser somi fråga om suppleants inträde i utskott. Suppleant, som ej kallas atttjänstgöra vid sammanträde med nämnden, skall ändock beredas tillfälle attdärvid närvara. Konungen sammankallar nämnden så ofta ärendena det fordraoch leder nämndens förhandlingar, när han är tillstädes, I Konungens frånvaroföres ordet av statsministern eller, om han ej är närvarande, av ministern förutrikes ärendena. Andra statsrådsledamöter, så ock särskilde sakkunnige må avKonungen tillkallas. Sekreterare hos nämnden förordnar Konungen. Skulle minst fyra av nämndens ledamöter hos ministern förutrikes ärendena göra framställning om rådplägning i viss uppgiven fråga,varder nämnden sammankallad. För ändamål som avses i 50 § andra stycket regeringsformenmå talmannen eller, vid förfall för honom, vice talman sammankalla nämnden.Nämnden skall också sammanträda för detta ändamål, om två av dess ledamöterbegära det. Förhandlingarna ledas i detta fall av talmannen, av vice talmaneller om ingen av dem är tillstädes, av den äldste bland de nävarandeledamöterna. Som nämndens beslut gäller den mening om vilken de flesta bland denärvarande ledamöterna förena sig eller, om rösterna äro lika delade, denmening, som ordföranden biträder. Ledamot av nämnden, så ock suppleant, skall första gångenhan är närvarande vid sammanträde med nämnden avgiva försäkran om iakttagandeav den i 54 § regeringsformen stadgade tystnadsplikten, Ej må i Konungens närvaroöver något ämne rådpläga eller besluta; ej heller må riksföreståndare övervarariksdagens överläggningar eller beslut. Ledamot av statsrådet, som ej Ledamot av statsrådet äger till- tillhörriksdagen, äger tillträde till trade till sammanträriksdagens sammanträden, med den, med rättighet att deltaga i rättighet att deltaga i överlägg- överiäggningarna. ningarna men ej ibesluten. I mål, som personligen rörer någon ledamot av ,må han väl överläggningarna, men ej beslutet, övervara. krigsdelegation be- krigsdelegation be- står avfemtio ledamöter, vilka står av femtio ledamöter, vilka väljer inom sig. väljer inom sig. nen förordet i delegationen. Då krigsdelegationen trätt i ställe äger den,om ledamot avlider eller får varaktigt förfall, förordna annan ledamot avriksdagen att ingå i delegationen. Val av krigsdelegation skall äga rum å varje riksdag efter dess öppnande. Valet gäller till dess nytt val avkrigsdelegation förrättas, dock att den som avgått ur riksdagenej vidare skall anses tillhöra delegationen. Val av krigsdelegation skall äga rum å varje riksdag efter dess öppnande. Valet gäller till dess nytt val avkrigsdelegation förrättas, dock att den som avgått ur riksdagenej vidare skall anses tillhöra delegationen. Talmannen utövar ordförandeskapettill dess nytt val av talman äger rum. 2)Förslag till Lag om ersättare förriksdagsledamöterna Härigenomförordnas som följer. 1 § Om ledamot av väljes till talman, utsestill ledamot av statsrådet eller beviljas ledighet för av minst enmånad, skall hans befattning som riksdagsledamot han är talman,tillhör statsrådet eUer är ledig utövas av ersättare enligt bestämmelserna iriksdagsordningen. 2 § Ersättare kallas av talmannen. Talmannen skalldärvid iakttaga den ordning mellan ersättarna som bestämts enligt lagen(1920:796) om val till . Om särskilda skäl föranleda det, fårtalmannen dock frångå den sålunda bestämda ordningen. Denna lag träder i kraft när det förslag tilländringar i regeringsformen och riksdagsordningen, som antagit somvilande med anledning av proposition nr 66 till riksdag slutligtantagits och erhållit kraft av grundlag.