bet · FV01JoU34 · 1972-12-31 00:00:00 — Ivad gäller möjligheterna att övergå till en lågprislinje vill utskottet erinraom att nämnda spörsmål var en av de frågor som enligt uttalanden vid ansågs böra ånyo prövas . Det påpekades i nyssnämndasammanhang att valet av prislinje i mycket hög grad berodde på utvecklingen avdet europeiska ekonomiska samarbetet. Det konstaterades också att de flestaländer, däribland medlemmarna i EEC, tillämpade högprissystemet.Departementschefen betonade emellertid att en lågprislinje rent principiellthade avsevärda fördelar framför en högprislinje, inte minst med hänsyn tillatt de lägre inkomsttagarna vid en lågprislinje får bära en mindre del avkostnaderna för jordbmks-stödet. Det förefaller mot bakgmnd av det anfördanaturligt att den kommande utredningen även måste komma in på hithörandespörsmål. i det föregående anfört innebär att utskottet inte finner skäl påyrkanågra särskilda uttalanden från sida i anledning av nu behandladeyrkanden i motionerna 1972: 544, 1972: 1239, 1972: 1648,1972; 1649, 1972: 1651och 1972; 1652. Ejheller finner utskottet anledning tillstyrka i motionerna 1972: 200, 1972: 1281och 1972; 1290 framförda yrkanden om en särskild utredning omjordbmkspolitikens följdverkningar inom andra samhällsområden, m. m. Somlantbruksstyrelsen anför i remissyttrande över ifrågavarande motioner bör i enallmän översyn av jordbrukspolitiken sidoeffekterna givetvis beaktas så långtdetta är motiverat. Utövervad nu anförts framförs i ett antal motioner förslag till utredningar av olikajordbrukspolitiska spörsmål. Bland dessa kan nämnas förslag i motionerna 1972;544, 1972; 549 och 1972: 1649 om utredning rörande jordbmkets kredit- ochkapitalfrågor. Översyn av lantbruksnämndernas verksamhet begärs i motionen1972: 547, och i motionen 1972: 1244 föreslås bl. a. prövning av möjligheternaatt vid sidan av prishöjningar använda produktneutrala åtgärder samt rörandeinförande av speciella åtgärder till stöd åt odlingen av alternativa grödor m.m. Samtliga dessa förslag synes beröra frågor som den kommande utredningen avvissa frågor inom jordbrukspolitiken torde bli oförhindrad att ta upp på sittutredningsprogram. Någon särskild åtgärd från sida finner utskottetdärför inte erforderlig i detta sammanhang. Motionen1972: 1244 innefattar bl. a. ett yrkande att uttalar sig för att deninkomst- och standardmålsättning som ingick jordbrukspolitiska beslutsnarast uppfylls. I anledning av ett liknande motionsyrkande förra åreterinrade jordbmksutskottet (JoU 1971: 44) om att jordbmket enligt förslagettill prisreglering i propositionen 1971: 116 den 1 juli1971den successivt skulle tillföras en inkomstförstärkning av 637milj. Härtill kom kompensationen för ändringar av den allmänna prisnivångenom de halvårsvisa utlösningarna av det s. k. inflationsskyddet. 2t 1972.16 saml. JoU 1972: 34 20 fickjordbruket vidare tillgodoräkna sig vinsterna av den fortgåenderationaliseringen inom näringen. Mot bakgrund härav och med hänvisning tiU attförslaget till prisreglering hade biträtts avjordbrukets förhandlingsdelegation fann utskottet inte anledning föreslå någonsärskild åtgärd i anledning av bl. a. förevarande motionsyrkande.Utskottet förutsatte dock att utvecklingen skulle komma att följas med storuppmärksamhet av Kungl. Maj:t och berörda myndigheter. Det påpekades att denlantbmksekonomiska samarbetsnämnden, i vilken ingår representanter för såvälde statliga organen på området som jordbrukets organisationer, hade enbetydelsefull uppgift i detta sammanhang. beslöt i enlighet med utskottetsförslag. Något skäl för att nu inta ändrad ståndpunkt i hithörandefråga har utskottet inte kunnat finna. Motionsyrkandet bör även kunnalämnas utan särskild åtgärd. Inyss berörda motion har också framförts önskemål om ett riksdagsuttalande avinnebörd att den för sockerbetsodling avsedda arealen bör ökas tillförslagsvis 50 000 ha. Samma yrkande framförs i motionen 1972; 1250 medan ännulängre gående utökningar av sockerbetsarealen föreslås i motionerna 1972; 558och 1972: 1652. Förslagen syftar bl. a. till att undandra åkerareal frånspannmålsodling och därigenom bidra till att minska rådande spannmålsöverskott.Utskottet vill i anslutning härtill erinra om att godkändegrunderna för reglering av sockernäringen för femårsperioden den 1 juli1969den . Sockerregleringen bygger bl. a. på av år 1967fastställda riktiinjer för en begränsning av den inhemska sockerbetsodlingen till40 000 ha. Utskottet har i det föregående tillstyrkt ett förslag om täckande avvissa kostnader för en ökning av sockerbetsarealen med 1 200 ha fr. o. m. i år.I vad gäller frågan om en ytterligare utvidgning eller jämkning av den inhemskasockerbetsarealen kan utskottet medge att fömtsättningarna för ett beslut synesha väsentligt förändrats från den tidpunkt då rikthnjerna för nu gällandesockerreglering fastställdes. Skäl talar enligt utskottets mening för att enutvidgning sker av den areal som används för sockerbetsodling. I samband härmedvill dock utskottet erinra om det internationella sockeravtal till vilketSverige anslutit sig. Det bör nämnas att Kungl. Maj;t uppdragit åt lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden att redovisa förslag till olika åtgärder med anledning avutvecklingen av den svenska spannmålsproduktionen. 1 detta sammanhang torde bl.a. frågan om sockerbetsodlingens omfattning bli föremål för uppmärksamhet. 1enlighet med vad i det föregående anförts finner utskottet skäl anta att desynpunkter som framförs i motionerna 1972: 558, 1972: 1244, 1972: 1250 och1972: 1652 i nu berörda avseende kommer att beaktas. Slutiigenbehandlas i motionen 1972: 1244 frågan om inrättandet av ett avbytarsystem inomjordbruket. Enligt motionen bör ut- JoU1972: 34 21 talasig för att frågan löses på ett sådant sätt att systemet även kanutnyttjas av mindre jordbmksföretag. Utskottet vill i anledning härav erinra omatt på utskottets förslag (JoU 1971: 6) överlämnademotioner med yrkanden om utredning rörande möjligheterna att tillskapa ettavbytarsystem inom jordbruket till sam-bmksutredningen. I samråd mellan nämndautredning och och i riksförbundets regi pågår sedannågon tid viss försöksverksamhet på området i och län. Sambruksutredningenavvaktar f. n. resultatet av försöksverksamheten. Någon åtgärd tillföljd av förevarande motionsyrkande förefaller mot bakgrund av det anfördainte påkallad. Deförslag och uttalanden i propositionen 1972; 79 och beträffande i dettasammanhang prövade punkter i propositionen 1972: 1, vilka inte särskilt berörtsi det föregående, har inte föranlett någon erinran från utskottets sida. Underåberopande av vad i det föregående anförts hemställer utskottet 1. a. avslår motionerna 1972: 1649 och 1972:1650, såvitt de avser anvisande av särskilda medel för prisreglerande åtgärder för konsumtionsmjölk, m. m., b. medger att Kungl. Maj:teller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämnd får vidta deåtgärder som behövs för att genomföra regleringen av priser m. m. på vissajordbmksprodukter under /73, 2. a. anser motionen 1972: 1250, såvitt avserökning av socker betsarealen inom , besvarad med vad utskottet anfört, b. i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1972: 1632 samt med avslag påmotionen 1972: 1654 godkänner vad utskottet i äét föregående förordat i frågaom användningen av införselavgiftsmedel, som inflyter eller har influtit /73 eller tidigare regleringsår, och av andra i samband medjordbmksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytandeavgiftsmedel, 3. a. i anledning av motionen 1972:1649,såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört be träffande statsbidrag för utgödslingsanordningar, b. med bifall till Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972: 1649 såvitt i övrigt avserhemställan under I och motionen 1972:1652, såvitt nu är i fråga, samt motionen1972:1653 godkänner vad i det föregående förordats i fråga om stöd tillmjölkproduktion vid jordbruksföretag med begränsade utvecklingsmöjUgheter, JoU 1972: 34 22 4. lämnar motionerna 1972: 266 och 1972; 1302 utan åtgärd, 5. a. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionerna1972: 1648 och 1972: 1649, båda motionerna såvitt nu är i fråga, godkänner vadutskottet i det föregående förordat i fråga om statsbidrag till miljövårdandeåtgärder inom jordbruks- och trädgårdsföretag, b. lämnar motionerna 1972:89, 1972: 738, 1972: 1273, 1972: 1279 och 1972: 1294 utan åtgärd, 6. medger att under /73 statsbidrag beviljas tiUjordbrukets rationalisering, m. m. intill ett belopp av , 7. till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. för budget året1972/73 under nionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 8. såvitt avser utredning av vissa frågor rörande jordbmkspolitiken m.m., a. lämnarmotionen 1972: 1651 utan åtgärd, b. lämnarmotionerna 1972: 1239, 1972: 1648, 1972: 1649 och 1972: 1652 utan åtgärd, c. lämnarmotionerna 1972; 200, 1972; 1281, 1972; 1290 och 1972: 1244, sistnämnda motion såvitt avser punkterna 2, 4, 7 och 8 i motionens hemställan, utan åtgärd, d. lämnarmotionerna 1972: 544, 1972: 547 och 1972: 549 utan åtgärd, 9. a. lämnar motionen 1972: 1244 utanåtgärd, såvitt motionen avser yrkande om uttalande rörande uppfyllandet av den in komst- och standardmålsättning som ingick jord bmkspolitiska beslut, b. ansermotionerna 1972: 558, 1972: 1250, 1972: 1244 och 1972: 1652, de båda sistnämnda såvitt nu är i fråga, besvarade med vad utskottet anfört rörande ökning av den inhemska soc kerbetsarealen, c. anser motionen1972; 1244, såvitt motionen avser möjlighe terna att utnyttja avbytarsystem vid mindre jordbmksföretag, besvarad med vad utskottet anfört, 10. a. lämnar motionen1972:1277 utan åtgärd, b. medger att /73 stadig kreditgaranti lämnas för lån till yttrerationahsering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån,maslcinlån, lån till uppförande av lagerhus för jordbmksändamål m. m., lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m., lån till rennäringens rationaliseringm.m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt , varav till uppförande av lagerhus för jordbmksändamål m.m. 4milj. kr., till trädgårds- JoU 1972: 34 23 näringensrationalisering m. m. kr., till reimäringens rationalisering m. m. 2,5milj. samt till inköp av avelshästar och ridhästar , c. till Täckande av förlusterpå grund av statlig kreditgaranti för /73 under niondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 11. a. lämnarmotionen 1972: 150 utan åtgärd, b. lämnarmotionen 1972: 264 utan åtgärd, c. ansermotionen 1972: 740 besvarad med vad utskottet i det föregående anfört, d. lämnarmotionerna 1972: 149 och 1972: 1285, sistnämnda motion såvitt avser stöd till rationalisering av jordbmk i norra , utan åtgärd, e. medger attunder /73 statsbidrag beviljas till särskild rationalisering intill ett belopp av , f. till Bidragtill särskilda rationaliseringsåtgärder i , m. m. för /73 under nionde huvudtiteln an-. visar ett förslagsanslag av , 12. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag samtmed avslag på mo tionerna 1972: 543 och 1972: 1297, förstnämnda motion såvitt nu är i fråga, till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom in dustrin m. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande:herrar i Skegrie (c), Mossberger (s), i (s), Antby(fp), i (s), (), (), (), Magnussoni (s), i (c), (), herrar Krönmark (m).Takman (vpk), i (fp) och fm (). 1.angående regleringen av priser m. m. på vissa jordbmksprodukter avherrar i Skegrie (c), Antby (fp), Joriasson (c), i (c)och Bemdtsson i (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Medanledning" och slutar med "berörda avseende" bort utbytas mottext av följande lydelse; "Med anledning-------- (likamed utskottet)----- framlagda JoU 1972: 34 24 förslag.Högprissystemet har modifierats på det sättet att utöver prishöjningarbetydande belopp vid sidan härom tillförts prisregleringen i syfte attförhindra annars behövliga prishöjningar. Dessa tillskotts-medel har alltsåhaft en prisdänipande effekt. Samma princip tillämpas i nu föreliggandeproposition. Sålunda tillförs exempelvis mjölkprisregleringen ett belopp av 55milj. för att dämpa prisgenomslaget på konsumtionsmjölk. En dylikmellanprislinje förordar också departementschefen i fråga om prissättningen påfårkött, där 8 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanenföreslås få användas för att minska konsumentpriset på denna vara. Motsvarandeprincip tillämpas också på ett par andra områden som berörs i propositionen. Ilikhet med vad som sålunda tidigare tillämpats bör enligt de nu förevarandemotionerna ytterligare åtgärder vidtagas för att dämpa den prishöjning på konsumtionsmjölksom blir en följd av prisavtalet . På grund avkostnadsstegringen tiU följd av löneavtal och fortskridande inflation kanytterligare prisstegringar bl. a. på mjölk fömtses då den s. k.inflationsregeln utlöses . Därest inflationspolitiken fortsättertorde ytterligare sådana prisstegringar vara att emotse . Utskottetfinner i förevarande sammanhang anledning påtala det anmärkningsvärda i attutformningen av mervärdeskatten medför att de prishöjningar som kan emotses ifråga om jordbruksprodukter ytterligare förstärks. Den tillsattaskatteutredningen bör därför pröva på vUket sätt en reducering avmervärdeskattens prisfördyrande effekt på livsmedlen lämpligen kan åstadkommas.I avvaktan på att en dylik omprövning av mervärdeskatten genomförs bör den imotionerna 1972; 1649 och 1972: 1650 anvisade vägen för ytterligareprisdämpning, utöver vad i propositionen föreslås, kunna beträdas. Av detanförda framgår att utskottet tillstyrker de i nyssnämnda motioner framställdayrkandena i nu förevarande hänseende." dels utskottets hemställanunder 1 a bort ha följande lydelse: "1. a. med bifall till motionerna 1972: 1649och 1972: 1650, såvitt nu är i fråga, till Prisreglerande åtgärder för konsumtionsmjölkm. m. för /73 under nionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av ," 2. angående utredning av vissa frågor rörandejordbrukspolitiken, m. m. avherrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), iBorrby (c). Krönmark (m) och i (fp) som anser att delsdet avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 18 med "" och slutar på s. 19 med "detta sammanhang" bort haföljande lydelse: JoU 1972: 34 25 "------ (lika med utskottet)----- motionen 1972: 1651. I vad gällerfrågan om lågprislinje vill utskottet erinra om att jordbruksutredninggjorde en ingående analys av detta prissystem som resulterade i att manavvisade en lösning efter angivna principer. Vid riksdag förelåg ocksåen motion med krav på införande av lågprislinje. Utskottet avstyrkte motionenoch avslog densamma (JoU 1971:43). Enligt utskottets mening kvarståralltjämt skälen mot ett införande av lågprislinje i samband med prissättningenpå jordbmkets produkter. Utskottetdelar de i motionerna 1972: 1648, 1972: 1649, 1972: 1652 och 1972; 1239 anfördasynpunkterna att olika detaljfrågor inom jordbmkspolitiken som tid efter annanaktualiseras eller som ej blev nöjaktigt lösta jordbmksbeslut blirföremål för utredning. Utskottet anser också i likhet med vad i nämndamotioner anförts att de enhgt jordbmkspolitiska beslut fastiagdagrundprinciperna angående inkomstmålsättning, rationaliseringsmålsättning ochprissättningssystem t. v. bör förbli orubbade. Dels är den tid som förflutitsedan år 1967 ganska kort och dels bör jordbmket ej oroas av en ny omprövningav dessa grundprinciper. Som redovisas i nyssnämnda motioner finns emellertidgrundad anledning för att återkomma till tillämpningen av dessaprinciper. Imotionerna 1972: 200, 1972: 1281 och 1972: 1290 har framförts förslag tillutredningar rörande jordbrukspolitikens inverkan på andra samhällsområden m. m.Flera remissmyndigheter har i yttranden över nämnda motioner i allmänhet ansettdesamma ej böra påkalla någon åtgärd. De har i sammanhanget bestämt avrått frånatt de grundprinciper som gäller för jordbrukspolitiken mbbas. Däremotmotsätter man sig inte detaljutredningar och erinrar om att sådana bl. a. pågårgenom Lantbruksekonomiska samarbetsnämndens försorg. Ej heller finner utskottetanledning att tillstyrka i motionerna 1972; 200, 1972: 1281 och 1972: 1290framförda utredningsyrkandei\. I motionerna 1972: 544,1972: 547, 1972; 549, 1972; 1244 och 1972; 1649 framläggs förslag tillutredningar av olika jordbrukspolitiska spörsmål som inte tangerargrundprinciperna. Därav kan nämnas följande: a. Utredningangående jordbrukets kredit- och kapitalfrågor, som blivit alltmer svårlösta genom dels inflationsutvecklingen och dels den markvärdestegring som kommuner och byggnadsföretag åsamkat och som förorsakat svårigheter framför allt för nytillträdande yngre jord brukare. Följden har blivit en orimlig skuldsättningsbörda. b. Översynav rationaliseringsverksamheten i anledning av uttalande om ett successivt uppbyggande av rationella enheter. Undersökning rörandelantbruksnämndernas organisation. Utredning avmöjligheterna att vid sidan av prisjusteringar använ- JoU 1972: 34 26 Dyhka åtgärder syftar till att dämpa prisstegringari konsumentiedet och tillämpas i ej ringa omfattning i flera västeuropeiskaländer. e. Utredningom stöd till odling av alternativa grödor i avsikt att därmed minska spannmålsarealen och därigenom förekomma export förluster. f. Utredningom tillskapandet av en informationstjänst som kan för konsumenterna objektivt redovisa orsakerna till prishöjningar på livs medlen och om hur dessa priser är sammansatta. Utskottetställer sig positivt till att dessa frågor överses och förordar att föreslagnautredningar verkställs, så att därav föranledda förslag till åtgärder snarastkan föreläggas i enlighet med syftet i motionsyrkandena. 1 förenämndasammanhang bör även frågor rörande stathgt stöd till täckdikning och andragrundförbättrande åtgärder ägnas uppmärksamhet." delsdet stycke i utskottets yttrande som börjar på s. 19 med "Motionen 1972;1244" och slutar på s. 20 med "åtgärd" bort haföljande lydelse: "Motionen 1972: 1244----- (likamed utskottet)---- Angivnamålsättning innebar att jordbrukets folk skulle beredas en inkomststandard somvar jämförlig med andra gruppers och att företagsekonomisk lönsamhet skulleberedas rationella företag. Med det sistnämnda avsågs att brukaren skulleerhålla minst samma timlön som lantarbetare jämte 5 procents förräntning påinvesterat kapital. Tyvärrhar ännu inte denna målsättning förverkligats för den helt Övervägande delen avjordbrukets yrkesutövare inte ens där jordbruket bedrivs i fullt rationellaföretag belägna inom de gynnsammaste odlingsområdena. Företagen utredningvisar t. ex. att ett 40 hektars jordbruk inom endast ger brukarenen timlön av 6: . och att ett 75 hektars jordbruk med samma godaproduktionsbetingelser endast ger 10: . Det återstår alltsåännu, efter uttalande om inkomstmålsättningen, en mycketbetydande inkomsteftersläpning för jordbrukets folk. Utskottetfinner vad i motionen 1972: 1244 anförts vara berättigat och instämmer sålundai önskemålet att den inkomst- och standardmålsättning som ingick som ettväsentligt led jordbrukspolitiska beslut förverkligas.Utskottet hemställer att som sin mening ger till känna vad utskottetsålunda anfört." delsutskottets hemställan under 8 b och d samt 9 a bort ha följande lydelse: i anledning av motionerna 1972: 1239, 1972; 1648, 1972; 1649 och 1972: 1652 som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet i det föregående anfört, d. i anledning av motionerna 1972;544, 1972: 547 och 1972; JoU 1972: 34 27 549som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i det föregåendeanfört, 9.a. i anledning av motionen 1972: 1244, såvitt densamma beröruppfyllandet av den inkomst- och standardmålsättning som ingick i 1967 årsjordbrukspolitiska beslut, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet i det föregående anföri," 3.angående stöd till rationalisering av jordbruk i norra avherrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), (), iBorrby (c). Krönmark (m) och i (fp) som anser att delsdet stycke av utskottets ytirande på s. 15 som börjar med "Utskottet fårerinra" och slutar med "med nyetablering" bort ha följandelydelse: "Utskottetfår erinra om att nämnda investeringsstöd avses kunna utgå i samband med vissupprustning av jordbruk som inte inom överskådlig tid erfordras förrationaliseringsändamål och som utgör ett tillfredsställandeförsörjningsunderlag för brukaren och hans familj. Vid bedömningen härav skallenligt gällande bestämmelser beaktas förutom inkomsten av det egna lantbruketäven inkomster från annan bestående förtjänstmöjlighet på orten. Syftet meddenna stödform är bl. a. att bereda befolkningen i landets norra delartillfredsställande försörjningsmöjligheter, så att de kan bo kvar och verkaenligt såvitt möjligt likvärdiga betingelser som gäller i övriga delar avlandet. Mot bakgrund av det sålunda angivna syftet med stödet synes detorimligt att, såsom är fallet enligt nu gällande bestämmelser, utestänga s. k.deltidsjordbrukare från dessa stödmöjligheter. Denna begränsning torde fåspeciellt olyckliga konsekvenser i det norrländska inlandet där med hänsyntill sysselsättningsläget många olika kombinationer av arbeten måste prövas omen godtagbar försörjningsnivå skall uppnås. Vad gäller frågan om stöd tillnyetablering vid begränsat utvecklingsbara jordbruk vill utskottet framhållaatt om sådant stöd inte lämnas, kan detta få till följd att inom stora delar avnorra jordbruksdriften upphör när nuvarande jordbrukargeneration drarsig tillbaka. En sådan utveckling, som medför negativa verkningar påsysselsättning och befolkningsutveckling även utanför jordbruket, bör givetvisså långt möjligt motverkas. Mot angivna bakgrund finner utskottet angeläget attreglerna beträffande förevarande stödform ändras så att stöd kan utgå jämvältill deltidsjordbruk och i samband med nyetablering." dels utskottets hemställanunder lid bort ha följande lydelse: "11. d. i anledning av motionerna 1972; 149och 1972; 1285, sistnämnda motion såvitt nu är i fråga, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet i det föregående anfört rörande stödtill rationalisering av jordbruk i norra ," 4.angående bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. a. av herrar ochKrönmark (båda m) som anser att delsdet avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 17 med "1statsverkspropositionen" och slutar på s. 18 med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse; "1statsverkspropositionen---- (lika med utskottet)---- på Utskottet villi anslutning härtill erinra om att på förslag av utskottetför nästa budgetår anvisat ett reservationsanslag av 19 milj. kr. tillmiljövårdsforskning (JoU 1972: 19). Beslutet innebar en i förhållande tillKungl. Maj:ts förslag med drygt 5 milj. kr. ökad anslagstilldelning och får sessom ett tecken på den angelägenhetsgrad som ansett böra tillmätasangivna forskning. Det är emellertid likaså angeläget, av bl. a.statsfinansiella skäl, att de totala statsutgifterna ej i onödan ökas. Ienlighet med vad som anförs i motionen 1972: 294, vilken ligger till gmnd förett yrkande i motionen 1972: 543 om anslagsanvisning till miljövårdandeåtgärder inom industrin m. m. med 5 milj. kr. lägre belopp än vad Kungl. Maj:tföreslagit, bör medel till den kraftigare satsningen för miljövårdsforskningeni väsentlig grad kunna ställas till förfogande inom ramen för de medel som istatsverkspropositionen sammanlagt föreslagits för olika miljövårdsändamål.Utskottet får i anslutning till det anförda tillstyrka nyssnämnda yrkande imotionen 1972; 543 och föreslår således att reservationsanslaget tillmiljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för nästa budgetår bestäms till 45milj. Vad nu anförts innebär bl. a. att utskottet ej ansett sig börabiträda i motionen 1972: 1297 framfört yrkande om betydligt längre gåendeminskning av anslagstilldelningen för nu ifrågavarande ändamål. Ej heUer iövrigt finner utskottet sistnämnda motion i förevarande sammanhang påkallanågon åtgärd." dels utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse: "12. i anledning av Kungl.