bet · FV01KU56 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:56 betänkande i anledning av motionerom utlämnande av handlingar rörande rikets förhällande till främmande makt. I detta betänkande behandlas motionerna 1972:287av m. fl. (fp, c, m) och 1972:291 av m. fl. (fp) såvitt avser hemställanunder punkt A3. i motionen 1972:287: "att hos Kungl. Maj:tbegär frisläppande av allt hemligstämplat material från andravärldskriget"; i motionen 1972:291 punkt A 3: "att hosKungl. Maj:t begär att förslag framläggs till förkortning av tiden försekretessbeläggning av utrikespolitiskt material", I motionen 1972:287 framhålls attdet i ett öppet samhälle även i utrikesfrågor är sekretessen som krävermotivering och inte den beredvilliga redovisningen. Under hänvisning till atti praktiken stora delar av det hemligstämplade materialet från andravärldskriget frisläppts för forskare efter särskUd prövning och eftertidsödande genomgångar, är det nu enhgt motionärerna dags för ett generelltfrisläppande av material från . Ett frisläppande skulle,hävdas det i motionen, inte ha några negativa rättsverkningar men vara av storbetydelse för den moderna historieforskningen. Man framhåller också dels detallmänna intresset att få del av mer av sanningen om förbindelser medutlandet under kriget, dels den överdimensionerade sekretessbeläggning som ägderum . Även i motionen 1972:291 framhålls i den del som behandlarsekretessfrågan vikten av att ingen onödig sekretessbeläggning sker. Motionärernaföreslår, att den nu gällande 50-årsregeln justeras ned till eller ännukortare tid med de fördelar detta kunde innebära främst för forskningen menäven för medborgarna, pressen och oppositionspartierna. Tillämpliga bestämmelser, frågans tidigare behandling m.m. Enligt 1 § första stycket lagen den28 (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar (sekretesslagen) må i statsrådet förda protokoll i ärenden vilkaangår rikets förhållanden till främmande makt icke utan Konungens tillståndutlämnas tidigare än efter protokollets datum. 4 saml Nr 56 1 3 § första stycket sekretesslagenstadgas, att handlingar i ärenden, vilka angår rikets förhållanden tillfrämmande makt, allenast i de fall och i den ordning Konungen bestämmer måutlämnas tidigare än efter handlingens datum. föreslog 1966 framlagdabetänkande Offentlighet och sekretess (SOU 1966:60) en sekretesstid av normalt30 år i fråga om utrikespolitiska förhållanden med förlängning efter medgivandeav Kungl. Enligt förslaget skulle den yttersta gränsen för sekretessenför ifrågavarande handlingar sättas till . Som skäl för sin ståndpvmktanförde kommittén bl. (s. 205): Behovet av en inträngande debatt omvåra relationer till andra folk talar för att sekretessen hävs så snart sommöjligt. Här som på många andra områden måste man emellertid beakta, att envidsträckt offentlighet kan påverka innehållet i och utformningen av aktuellahandlingar, så att de som skall fatta beslut inte får tillgång till ettfuHständigt och korrekt underlag för sina bedömanden. Den som skriver enrapport om tillstånd och stämningar i ett annat land bör inte handla i enkänsla av tvång att undvika omdömen, som personer i detta land kan uppfatta somkränkande. En synpunkt av betydelse då det gäller rikets förhållande till andrastater är därför, att en handling bör publiceras först när det kan förmodas attden som har upprättat handlingen och där berörda personer inte längre intar enså central position som när handlingen tillkom. Kommitténs betänkande ledde intetill ny sekretesslagstiftning, I stället tillsattes offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén () med uppdrag att företaga ytterligareutredning att läggas till grund för sådan lagstiftning, OSK:s betänkanderörande sekretesslagstiftningen kan preliminärt beräknas framläggas /75, 1 anledning av en motion till riksdag (1969:1:415) med hemställan om ett uttalande från att lagstiftningen omallmänna handlingars offentlighet borde reformeras så attoffentlighetsprincipen blev mera följdriktigt genomförd än i nuvarandelagstiftning uttalade (KU 1969:8) bl, a,: Utskottet delar den i motionenframförda uppfattningen att offentlighetsprincipen är av utomordentligbetydelse för kontroll av myndigheternas verksamhet och för bevarandet avmedborgarnas rättssäkerhet. Principens fortsatta tillämpning i svensktsamhällsliv bör sålunda även enligt utskottets mening med all kraft hävdas.Arbetet på en revision av gällande lagstiftning har också, som framgår av vadovan redovisats, bedrivits med detta mål för ögonen. Det har dock visat sigförenat med betydande svårigheter att sä utforma lagstiftningen att bådeoffentlighetsintresset och föreliggande behov av sekretess till skydd förviktiga allmänna och enskilda intressen kan tillgodoses. Utskottet saknarmöjlighet att bedöma vilka avvägningar som här är mest ändamålsenliga. Denbedömningen får ankomma på den nya utredning i ämnet som, enligt vad utskottetinhämtat, skall tillkallas . Utskottet förutsätter attdirektiven till denna kommitté och kommitténs arbete kommer att präglas avsamma målsättning som tidigare utredningsarbete. Med hänsyn härtill föreliggerenligt utskottets mening inte anledning för att nu göra något sådantuttalande som föreslås i motionen. På grund av det anförda hemställdeutskottet om avslag på motionen. 1 sammanhanget bör även återges utskottets uttalande ianledning av motioner till riksdag med begäran om offentliggörande avhandlingarna rörande utlämningen av de baltiska flyktingarna är 1946 (KU1968:37): Enligt sekretesslagen, som stiftatsav och regeringen gemensamt, tillkommer det regeringen att pröva ochavgöra frågan, om de handlingar som åsyftas i förevarande motioner böroffentliggöras eller inte. På grund härav kan utskottet inte i anledning avmotionerna tillstyrka någon åtgärd från sida. På grund av det anförda hemställdeutskottet om avslag på motionen. Upplysningar inhämtade i anledning av förevarande motioner Chefen för arkiv, kanslirådetWilhelm Carigren, har muntligen inför utskottet lämnat upplysningar om delsKungl. Maj:ts praxis i vad gäller utlämnande av handlingar rörande riketsförhållande till främmande makt, dels lagstiftning och praxis på området i deövriga nordiska länderna och . Härvid framgick bl. a, följande, Handlingar tillkomna före andravärldskrigets utbrott, dvs, före 1,9, 1939, utlämnas i princip alltid tillforskare. Handlingar tillkomna 1.9. 1939 - 9.5. 1945utlämnas som regel till kvalificerade forskare, som ansöker därom. Förifrågavarande tid har sålunda 36 ansökningarinkommit rill . Av dessa har 33 beviljats. Tillstånden ärdock mestadels förenade med förbehåll, vilket i Kungl. Maj:ts beslut uttryckesgenom att ansökan bifalles men det förklaras vara utrikesministern obetagetatt hemlighålla de handlingar i ärendet som han anser bör förblisekretessbelagda. För tiden efter krigsslutet 9.5. 1945 har inga forskningstillståndmeddelats. Praxis i övriga och i I princip har man en 50-årsgräns,men utrikesministeriet kan medge undantag från denna regel. För kvalificeradedanska forskare har tillstånd att få del av handlingar av utrikespolitiskbetydelse medgetts för handlingar, tillkomna fram till krigsslutet ,För tiden efter har inga tillstånd lämnats. Kartong:?,. 6, rad 6 Står: 297 Rättat till: 291 Här råder i princip en 25-årsgränsmed möjlighet till förlängning till , t, ex, när det gäller urutrikespolitisk synpunkt känsligt material, korrespondens med beskickningar o, d.Efterkrigstiden räknas för Fin-, lands vidkommande böa 19.9, 1944, och efterdenna tid har inget material frisläppts. Utrikespolitiskt material frånkrigsåren har frisläppts endast till mycket kvalificerade forskare. Här finns ingen i lag bestämd gränsför hemlighållandet av handlingar. Det förekommer frisläppande av handUngar sominte är . Beträffande material från krigstiden intas en allmäntpositiv hållning. Prövningen sker från fall till fall. Tillstånd meddelasendast kvalificerade forskare. Handlingar, tillhöriga det engelskariksarkivet, är sekretessbelagda . Lordkanslern har emellertid enoerhört elastiskt formulerad fullmakt i vad gäller både att hemlighållahandlingar än och att frisläppa innan gått till ända.Såväl myndigheter som enskilda kan begära både längre och kortare sekretesstid.Vid sin sida har lordkanslern ett advisory council. Vanligtvis ges tillståndför handlingar som är eller äldre. Man synes följa tre huvudprinciper när man hemlighållerhandlingar utöver 30 är. 1, Exceptionelltkänsliga handlingar där en öppen diskussion skulle kimna försämra relationernatill vederbörande länder. Sålunda har mellanhavanden från krigsåren med deGaulle och ej släppts fria. Vissa engelsk-svenska mellanhavanden ärfortfarande spärrade. 2, Information.som erhållits under förtroende, om man därigenom skulle bryta mot "god,tro", 3, Skada förlevande personer eller deras avkomlingar. Så t, ex, har tillstånd vägratsbeträffande disciplinära förhållanden inom krigsmakten. Även handlingar, tillkomna efter 30-årsgränsen, kanfrisläppas om ur allmän synpunkt positiva skäl talar härför, t. ex.departementsutredningar. Så släpptes t. ex, utredningen om det nyamyntdecimalsystemet . Motionerna behandlar frågan omhemligstämpling av material som berör rikets förhållande till främmande makt.Motionen 1972:287 syftar till ett frisläppande av handlingar, tillkomna underandra världskriget, medan i motionen 1972:291 hemställts att hosKungl, Maj:t begär förkortning av tiden för sekretessbeläggning avutrikespolitiskt material. De upplysningar utskottet inhämtat i anledning avmotionerna -främst muntliga upplysningar inför utskottet av chefen förutrikesdepartementets arkiv - har bl, a. gett vid handen, att Kungl. Maj:t istor utsträckning utlämnar handlingar rörande rikets förhållande thl främmandemakt, oaktat inte förflutit från handlingarnas tillkomst. Så t. ex.bifaUes i princip alltid framställningar från forskare om utfående avhandlingar upprättade före 1. Som regel utlämnas även handlingar frånandra världskriget till kvalificerade forskare som ansöker därom. Av 36 tillutrikesdepartementet inkomna ansökningar har således33 beviljats. Tillstånden har dock oftast varit förenade med förbehåll avinnebörd att utrikesministern har rätt att innehålla de handlingar han bedömerböra tills vidare förbli sekretessbelagda. Till gruppen kvalificerade forskarehänförs doktorander, såväl svenska som övriga nordiska. Tillmötesgående harockså visats mot andra utländska forskare med jämförbara kvalifikationer. Förtiden efter krigsslutet 9. 1945 har inga forskningstillstånd lämnats. Som utskottet i andra sammanhang understrukit äroffentlighetsprincipen av utomordentlig betydelse för kontroll avmyndigheternas verksamhet och bevarande av medborgarnas rättssäkerhet. Störstamöjliga insyn i aU myndighetsutövning bör därför vara riktmärket. Detta börgälla även våra relationer till andra stater och folk. Olika omständigheter, bl. a. angelägenheten attupprätthälla goda internationeUa förbindelser, har föranlett gällandebestämmelser om sekretessbeläggning av handlingar som angår Sverigesförhållande till främmande makt. Otvivelaktigt föreligger det här viktigaintressen som måste vägas mot offentlighetsintresset. En väsentlig fråga idetta sammanhang är vilken tidsgräns som kan anses påkallad. Den nu gällandehuvudregeln om en 50-årig sekretesstid går enligt utskottets mening långtutöver den tid som i de flesta fall kan med fog fordras för att skyddasekretesskrävande intressen. Frågan om sekretesstiden ingår i den översyn avsekretesslagstiftningen som pågår 1970 tillsatta offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén. Då det måste anses motiverat, att enlagstiftning om förkortning av gällande tidsgräns föregås av utredning ochövervägs inom det planerade lagstiftningsarbetets ram, anser sig utskottet intekunna tUlstyrka bifall rill hemställan i motionen 1972:291. Utskottet vill dockunderstryka vikten av att lagstiftningsarbetet i denna del bedrivs skyndsamtoch - om det visar sig möjligt - föranleder ett separat förslag om lagändring. Utskottet har med tillfredsställelse kunnat konstatera,att Kungl. Maj:t utbildat en mycket tillmötesgående praxis i vad gäUerframställningar från forskare att få ta del av material från andraväridskriget. Med nu gällande lagstiftning är utskottet emellertid inte berettatt - såsom föreslås i motionen 1972:287 - förorda att uttalar sigför ett generellt frisläppande av detta material. Utskottet förutsätter dockatt nu rådande generösa praxis på området fullföljes och attoffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén i sitt arbete överväger desynpunkter som framförts i motionen 1972:287. 1972:291,hemställan punkten A3, besvarademed vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i (s), (). (), (), herrar (). (),i (c), i (m), (). Fiskesjö (c),Kadsson i (s), Schött (m), i (s), i Sundsvah(c) och i (s). av herrar () och (), vilka anfört: Det är angeläget att snabbt få tillstånd en förkortning av tiden för hemligstämpling av utrikespolitiskt material.Genom att hänvisa till offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténfördröjer troligen utskottet en reform . Frågan har juredan utretts av offentlighetskommittén (SOU 1966:60), som föreslog enförkortning av tiden. Vi önskar ett förslag om lagändring till nästa årsriksdag. Tidsgränsen för sekretessbeläggning av material som angår riketsförhållande till främmande makt bör ändras från 50 till , dock med rättför Kungl. Maj:t att, när synnerliga skäl föreligger, förlänga sekretessen till40 år. En sådan lagstiftning skulle i princip överensstämma med den som råder iFinland. Skulle detta yrkande vinna bifall löser manockså problemen med sekretessen kring utrikespolitiska dokument från tiden förandra världskriget. Det är t. ex. inte rimligt att, som , hemligstämpla praktiskttaget allt som berör relationer till och ellerfinska och sovjetiska förhållanden . nuvarandelagstiftning och praxis kan också favorisera vissa forskare och diplomater iförhållande till andra, försvåra forskningen om politik under andravärldskriget och ge intryck av onödigt hänsynstagande till främmande maktockså när årtionden förflutit. I princip bör allt utrikespolitiskt material från frisläppas, dock med undantag för sådana dokument där synnerliga skäl kan talaför fortsatt sekretess. Med hänsyn till det anförda anservi att utskottet bort hemställa att 1. med anledningav motionen 1972:291, hemställan punkten A3, i skrivelse till Kungl. Maj:tbegär, att förslag föreläggs nästa års riksdag om sådana ändringar i lagen ominskränkning i rätten att utbekomma allmänna handlingar (1937:249) atttidsgränsen för sekretessbeläggning av material som angår rikets förhållandetill främmande makt ändras från 50 till ; dock med rätt för Kungl. Maj:tatt, när synnerliga skäl föreligger, förlänga sekretessen till , 2. a) vid bifalltill yrkandet under 1 - förklarar motionen 1972:287 besvarad med dettaställningstagande, b) - omyrkandet under 1 inte vinner bifall - med anledning av motionen 1972:287 iskrivelse tih Kungl. Maj:t uttrycker som sin mening att i princip alltutrikespolitiskt material rörande bör göras offentligt medundantag för sådana dokument där synnerliga skäl kan tala för fortsattsekretess. 72 1973 S 1972