bet · FV01SfU34 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972: 34 betänkande i anledningav motion om ändrade regler för återbetalning av studiemedel m. m. I motionen 1972: 979 av . (fp) hemställs bl. a. att hos Kungl. Maj:t begär förslag tillinnevarande års riksdag angående sjukförsäkringsvillkoren för studerande. Motionen behandlas i detta betänkande endast i vad denavser redovisade yrkande. Det andra yrkandet i motionen behandlar utskotteti annat sammanhang. Studerande vid universitet ochhögskolor och andra postgymnasiala utbildningslinjer är berättigade tUlstudiemedel enligt bestämmelserna i studiemedelsförordningen (1964: 401, ändradsenast 1972: 182). Studiemedel utgår efter särskild ansökan hos den lokalastudiemedelsnämnden och beviljas som regel för två terminer i sänder.Respektive terminsbelopp kan vanligen kvitteras ut vid terminens början.Nyinskriven studerande erhåller studiemedel utan någon föregående prövning avhans lämplighet för studierna. Till annan studerande utgår studiemedel endastom det med hänsyn till de resultat som han uppnått måste anses sannolikt atthan kommer att slutföra studierna inom normal tid. Vid studie-meritprövningenskall skälig hänsyn tas till förhållanden av personlig natur, som kan antas hainverkat på studieresultaten, t. ex. sjukdom och barnsbörd. Studiemedel utgår till heltidsstuderande och till sådandeltidsstuderande som bedriver studierna på minst halvtid och som på grund avförvärvsarbete, vård av egna barn eller av andra särskUda skäl ej kan bedrivastudier på heltid. Studiemedlen utgör per termin för heltidsstuderande 70 %och för deltidsstuderande av basbeloppet. För studerande med minderårigtbarn utgår dessutom barntUlägg av basbeloppet. Har den studerandeeller, om han är gift, hans make inkomst eller förmögenhet reducerasstudiemedlen enligt särskUda regler. Av studiemedlen utgör viss del ett ickeåterbetalningspliktigt bidrag. Detta utgör per termin för heltidsstuderande 875kr. och för deltidsstuderande . Resten av studiemedlen skall återbetalasenligt särskilda bestämmelser. 11 saml Nr 34 SfU 1972: 34 2 Enligt lagen om allmän försäkring är alla såledesäven studerande som har en viss årsinkomst av förvärvsarbete obligatorisktsjukpen-ningförsäkrade för dels en grimdsjukpenning, dels en tilläggssjukpenningsom beror av inkomstens storlek. Därjämte är gift försäkrad samt ensamståendeförsäkrad med hemmavarande bam under obligatoriskt försäkrad förgrtmdsjukpeiming. En studerande som inte alls eller endast i ringautsträckning ägnar sig åt förvärvsarbete kan teckna frivUligsjukpenningförsäkring eller försäkra sig för sjukpenningtUlägg tUl denobligatoriska sjukpenning, vartill han eller hon är berättigad. Enligt denobligatoriska sjukpenningförsäkringen utgår grundsjukpenning med . perdag, medan tilläggssjukpenningens storlek varierar . per dag.Försäkrade i de vanligaste inkomstlägena kompenseras för avinkomstbortfallet. Sjukpenning på grund av den frivilliga försäkringen ut;görlägst 6 och högst . Sjukpenningtillägg och sjukpenning enligt denobligatoriska försäkringen får tillsammans utgöra högst . per dag.Karenstiden för den frivilliga försäkringen för studerande är 18 dagar.Frivillig försäkring kan meddelas individuellt eller kollektivt. Individuellförsäkring kan emellertid i regel endast tecknas av den som har god hälsa ochinte fyllt . Vid s. k. kollektivt inträde i den. frivilliga försäkringenlämnas dispens från ålders- och hälsovillkoren. Sjukpenning ellersjukpenningtUlägg på gmnd av frivillig försäkring utgår inte vid havandeskaputan endast vid sjukdom. Kvinnligförsäkrad, som är inskriven hos allmän försäkringskassa eller skulle ha varitinskriven orn hon fyllt , har enligt lagen om allmän försäkring vidbarnsbörd rätt till moderskapspenning, som uppgår till . för varje barn utöver ett. Omen kvinnlig försäkrad i anledning av barnsbörd avhåller sig frånförvärvsarbete, har hon enligt 3 kap. 13 § lagen om allmän försäkring rätttill tilläggssjukpenning, även om sjukdom inte föreligger. En förutsättning ärdock att hon före nedkomsten eller den beräknade tidpunkten därförunder minst varit placerad i sjukpenningklass nr 3 ellerhögre, dvs. i arbetsinkomst, eller skulle ha varitplacerad i sådan sjukpenningklass, om hon fyllt . Tilläggssjukpenningutgår tidigast fr. o. m. den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten förnedkomsten. Sjukpenningen utgår endast för dag då kvinnan avhåUer sig frånförvärvsarbete, dock . Om kvinnan utför förvärvsarbetemer än upphör rätten till fortsatt sjukpenning. Fr. o. m. dentrettionde dagen efter förlossningsdagen utgår tilläggssjukpenning i anledningav bartisbörd endast under förutsättning att kvinnan har eller på grund av sjukdomär förhindrad att ha barnet i sin vård. BarntUlägg utgår ej tUl sjukpenning vidbarnsbörd. Frivillig försäkring för tilläggssjukpenning vid barnsbördi vissa fall I samband med att riktUnjerna förden nuvarande moderskapsförsäkringen drogs upp undersöktesocialförsäkringsutredningen (SOU 1954: 4) möjUgheten att låta den frivilUgasjukpeimingförsäkringen utfalla även i samband med barnsbörd. Tanken avvisadesav utredningen och sedermera av (2 LU 1954: 32) med hänsyn till destora avgiftshöjningar en sådan ordning skulle medföra och med hänvisning tillatt anslutningen till den frivilliga försäkringen av dem som endast var intresseradeav sjukförmånerna skulle hämmas. I anslutning till proposition nr 90med förslag till lag om aUmän försäkring m. m. till riksdag väcktesmotioner med förslag att sjukpenningtillägg på grund av frivillig försäkringskulle kunna utgå i viss utsträckning i samband med barnsbörd samt attstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter i dylika fall skulle utgå med 50procent av utgifterna. Andra lagutskottet avstyrkte i sitt av riksdagengodkända utlåtande nr 27 motionerna med hänvisning bl. a. tUl att det varkenfrån principieUa eller statsfinansiella synpunkter var motiverat att förfinansieringen av en frivillig försäkring anlita statsmedel i sådan omfattningsom motionärerna förordat. Vid envar av hade i anledning av motioner att ta ställning tUl frågan omfrivillig tiUäggssjukpeiming vid bamsbörd. Samtliga dessa år avslogs motionernaunder hänvisning till beslut (2LU 1965: 71, 1966:11, 1967: 6, 1968:20, 1969: 5 och 1970: 5). I motioner, som väcktes ianslutning tUl prop. 1967: 48 med förslag om ökat statiigt stöd till hälso- ochsjukvård samt motionsverksamhet vid högre utbildningsanstalter, yrkades bl. a.att måtte i princip besluta att studerande vid postgynmasialaläroanstalter skulle omfattas av obligatorisk sjukförsäkring. , som behandlade motionerna i sitt utlåtande : 48, ansåg siginte kunna tillstyrka förslagen om ett principbeslut. Därvid framhöU utskottetbl. a. att frågans ändamålserUiga lösning syntes bättre betjänt av att det ipropositionen fömtskickade utredningsarbetet fick ske i så fria former sommöjligt. Utskottet förklarade sig emellertid dela motionäremas uppfattning attdet var angeläget att frågan om trygghet vid sjukdom för studerande vid dehögre utbildningsanstalterna fick en tUlfredsställande lösning.Riksdagen anslöt sig till utiåtandet. It 1972.11 saml Nr 34 SfU 1972: 34 4 riksdag behandlade motioner med yrkandenom utredning av frågan om någon form av havandeskapsersättning för studerande.På hemställan av andra lagutskottet (2LU 1968: 22) avslogs motionerna medhänvisning tiU det utredningsarbete, som pågick inomriksrevisionsverket. Med liknande motivering avslog riksdag enmotion om rätt för studerande diabetiker till frivillig sjukpenningförsäkring(2LU 1970: 39). Vid riksdag väcktes en motion med ihuvudsak samma innebörd som den nu behandlade. I sitt av godkändabetänkande nr 43 avstyrkte socialförsäkringsutskottet motionen med hänvisningtUl att färdigställt en promemoria med övervägandenoch förslag angående sjukförsäkring för studerande. Frågan om utvidgat sjukförsäkringsskydd förstuderande aktualiserades under förarbetet till ovannämnda prop. 1967: 48. Enarbetsgrupp inom dåvarande föreslog i en promemoriaden 22.9.1966 (stencil E 1966: 14) att studerande som villkor för att få studiemedelskulle sjukpenningförsäkra sig för högsta möjliga dagsersättningsbelopp enligtden gällande frivUliga studerandeförsäkringen. Detta innebar en sjukpenning av15 kr. per dag och en karenstid av . Vidare borde det enligt förslagetfinnas möjlighet att teckna försäkring för ytterligare . Underden följande remissbehandlingen tillstyrkte de flesta remissinstanserna iprincip arbetsgmppens förslag men vissa invändningar restes mot förslagetsutformning. Arbetsgruppens förslag ledde inte tUl lagstiftning. Maj:tsuppdrag att i samråd med centrala studiehjälpsnämnden (CSN),och dåvarande medicinalstyrelsen utreda de frågor som ärförbundna med en utvidgning av sjukförsäkringsskyddet för studerande. upprättades sedermera en den 29.10.1971 dagtecknadpromemoria "Sjukförsäkring för studerande" med förslag i ämnet.Promemorian jämte samrådsmyndigheternas yttranden över den har den 8.2.1972överlämnats tiU Kungl. Riksrevisionsverketsförslag irmebär i huvudsak följande. AUa studerande som uppbär studiemedelenligt studiemedelsförordningen föreslås bli obligatoriskt sjukpenningförsiikrade.Anslutningen till sjukförsäkringen skall ske kollektivt genom CSN. Genom ensådan anslutningsform ges SfU 1972: 34 5 ocksåmöjlighet för studerande med diabetes att komma i åtnjutande av försäkringsskyddet.Studerande som inte uppbär studiemedel skaU frivilligt kunna ansluta sig tillförsäkringen, om han studerar vid läroanstalt som omfattas avstudiemedelsförordningen. Sjukpenningen föreslås bli . förstuderande med fulla heltidsstudiemedel och . för den som harstudiemedel i mindre omfattning. Karenstiden bör enligt förslaget vara sjudagar. Det beräknas att premien med denna karenstid och ett statsbidrag på 20 %av försäkringskostnaderna kommer att uppgå tiU . per terminberoende på om sjukpenningen är . I fråga om sjukpenningtill studerande vid havandeskap avger verket inte något förslag. I promemorianhänvisas i detta avseende under uttalande att frågan får lösas i ett störresammanhang tUl famUjepolitiska kommitténs arbete. , som haft i uppdrag attutreda frågan om samhällets ekonomiska stöd åt barnfamiljerna, har i maj 1972avlämnat sitt slutbetänkande "Familjestöd" (SOU 1972: 34). Ibetänkandet behandlas bl. a. kontantstödet i samband med barnsbörd. Kommitténförslår att moderskapsförsäkringen såvitt angår kontantförmånerna omvandlastUl en föräldraförsäkring. Föräldrarna skall själva få bestämma vem av dem somskall stanna hemma och sköta barnet. Det huvudsakliga stödet,föräldrapenningen, är tänkt att ge ett grundläggande försörjningsstöd åt allasom väntar eller fått barn, oberoende av deras tidigareyrkesverksamhet, således även studerande. Föräldrapenningen som ersätternuvarande moderskapspenning och tilläggssjukpenning utgå med . per dag till den av föräldrarna som stannar hemmaför att ta vård om barnet. Om den förälder som stannar hemma har rätt tillhögre sjukpenning än . per dag skall föräldrapenning utgå medsjukpenningens belopp. Ersättningstiden förlängs till 240dagar. Det lagstadgade anställningsskyddet föreslås utsträckt till att omfattaockså fadern och till att gälla . Fadern får dessutom möjlighetatt vara hemma i samband med barnets födelse. Under dessa tiodagar kan alltså föräldrapenning utgå till båda föräldrarna . Ifråga om föräldrapenning som överstiger garantinivån, dvs. ,menar kommittén att man, liksom för tiUäggssjukpenningen inom den nuvarandemoderskapsförsäkringen, bör kräva att föräldern före nedkomstenvarit placerad i viss lägsta sjukpenningklass. Den nuvarandekvalifikationstiden, , bör emellertid enligt kommittén sänkas tUl 180dagar. Kommittén föreslår, med hänsyn till att den föreslagna garantinivån på20 kr. motsvarar en sjukpenningklass mellan de nuvarande sjukpenningklassernanr 10 och 11, SfU 1972: 34 6 attdet för föräldrapenning som överstiger garantinivån bör fordras attvederbörande varit placerad i lägst klass 11 under minst förenedkomsten. Kommittén påpekar (s. 255) att vissa grupper som trätt ut iförvärvslivet, t. ex. från att ha varit studerande, även med den nya regeln kanhamoa utanför kretsen av dem som är berättigade till föräldrapenning övergarantinivån. Häremot framhåller kommittén emellertid att införandet avgarantinivån medför en kraftig förstärkning av grundskyddet även för dessagrupper. Den tillsatta sjukpermingutredningen har iseptember 1972 avlämnat sitt betänkande "Beskattade förmåner vid sjukdomoch arbetslöshet m. (SOU 1972: 60). Utredningen, som enligt direktivenhaft att utreda de tekniska fömtsättningarna för att inordna sjukpenning vidsjukdom och yrkesskada samt vissa andra förmåner i beskattningssystemet, harfunnit att sådana fömtsättningar finns. Utredningen anser att skattepliktenbör omfatta bl. a. sjukpenning enligt AFL men föreslår att sjukpenning frånhemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen för hommamakaroch studerande undantas från beskattning. Utredningen erinrar i detta sammahang(s. 109) om att sjukpenningförsäkringen är uppbyggd påinkomstbortfallsprincipen men att denna princip inte ligger tUl grund förhemmamakeförsäkringen ochden frivilliga försäkringen. Utredningensförslag innebär att sjukpenningen anknyts dhekt till den hos försäkringskassanregistrerade årsinkomsten utan användning av sjukpenningklasser. Med årsinkomstavses liksom f. n. den beräknade framtida inkomsten av förvärvsarbete.Utredningen föreslår en höjning av den nedre inkomstgränsen för tillhörighettill sjukpenningförsäkringen från . tUl , dvs. sammainkomstgräns som gäller för skyldighet att avlämna allmän självdeklaration. Ifråga om studerande föreslår utredningen bl. a. en höjning av det belopp, förvilket frivillig sjukpenning resp. sjukpenningtillägg kan tecknas av hemmamakaroch studerande, så att de totala sjukpenning-förmånerna kommer att uppgå tillhögst . skattefritt per dag. Slutligenkan påpekas att utredningen, för den händelse föräldrapenning enligtfamiljepolitiska kommitténs förslag införs, anser att denna förmån börbeskattas och att den föreslagna garantinivån därvid bör uppräknas från 20 till30 kr. Enligt den obligatoriska sjukpeimingförsäkringenutgår gmndsjukpen-ning med . till den som har en årsinkomst avminst . och tiUäggssjukpenning med ett belopp som varierar mellan 1 och46 kr. till den som har en inkomst av . SfU 1972: 34 7 För denna försäkring gäller inte någon karenstid. Därjämte är giftförsäkrad och ensamstående med hemmavarande bam under obligatorisktförsäkrad för grundsjukpenning enligt den s. k. hemmamakeförsäkringen.Studerande som saknar inkomst av förvärvsarbete och därför inte får någon sjukpenningfrån den obligatoriska försäkringen kan teckna frivilligsjukpenningförsäkring. Likaså kan en studerande med små inkomster frivilligtförsäkra sig för sjukpenningtillägg utöver den obligatoriska sjukpenning somhan är berättigad till. Högsta försäkringsbelopp enligt den frivilligaförsäkringen är . och karenstiden är . Kvinnligförsäkrad, som är bosatt i , får vid barnsbörd moder-skapspeiming mednormalt . Dessutom har hon, hon avhåUer sig från förvärvsarbetei arUedning av bamsbörden, rätt till tilläggssjukpenning under högst 180 dagarom hon under de nio månaderna närmast före nedkomsten haft en viss lägstaarbetsinkomst. Ersättning på grund av den frivilliga försäkringen utgår intevid barnsbörd. Imotionen framhålls att det från både rättvise- och trygghetsssyn-punkt ärotillfredsställande att den som lever på studiemedel inte kan få sjukpenningfrån den obligatoriska försäkringen. Motionärerna erinrar om att frågor somsammanhänger med utvidgning av sjukförsäkringsskyddet för studerande varitföremål för utredning och framhåller det angelägna i att dessafrågor får en snar lösning. Motionärerna tar också upp frågan om sjukpenningtill kvinnUga studerande vid havandeskap och påpekar att de flesta kvinnligastuderande f. n. inte kan få tilläggssjukpenning vid bamsbörd. Motionärernaförklarar sig förutsätta att denna fråga kommer att tas upp i anslutning tillatt föreläggs förslag till lösning av sjukförsäkringsvillkoren förstuderande. Vidförra årets riksdag behandlades en motion med i huvudsak samma innebörd somden förevarande. På hemställan av socialförsäkrings-utskottet (SfU 1971: 43)avslog motionen med hänvisning tUl en av nyligenfärdigställd promemoria, "Sjukförsäkring för studerande". Dennapromemoria jämte yttranden av vissa samrådsmyndigheter har i februari 1972överlämnats till Kungl. Maj:t och har därefter remissbehandlats. förslag skall alla studerande som uppbär studiemedel bliobligatoriskt sjukpenning-försäkrade medan studerande, som inte uppbärstudiemedel men studerar vid läroanstalt som omfattas avstudiemedelsförordningen, skall få möjlighet att frivilligt ansluta sig tillförsäkringen. Sjukpenningen föreslås bli 25 resp. . beroende på ivilken omfattning den studerande uppbär studiemedel. Karenstiden skall enligtförslaget vara och premien beräknas tiU 35 resp. . Ifråga om sjukpenning till studerande vid havandeskap hänvisar verket, utan attavge något eget förslag, till familjepolitiska kommitténs arbete. SfU 1972: 34 8 har avlämnatsitt slutbetänkande "Familjestöd" (SOU 1972: 34), i vilket manföreslår att nuvarande moderskapspenning och tiUäggssjukpenning vid barnsbördersätts av en föräldrapenning, som skall kunna utgå till såväl fadern som modern.Föräldrapenning skall enligt förslaget alltid utgå med . om dagenunder till den av föräldrarna som stannar hemma för att ta vårdom barnet. Om den hemmavarande föräldern har rätt till högre sjukpenning än 20kr. skaU föräldrapenning utgå med samma belopp som sjukpenningen underförutsättning att föräldern varit placerad i lägst sjukpenningklass 11 underminst före barnets födelse. Kommitténs förslag har remissbehandlatsoch är f. n. föremål for överväganden i . Denår 1970 tillsatta sjukpenningutredningen har i sitt avlämnadebetänkande "B:eskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m.m."(SOU 1972:60) föreslagit att bl.a. sjukpenning enligt AFL skall beskattas.Enligt utredningens förslag, som f. n. remissbehandlas, skall dock sjukpenningfrån hemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen förhemmamakar och studerande undantas från beskattning. Utredningen föreslårvidare en förbättring av den frivilliga försäkringen, så att de sammanlagdasjukpenningförmånerna kommer att uppgå till högst . skattefritt per dag. Ilikhet med motionärerna anser utskottet angeläget att frågan om sjukförsäkringför studerande, vilken varit föremål för utredning under ett flertal år, får ensnar lösning. Utskottet anser emellertid att man bör avvakta den vidarebehandlingen av de redovisade utredningsförslagen, vilka alla om degenomförs kommer att medföra förbättringar av sjukförsäkringsvillkoren förstuderande. Utskottet avstyrker därför bifall till motionsyrkandet. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att avslår motionen 1972: 979, i vad denbehandlas i detta betänkande. Stockholmden På socialförsäkringsutskottets vägnar Närvarande:herrar (), i * (c), (), iMora* (fp), fröken (), herrar Ringaby (m), i (s),i Nennesholm (c), fm (), fröken (), herrar (), i * (vpk), fröken (), herrar () ochAndersson i (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avherr i (fp) och fröken (), som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Ilikhet" och slutar med "tUl motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Maj:ts uppdrag att utreda frågan omsjukförsäkringsvillkoren för studerande. Verket har först i februari 1972redovisat resultatet av sin utredning genom att till Kungl. Maj:t överlämnapromemorian "Sjukförsäkring för studerande". Denna har ännu inte letttill att förelagts förslag i ämnet. Det är som motionärernaframhåller ytterst angeläget att frågan om de studerandes sjukförsäkringsskyddäntligen ges en tillfredsställande lösning. Enligt utskottets mening har dennafråga inte sådant samband med de förslag som framlagts av familjepolitiskakommittén och sjukpenningutredningen att man bör eftersträva en samtidiglösning av frågorna utan förslag rörande de studerandes sjukförsäkringsvillkorbör kunna framläggas separat. Med hänsyn till att tiden nu är så framskridenatt en begäran härom inte, som motionärerna hemställt, kan effektueras underinnevarande år, vill utskottet på det sättet tillstyrka motionen att utskottetbegär att förslag i frågan föreläggs , så att nya regler kanträda i kraft den 1 juU 1973. dels att utskottet bort hemställa att med anledning av motionen 1972: 969,i vad den behandlas i detta betänkande, begär att Kungl. Maj:t snarastframlägger förslag angående sjukförsäkringsvUlkoren för studerande.