bet · FV01TU1 · 1972-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1972 TU 1972:1 Trafikutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. i propositionen 1972:1 gjordaframställningar rörande utgifterna på driftbudgeten för /73 inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Utskottet tillstyrker Kungl. i propositionen 1972: 1, bilaga 8, framlagda förslag (punkterna A 1-A 3, s. 21-22 i utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för ) och hemställer att /73 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ett reservationsanslag av , därav hälften att avräknas mot automobUskattemedlen, 3. till Extra utgifter ett reservationsanslag av . Denlångsiktiga vägplaneringen m. m. jämte allmän översikt över ut vecklingen inom vägväsendet. Anslagen till vägväsendet. Före behand lingen av de skilda anslagen har Kungl. Maj:t lämnat dels en redogö relse för utredningsförslag angående den långsiktiga vägplaneringen m. m. (s, 23-41), dels en allmän översikt över utvecklingen inom vägväsendet (s. 43-92), Maj:ts förslag till medelsanvisning /73 under de skilda väganslagen m. m. innebär atttUl : Ambetsverksuppgifter anvisas ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 1, s. 92-93), atttill Drift av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av ,att avräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 2, s, 93-94), atttiU Byggande av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av 725 470 000kr., att avräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 3, s, 94-95), att till Bidrag till driftav kommunala vägar och gator anvisas ett reservationsanslagav ,, att avräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 4, s,95-96), atttill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisas ettreservationsanslag av ,, att avräknas mot automobUskattemedlen(punkt B 5, s, 96-97), atttill Bidrag till drift av enskilda vägar m, m, anvisas ett reservationsanslagav ,, att avräknas mot automobUskattemedlen, samt att /73 statlig lånegaranti för lån avseende inköp avvägunderhållsmaskiner för vissa enskUda vägar beviljas intill ett belopp av , (punkt B 6, s. 97-98), atttill Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisas ett reservationsanslag av23 , att avräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 7, s. 99), atttill Tjänster tUl utomstående anvisas ett förslagsanslag av ,, attavräknas mot automobUskattemedlen (punkt B 8, s. 100) samtatt till Avsättning tUl statens automobilskattemedelsfond anvisas ettförslagsanslag av . (punkt B 9, s. 100-101). Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 35 av m, fl, (fp,c, m) vari yrkats att hos Kungl. Maj:t hemställer att regeringenmåtte anbefalla att vid fortsatt planeringsarbete beakta vad imotionen anförts och att i flerårsplanen 1973-1977 disponera för L-län utövervad som planerats för övriga vägföretag inom länet för utbyggnadav vägarna nr 10 och 21, dels motionen 1972: 63 av i Örträskm, fl. (s, c) vari hemställts att som sin mening uttalar att de imotionen redovisade synpunkterna beträffande byggande av väg 363 beaktas vidfördelningen av väganslagen, dels motionen 1972: 85 av m. fl. (fp)vari, såvitt nu är i fråga, hemställts att hos ], Maj:t begär ettmera preciserat ställningstagande tUl den långsiktiga vägplaneringen för dentid Vägplan 1970 omfattar, dels motionen 1972: 139 av m, fl, (fp)vari föreslagits att beslutar att uppdra åt regeringen att dels låtautföra prov med hjälptelefoner utan starkströmsanläggning, dels framläggaförslag om en snabbare utbyggnad av hjälptelefoner vid de mest trafikeradevägarna, dels motionen 1972: 141 av i Arrie m.fl, (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t anhåller om utredningav dels frå- ganom fuUständig täckning med statsbidrag av kostnaderna för den enskUdaväghållningen, dels frågan om formerna för byggande och drift av enskUda vägar, dels motionen 1972: 248 av i Ulfsbyn(c) vari hem-stäUts att måtte i skrivelse till Kungl, Maj:t anhållaom att transportforskningsdelegationen får i uppdrag att företa en allsidig utredningav frågan om däckdubbar och deras fortsatta användande, dels motionen 1972: 250 av m. fl, (c)vari hemställts att som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna attvägplaneringen såsom ett instrument i lokaUserings- och regionalpolitikenskall syfta tiU en positiv befolknings- och näringslivsutveckling i landetsolika delar enligt i motionen angivna riktlinjer, dels motionen 1972: 253 av iSkärstad m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t anhåUer omändring av anvisningarna för uppsättande av vägmärken, syftande till minskadrestrikti-vitet vid behandlingen av ansökningar om uppsättande vid allmän vägav upplysningsmärken för vägvisning tiU samlingslokaler och andra ickekommersiella anläggningar, dels motionen 1972: 354 av i Agnas m.fl, (m) vari hemställts att hos Kimgl. Maj:t anhåller att väg 363och andra nödvändiga trafikleder i Vindelådalen nu färdigställs, dels motionen 1972: 355 av i Gäddvikm, fl, (m) vari hemställts att anhåller hos Kungl. Maj:t om att deordinarie vägbyggnadsramarna i de sysselsättningssvaga regionerna icke minskasmed anslagsbelopp motsvarande kostnad för vägprojekt som överföres frånordinarie vägbyggnadsplan tiU beredskapsarbete, dels motionen 1972: 360 av i Ljusdalm. (fp) vari hemställts 1. att en fond för anslag till frånlokaliseringssynpunkt angelägna vägprojekt tillskapas, 2, att en vissprocentandel av väganslagen tilldelas denna fond, dels motionen 1972: 517 av i Ljungm, fl. (m) vari hemstäUts att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna att för upprustning av skolresevägar bör tilldelas en större andel avvägme-del än , dels motionen 1972: 528 av herrar i (fp) och () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begäratt, såvida utrymme inte kan ges inom det ordinarie väganslaget fören total utbyggnad av väg 363, med förtur får påbörjaen snabb utbyggnad av vägen längs dalgång att bekostas av medel uranslaget för allmänna beredskapsarbeten m. m,. dels motionen 1972: 531 av i Agnas m.fl. (m) vari hemstäUts att rUcsdagen hos Kungl. Maj:t arUiåUer att Kungl.Maj:t av trafiksäkerhetsskäl verkställer utredning syftande tUl begränsning avvägsaltets användning, dels motionen 1972: 533 av () variföreslagits att hos Kungl. Maj:t hemstäUer om utredning dels avfrågan i vad mån skyddsanordningar mot olägenheter av buller m, m. må inräknasi väg-anordningar enligt väglagen, dels om fördelningen av det ekonomiska ansvaretför erforderliga skyddszoner utefter allmän väg, dels motionen 1972:708 av herrar Antby (fp) ochRydén (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begär att särskUduppmärksamhet ägnas frågan om vägnätets förstärkning och underhåll i det sydsvenskaskogsindustriområdet, dels motionen 1972: 710 av iVikmanshyttan m. fl. (c) Vari hemstäUts att vid behandlingen avanslaget tUl byggande och upprustande av länsvägar måtte besluta hos Kungl.Maj:t ge tUl känna att vägplaneringen för skaU inriktas på denomfattning som erfordras för en positiv befolknings- och näringslivsutveckling, dels motionen 1972: 713 av m. fl. (c)vari, såvitt nu är i fråga, hemstäUts att B. tUl Bidrag till drift avenskUda vägar m, m, för /73 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobUskattemedlen, C, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna att den förestående revisionen av flerårs- och fördelningsplanernaskall bygga på förutsättningen att vägplaneringen såsom ett instrument ilokaliserings- och regionalpolitiken skaU syfta till en positiv befolknings-och näringslivsutveckling i landets olika delar, D. 1. avslår förslaget attbeteckningen på anslaget Bidrag tiU kommunala vägar och gator ändras tillreservationsanslag, 2, hos Kungl. Maj:t anhåUer om att utredningen angående denkommunala ekonomin får i uppdrag att undersöka verkningarna av ändradbeteckning på nämnda anslag, dels motionen 1972:715 av m. fl. (fp,s, c, m) vari hemställts att begär att Kungl. Maj:t låter undersökamöjligheten att samordna och luftfartsverkets tidsplaner så mellan och i hela dess sträckning är utbyggd såsommotorväg då tas i bruk, dels motionen 1972:716 av m. fl. (fp,s, c, m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begär etttidigareläggande av utbyggandet tiU motorväg/motortrafUded av , i förstahand sträckan , dels motionen 1972: 717 av iSkärstad m. fl. (c) vari hemstäUts att beslutar att sådana ekonomiskaresurser stäUs till förfogande att de aviserade indragningarna avallmänt underhåU för vissa vägar icke kommer tUl stånd, dels motionen 1972:721 av m. fl. (m)vari, såvitt nu är i fråga, yrkats att utbyggnaden av motorvägarna E 4 och E 6påskyndas, att förslag om avgiftsfinansiering av större broar och motorvägarföreläggs , dels motionen 1972: 722 av m. fl,(fp) vari hemstäUts att som sin mening ger Kungl, Maj:t till kännaatt vid fördelningen av väganslagen behovet av ombyggnad av kapacitetsbegrän-sandebroar och vägsträckningar inom stödområdet måtte tUlgodoses, dels motionen 1972: 1178 av i Nybrom. (c, fp) vari hemstäUts att som sin mening uttalar 1. att denplane-ringsmetodUi - i form av prognoser och lönsamhetsbedömningar -somtillämpas i vägplaneutredningen inte bör ligga tUl grund för den framtidavägpolitiken, 2, att planerna för kommande väginvesteringar bör byggas på enmetod som även tar hänsyn tUl miljö, sociala och lokaliseringspoUtiskakonsekvenser, 3. att de i långtidsplanen planerade projekten i första hand börgenomföras i de regioner som är i behov av lokaliserings- ochregionalpolitiska insatser, 4, att Kungl. Maj:t uppdrar åt attsnarast ompröva planeringen av väginvesteringar i syfte att uppnålångtidsplanens målsättningar i län och i andraregioner som är i starkt behov av insatser på korriimunikationsområdet för attuppnå regional jämlikhet, dels motionen 1972: 1180 av iGöteborg m. fl, (c) vari hemställts att till Kungl. Maj:t uttalar atthalkbekämp-ning med hjälp av salt må upphöra, dels motionen 1972: 1182 av m. fl,(c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t anhåller om attglesbygdsutredningen får i uppdrag att skyndsamt utreda frågan om fria resorvid överfart tUl fastlandet för på skärgårdsöar boende befolkning, dels motionen 1972: 1191 av () ochherr förste vice talmannen () vari hemstäUts att som sinmening uttalar att den planeringsmetodik - i form av prognoser och lönsamhetsbedömningar- som tillämpas i vägplaneutredningen inte bör ligga till grund för denframtida vägpolitiken, att planerna för kommande väginvesteringar bör bygga påen metod som även tar hänsyn till mUjö-, social- och lokaliseringspolitiskakonsekvenser, att de i långtidsplanen planerade projekten i första hand börgenomföras i de regionersom är i behov av lokaliserings- och regionalpolitiska insatser, samt attKungl. Maj:t uppdrar åt att ompröva planeringen avväginvesteringar i syfte att uppnå långtidsplanens målsättningar under1970-talet i och i andra regioner som är i starkt behov avinsatser på komunikationsområdet för att uppnå regional jämlikhet, dels motionen 1972: 1197 av m. fl. (fp)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begär att ett program för enökning av väganslagen föreläggs ; att riksdagensom sin mening ger Kungl, Maj:t tiU känna att vid fördelningen av väganslagenmellan riks- och länsvägar stor hänsyn måtte tas tiU behovet av ett frånnärings- och regionalpolitiska synpunkter väl fungerande vägnät; att riksdagenbeslutar att tUl Bidrag till drift av enskUda vägar m, m. för budgetåret1972/73 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen; samt att beslutar att tUl Bidrag tUl drift avkommunala vägar och gator för /73 anvisa ett förslagsanslag av144 , att avräknas mot automobUskattemedlen, dels motionen 1972: 1201 av m. fl,(fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t begär attstatsbidragskungörelsens nuvarande föreskrifter att statsbidragen för drift avkommunala vägar och gator skall bibehålla karaktären av förslagsanslag, dels motionen 1972: 1211 av iKristinehamn m, fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, föreslagits att riksdagenuttalar sig för ett förbud mot saltning av vägar och gator, dels motionen 1972: 1213 av i Tvärålundm, fl. (c) vari föreslagits att uppdrager åt Kungl. Maj:t att, ominte medel från ordinarie väganslag tiUdelas väg 363, upprusta den med medelfrän arbetsmarknadsanslaget, dels motionen 1972: 1223 av herrar Rimås (fp) ochHamrin (fp) vari föreslagits att hemställer hos Kungl. Maj:t om ensnar utredning rörande möjligheten att infoga i ett större kommunikationssammanhanggenom inrättandet av en ny från genom och överÖland och tUl och , dels motionen 1972: 1226 av m. fl, (s,c) vari hemställts att som sin mening uttalar att spridning avvägsalt måtte upphöra, dels motionen 1972: 1229 av () varihemställts att vid behandling av frågan om väganslag för nästabudgetår uttalaratt län tUlerkännes anslag i sådan omfattning att väg-standarden snabbtkan förbättras och en bro byggas vid Bjursunds ström, dels motionen 1972: 1230 av m, fl, (c)vari hemställts att hos Kungl, Maj:t anhåller om att sådanabestämmelser utfärdas att statsbidrag för tunnelbanor kan användas även tiUannan spårbunden trafik i regi än tunnelbanor, dels motionen 1972: 1233 av i Ljusdalra. (fp) vari föreslagits att hos Kungl. Maj:t anhåUer om 1. attflerårsplanen för vägbyggandet omprövas i syfte att få ensnabbare upprustning och utbyggnad av vägnätet i synnerhet i regioner, där detär angeläget att stärka förutsättningarna för näringslivet, samt 2. att fråganom fullständig täckning med statsbidrag för den enskilda väghållningen ochformerna för byggande och drift av enskilda vägar göres till föremål förutredning, dels motionen 1972: 1236 av m, fl,(m) vari hemställts att som sin mening ger Kungl, Maj:t till kännavad i motionen anförts om att en större del av vägmedlen än böranvisas till för upprustning av vägarna i de yttre delarna avlänet. Denlångsiktiga vägplaneringen m. m. Under avsnittet om vägväsendet har istatsrådsprotokoUet lämnats en redogörelse för det av vägplaneutredningen idecember 1969 framlagda betänkandet Vägplan 1970 (SOU 1969:56 och 57) samthäröver avgivna remissyttranden. Utredningen har efter en kartläggning av väg-och gatunätets omfattning och standard ingående övervägt principerna för enlångsiktig vägplanering och därvid lagt stor vikt vid att utarbeta enplaneringsmetodik som bygger på en samhällsekonomisk värdering av olikainsatser på vägområdet. I sistnämnda hänseende har utarbetats en kalkylmodellför lönsamlietsbedömning av vägprojekt som avses vara ett hjälpmedel vidprioritering av vägförslag och även vid bestämning av olLka tekniskastandardkrav på vägnätet. Utredningen har också gjort prognoser avseende denframtida trafikutvecklingen samt med utgångspunkt från dessa och med anlitandeav bl. a. den nyssnämnda lönsamhetskalkylen upprättat behovsplaner för destatliga insatserna inom vägväsendet , För byggandeoch drift skulle medelsbehoven uppgå tUl sammanlagt (27,5 -f- 16,7) 44,2mUjarder kr, priser. Detta belopp har med hänsyn tUl bl. a.kommande standardförbättringar och eventuella nya åUgganden för väghållarnauppräknats tUl avrundat ,, som avses vara ett samlat uttryck fördet totala medelsbehovet för statliga insatser inom vägsektorn fram tUl år1985. Departementschefen anser att utredningenöverskattat den framtida ökningen av personbllsantalet och det därav följandetrafikarbetet samt finner de av senare gjorda uppskattningarnarimUgare. En-Ugt dessa skulle personbilsantalet komma att stanna vid3,2 mUjoner att jämföras med vägplaneutredningens 3,8 mUjoner. I statsrådsprotokoUetframhålls att sådana ändrade förutsättningar i fråga om det framtidafordonsantalet och trafikarbetet givetvis måste direkt återverka påvägplaneringen och på behoven av drift och investerings-åtgärder. Departementschefenanser det vidare vara tveksamt att låta tidsvinstfaktorn få en så dominerandebetydelse vid lönsamhetsberäkningarna som utredningen ansett motiverat. Ettsäkrare bedömningsunderlag härför liksom för värdering avolycksfallskostnaderna måste därför eftersträvas. Allmänt framhåUs i fråga omden av utredningen förordade kalkylmodellen att den utgör resultatet av ettkvalificerat utvecklingsarbete i syfte att inom en viktig sektor sökakonkretisera och utvärdera de samlade nyttoeffekterna av olika åtgärder för attunderlätta en såvitt möjUgt optimal resursanvändning. Med sina brister bör dendärför ändå kunna användas som hjälpmedel vid bestämning av typsektioner ochvid val meUan sådana samt vid prioritering av vägprojekten inom flerårs- ochlångtidsplaner. Ett fortsatt utvecklingsarbete anses emellertid böra bedrivasför att få fram underlag som gör det möjligt att på ett bättre sätt än hittillsbestämma den vikt, som rimligen bör ges vissa av de i kalkylmodellen ingåendekomponenterna. Utskottetansluter sig tUl denna uppfattning som f. ö. även uttalats i flera av demotioner som i det efterföljande behandlas. Syftetmed det utvidgade utvecklingsarbetet anges sammanfattningsvis vara att ta framett underlag, som gör det möjligt att klarlägga och värdera de grundläggandesambanden meUan väginvesteringar och vägnätets standard å ena samt bebyggelse-och näringslivsutveckling å andra sidan. Utifrån ett sådant underlag bör enutveckling ske av planeringsmetodiken som gör det möjligt att med utgångspunktfrån en given investeringsnivå på ett bättre sätt än bedöma och prioriteravägbehoven inom ramen för en till regionalpolitiken lämpligt anpassadvägpolitik. Departementschefenavser att senare föreslå Kungl. Maj:t formerna för och inriktningen avvägverkets fortsatta insatser i vad gäller såväl översynen av den nuvarandekalkyl- och planeringsmetodiken som det mera långsiktiga utvecklingsarbetet. I avvaktan på den arbets- och tidskrävandeutvecklingen av en mera generellt tUlämplig planeringsmetodik - som inrymmermöjligheter tiU vidare samhäUsekonomiska och andra hänsyn - anses även påkortare sikt ett ökat utrymme under vissa förutsättningar kunna beredas förregionalpolitiska hänsyn vid överväganden beträffande väginvesteringar ochandra åtgärder på vägområdet. Utskottet viU för sin del kraftigt understryka vaddepartementschefen sålunda anfört. Den integrerade väg- och trafikplanering somnu bör eftersträvas måste vidare ske i nära kontakt med samhäUsplaneringen istort och i högre grad än samordnas med en aktiv lokaliserings-ochregionalpolitik. Arbetsmarknadspolitiska och aUmänt näringspolitiskamålsättningar måste härvid beaktas varjämte hänsyn måste tas tilltra-fiksäkerhetsmässiga och mUjömässiga synpunkter. De resurser som avsätts förvägändamål bör i enlighet härmed fördelas på ett sådant sätt att alla delar avlandet får ett vägnät som tUlsammans med andra åtgärder skapar bättreförutsättningar för befolknings- och näringslivsutvecklingen.Lönsamhetsbedömningarna måste sålunda styras av kravet härpå. Ensådan allmän målsättning ger också departementschefen uttryck för. Han anseremellertid att det även på kortare sikt bör finnas möjlighet att i särskildafall komplettera de rent trafikekonomiska utvärderingarna medsamhällsekonomiskt betingade hänsyn tUl behovet av speciella regionalpolitiskaåtgärder. Härvid åsyftas vägprojekt av särskUd regionalpolitisk betydelse därde samhäUeliga vinsterna uppenbarligen inte oväsentligt kan överstiga vad somföljer av en ren trafikvinstkalkyl. Detbetonas vidare att det här kan finnas anledning att i särskUda fall beakta intebara den funktion som ett vägavsnitt har enUgt den i propositionen redovisadeklassindelningen utan även arten av det eller de transportbehov som vägen skalltiUgodose. Som exempel härpå nämns bl, a. skolskjutstransporter och vissa andraslag av resor som befolkningen i framför allt mer glesbygdsbetonade områdenmåste företa för att nå olika former av samhällelig och kommersiell service. Hänsyni särskUda faU bör också tas tiU transportbehov vilka tUl omfattningenvisserligen är alltför begränsade för att de från rent trafikekonomiskasynpunkter skall kunna konkurrera om tUlgängligt medelsutrymme men vUkasspeciella regional- och näringspolitiska betydelse ändå motiverar ett beaktande.Det kan gäUa t. ex. vissa råvaru-transporter till industrier inom områden däralternativa transportmöjligheter saknas. Det kan också gäUa att samordnautbyggnaden av vägar med angelägna konkreta satsningar för att allmäntstimulera näringslivets utveckling inom en viss region. Närdet gäller det kommunala vägnätet anses för statsbidragsgiv-ningen tiU dettaböra gälla samma grundsyn i planeringshänseende som förinsatserna på det statliga vägnätet. I detta sammanhang betonas särskiltangelägeiUieten av att prioritera satsningar som avser att åstadkommaförbättringar av kollektivtrafikstandarden, Ianslutning härtill påtalas de betydande olägenheter, som - särskUt i de störretätorterna - trafikutvecklingen i olika hänseenden medfört och som lett tillförsämrad effektivitet i transportapparaten över huvud taget, försämradebetingelser för koUektivtrafiken och olika slags mUjö-problem.Departementschefen erinrar vidare om att han - i syfte att stödja kommunerna ideras strävanden på detta område - tiUkallat särskildasakkunniga, som i anslutning tUI en försöksplanering på ett antal utvalda orterskaU överväga åtgärder och planeringsformer ägnade att skapa gynnsammarebetingelser för kollektivtrafiken i tätorterna. Istatsrådsprotokollet erinras vidare om att under innevarande år flerårsplaneroch fördelningsplaner författningsenligt kommer att revideras.Departementschefen avser att - med utgångspunkt från de av honom framlagdaprincipförslagen - förelägga Kungl, Maj:t förslag till de närmare anvisningarsom bör gälla för detta arbete. De principiella synpunkter departementschefenenligt det föregående anfört finner utskottet i allt väsentligt riktiga ochjämte utskottets uttalanden böra läggas till grund för det fortsattaplaneringsarbetet. Det anförda torde också innebära ett tillgodoseendeav de i motionen 1972: 250 framförda önskemålen om att vägplaneringen såsom ettinstrument i lokaliserings- och regionalpolitiken skaU syfta tiU en positiv befolknings-och näringslivsutveckling i landets olika delar. Detsamma torde gäUa yrkandet i motionen 1972: 713att även den förestående revisionen av flerårs- och fördelningsplanema skallbygga på de nämnda principerna rörande befolknings- och näringslivsutvecklingenm. Även yrkandet i motionen 1972: 1197 att vidfördelningen av väganslagen meUan riks- och länsvägar stor hänsyn bör tas tiUbehovet av ett från närings- och regionalpolitiska synpunkter väl fungerandevägnät synes härigenom kunna tiUgodoses, Vid sin bedönming av standardfrågorna framhåUerdepartements chefen i fråga om vägarnas bärighet att han finner en successivfortsatt utökning av det tunga vägnätet till 10/önskvärd. En sådan -sombedöms kunna ske utan några mera omfattande investeringsåtgärder - kommer ifortsättningen att i högre grad beröra de sekundära vägarna. För dessa, som isärskilda fall kan vara av stor betydelse för exempelvis skogsbruket, blir deti första hand fråga om förstärkning och ombyggnad av svaga broar. I fråga om nya typsektioner innebär utredningensrekommendationer sammanfattningsvis att körfältsbredden för motorväg ökas med0,mot att bredden på vägrenarna minskas från 3 tUl , att minstabredd på mittremsan vid motorväg blir mot f. n. , att en nyfyrfältssektion införs som förutsätter enklare utförande än motorväg samt attantalet typsektioner i övrigt begränsas från fem till fyra. Departementschefenanser sig sakna anledning att i detta sammanhang gå närmare in på vadutredningen härvidlag anfört men framhåUer dock att den föreslagna nyafyrfältssektionen med fördel bör kunna användas i många fall där enligthittUlsvarande normer motorväg ansetts böra komma i fråga. Ianslutning tUl de av utredningen gjorda behovs- och anslagsbedöm-nlngarna sägersig departementschefen allmänt vilja framhålla, att den pågående trafik- ochsamhällsutvecklingen liksom kommer att kräva betydande insatser frånsamhäUets sida för att trygga en säker och i övrigt acceptabel framkomlighet påvåra vägar. Att göra några uttalanden om storleken av de anslag som kan kommaatt utgå på viss sikt anses inte möjligt.