bet · FV01LU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Trots fullföljdsförbudet beträffande mål rörandevUlkor vid förlängning kan sådana dock i vissa fall komma under hovrättsprövning, exempelvis när underrätten ogUlat talan om förlängning, måletfullföljts till hovrätt och hovrätten bifaller hyresgästens talan. Ävensistnämnda omständighet talar för att fullföljdsbegränsningen beträffandehyresvillkor avskaffas. Förbundet påpekar därefter att det enligt förbundetsmening är ett riktigt konstaterande motionären gör, när han påpekar att olikapraxis håller på att utveckla sig i oUka delar av landet. Attbruksvärdeshyrornas storlek blir olika på ohka orter är helt naturligt, men attprinciperna för att faststäUa dem varierar högst väsentligt i olika underrätterär betänkligt. En Ulustration av de skilda betraktelsesätt underrätternatUlämpar ges t. ex. i tingsrätts dom DT 262/71 ang. fastighetenLampan 15 i , jämförd med tingsrätts dom DT 571/71 ang.fastigheterna Glasberget 23 och 24 i . Det förtjänar också attuppmärksammas att tingsrätten i i de båda avgjordabmksvärdesmålen inte var enhällig. I det ena målet utgjordes majoriteten av tvåledamöter (med ordförandens utslagsröst) medan två reservanter hade en heltannan uppfattning om det riktiga domslutet. I det andra målet utgjordesmajoriteten av tre ledamöter mot en. Avslutningsvis anför förbundet attutgången i hittUls avgjorda bruksvärdesmål således förefaller på ett påtagligtsätt ha bestyrkt riktigheten av förbundets inställnuig gentemotfuUföljdsförbudet i 72 §. Motionen bör enligt förbundets uppfattning bifallas. 1 propositionen föreslås vissa ändringari jordabalkens (JB) bestämmelser om hyra av lokal i syfte att få en lämpligareutformning av den ordning som hyresgästen skall iaktta, om han vill fordraersättning för att han måste flytta efter uppsägning. Motsvarande ordningföreslås i fråga om anläggningsarrende. Vidare föreslås ett förtydUgande avbestämmelserna om fullföljdsrätten vid prövning av förstagångshyra. I det följande behandlar utskottet frågan ombesittningsskyddsproceduren vid uppsägning av lokalhyresgäster och därefterfrågan om ändring i fullföljdsbestämmelserna. 1 samband med sistnämndabehandling prövar utskottet även yrkandet i motionen 1972:929 om vidgadfuUföljdsrätt. Besittningsskyddet för lokaler ärutformat efter en annan princip än den som gäller i fråga om bostadslägenheter.Uppsägning av ett hyresavtal angående lokal leder sålunda i den mån parternainte senare kommer överens om att förlänga hyresavtalet aUtid tUl atthyresförhållandet upphör. Om vägran från hyresvärdens sida att förlänga hyresförhållandetär obefogad, blir värden i stäUet skyldig att ersätta hyresgästen dennesförlust på grund av hyresförhållandets upplösning. Gällande bestämmelser om förfarandet i sådanalokalhyrestvister måste betecknas som komplicerade och svårtillgängliga. Dethar också visat sig att lokalhyresgästerna ofta saknar vetskap om vad de haratt iaktta för att bevara sin rätt tiU skadestånd. I anledning av en motion vidförra årets riksdag med yrkande om ändring i besittningsskyddsproceduren kundeutskottet konstatera att det förekom att lokalhyresgäster på grund av bristandevetskap om gällande rätt råkade ut för rättsförluster. Utskottet uttaladedärför i sitt av rUcsdagen godkända betänkande LU 1971:20 att det förundvikande av rättsförluster kunde vara lämpligt att i hyreslagen infördesskyldighet för hyresvärden att lämna lokalhyresgästen något slag avavflyttningsmeddelande. Utskottet tänkte sig därvid en motsvarighet tiU detavflyttningsmeddelande som är obhgatoriskt vid uppsägning av hyresavtalavseende bostadslägenhet. Med hänsyn till att inom hadepåbörjats en översyn av hyreslagen ansåg utskottet dock att någon riksdagensåtgärd i anledning av motionen inte var erforderlig. I propositionen läggs nu fram förslag om att hyresvärdenskaU vara skyldig att i uppsägningen underrätta lokalhyresgästen om vad dennehar att iaktta, om han inte utan vidare finner sig i att flytta. Vidareföreslås en förenkhng av besittningsskyddsproceduren. gästens skydd därigenom att den nuvarande frivilligamedlingen görs obligatorisk. Utskottet hälsar med tUlfredsställelse att förevarandefråga nu fått sin lösning. Det i propositionen framlagda förslaget tUl nybesittningsskyddsprocedur finner utskottet väl tUlgodose kravet på att ensådan procedur bör vara enkel och praktisk. En avgjord fördel med förslagetanser utskottet vara att medling hädanefter aUtid skaU ske i lokalhyrestvister. På anfördaskäl tillstyrker utskottet bifaU till propositionen. Utskottet vUl i detta sammanhang erinra om atthyresregleringen genom beslut av statsmakterna avvecklades helt förlokaler med verkan fr. o. m. . I syfte att mildra övergångentill marknadsmässiga lokalhyror på de orter, där hyresregleringen fortfarandegäUer, läggs i propositionen 1972:94 fram förslag tUl en kompletterandeövergångsreglering. 1 anledning av propositionen har motioner väckts medyrkanden om dels återinförande av hyresregleringen för lokaler, dels införandeav bestämmelser i jordabalken om ett direkt besittningsskydd för lokalermotsvarande det skydd som bostadshyresgäster har. har i sittbetänkande CU 1972:29 avstyrkt bifall tiU sistnämnda motioner. 1 en tUl betänkandetfogad reservation har utskottets minoritet (6 ledamöter) hemställt attriksdagen hos Kungl. Maj :t begär förslag tiU innevarande års riksdag som gerlokalhyresgäst ett lika starkt direkt besittningsskydd som bostadshyresgäst. Om bifaller nämnda reservation kan de iförevarande proposition föreslagna ändringarna i besittningsproceduren kommaatt upphävas . Det kan därför ifrågasättas om intelagutskottet borde tiUstyrka ändringarna i besittningsproceduren underuttrycklig förutsättning att nämnda reservation tUl civUutskottets betänkandeinte bifalles. Med hänsyn tUl att den nuvarande ordningen lett tUl uppenbararättsförluster för lokalhyresgästerna anser lagutskottet det dock angeläget attdenna ändras. Även om besittningsskyddsreglerna i den i propositionenföreslagna utformningen endast skulle komma att gälla bör de därförinföras. tUlstyrkan av propositionen bör på grund härav inte varavUlkorad av att nämnda reservation tUl betänkandet CU 1972:29 avslås avriksdagen. Fullföljd mot fastighetsdomstols dom Enligt de antagnabestämmelserna i hyreslagen om fuUföljd av talan i hyrestvister fick talan inteföras mot underrätts dom i fråga om faststäUande av hyresvillkor. FuUföljdsförbudettog sikte på tvister om förlängning av hyresavtal och prövning avförstagångshyra vilka tvister i första instans prövats av hyresnämnden. Närbestämmelserna fördes över till 12 kap. 72 § JB, vilken trädde i kraftden , jämkades på lagrådets inrådan lydelsen i syfte att klargöraatt någon fullföljdsbegränsning inte gäller för det fall att fråga omfastställande av hyresvillkor uppkommer vid fastighetsdomstol på annat sätt ängenom av hyresnämnds beslut, t. ex. när hyresgäst yrkar nedsättning avhyra på grund av skada eller brist på lägenheten. genom att i 72 § intogs hänvisning till 51 och 52 §§, ivilka behandlas förlängning av hyresavtal (51 §) och uppskov förbostadshyresgäst med avflyttning (52 §). Någon hänvisning till 55 §, variupptas bestämmelser om förstagångshyra, infördes dock inte i lagtexten. Någonändring i fråga om fullföljd av talan mot fastighetsdomstols dom i tvist omprövning av förstagångshyra var dock ej åsyftad. Talan får således inte förasmot dom, varigenom fastighetsdomstol prövat sådan hyra. Genom att någon hänvisning inte gjordes i 72 § till 55 §har enligt vad utskottet erfarit tvekan uppkommit om den rätta innebörden avbestämmelserna. För att undanröja all tveksamhet på denna punkt föreslås nu ipropositionen att hänvisning även till 55 § införs i 72 §. I motionen 1972:929 hemställs att 72 § ändras så att talanfår föras mot fastighetsdomstols dom i fråga om fastställande av hyresviUkor.TiU stöd för yrkandet anför motionären att olika praxis håller på att utvecklasi skilda delar av landet när det gäller prövningen av bruksvärdeshyror. Enligtmotionären kan domstolarnas skiftande bedömningar leda tUl att hyresmarknadenutvecklas helt olika på skilda orter i landet. Dessa missförhållanden ansermotionären kunna avhjälpas om fastighetsdomstols dom får överklagas. Redan när gällande bestämmelser om begränsning ifullföljdsrätten infördes var de föremål för delade meningar. Såsom framgår avdet föregående (s. 6 ff.) avstyrkte bl. a. lagrådet att fullföljdsrättenbegränsades. Departementschefen fann dock övervägande skäl tala för atthyressättningstvisterna borde koncentreras till två omgångar, nämligen försttUl hyresnämnden och sedan efter mot hyresnämndens beslut tilltingsrätten (efter den 1 jannuari 1972 fastighetsdomstolen). För en begränsningav fuUföljdsrätten åberopades bl. a. tidsvinsten, de lägre kostnaderna ochframför allt målens merendels enkla beskaffenhet. Genom att målenkoncentrerades till i regel endast en tingsrätt i varje län ansågdepartementschefen att man kunde uppnå tillräcklig enhetlighet irättstillämpningen. Motionärens påstående att olika praxis nu håUer på attutveckla sig i skilda delar av landet har vunnit visst stöd iFastighetsägareförbundets i det föregående (s. 9) redovisade skrivelse.Utskottet har tagit del av de i nämnda skrivelse omnämnda domarna samt en domav . Utskottet har därvid kunnat konstatera vissaavvikelser i bedömningen av principerna för fastställande av bruksvärdeshyror.Enligt utskottets mening är materialet dock ännu för litet för att det skallvara möjligt att dra några klara slutsatser om utvecklingen i praxis. Utskottetanser därför att de skäl som departementschefen åberopade för enbegränsning av fuUföljdsrätten aUtjämt är tungt vägande. Utskottet vUl dockgöra den anmärkningen att i vart fall de avgjorda målen omfastställande av förstagångshyra inte varit av enkel beskaffenhet. De mål somutskottet tagit del av har tvärtom varit omfattande och komplicerade. Utskottet kan dela uppfattningatt det skulle vara betänkligt om principerna för fastställande avbruksvärdes- hyrorna skulle komma att högst väsentligt variera i olikafastighetsdomstolar. Enligt utskottets mening kan därför inte hållas förosannolikt att utvecklingen kommer att leda till ett behov avutvidgad fullföljdsrätt. Det förtjänar dock påpekas att en rätt tiU fullföljdtill hovrätt skulle innebära att fortfarande sex olika domstolar skulle kommaatt som sista instans pröva förevarande fråga. Även om risken för oenhetligheti rättstUlämpningen skulle minska skulle den med sådan fullföljdsrätt ändå intekunna uteslutas. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att Kungl. Maj:tden beslutat tUlkalla dels högst fem sakkunniga för att utredafrågan om hovrätternas organisation m. m., dels en sakkunnig att utreda frågaom överinstans till fastighetsdomstol. Om detta utredningsarbete skulle kommaatt leda till inrättandet av något slag av fastighetsöverdomstol skullebetänkligheterna mot att tUlåta-fuUföljd mot fastighetsdomstols dom iförevarande typ av mål minska betydligt. Vad som har anförts finnerutskottet vara ytterligare ett skäl för att inte f. n. tUlstyrka någon ändringi fullföljdsrätten. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall tUlmotionen. Den i propositionen föreslagna redaktionella jämkningen ibestämmelserna om fullföljdsrätten vid prövning av förstagångshyra föranlederingen erinran från utskottets sida. 1. att riksdagenför sin del antager det genom propositionen 1972:70 framlagda förslaget tiU lagom ändring i jordabalken, 2. att rikdagenavslår motionen 1972:929. Närvarande: herrar (), ()*, (), fröken i (s), herrar ()*, i (c), (), ()*, herrar i (s),(), (vpk), i (c), ()* och fruNilsson i (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar (), Börjessoni (c), (), herrar (), (), iSundsvall (c) och (), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottetsbetänkande som på s. 12 börjar med orden "Motionärernas påstående"och på s. 13 slutar med orden "utskottets sida" bort ha följandelydelse: Motionärenspåstående att olika praxis nu håller på att utveckla sig i skilda delar av landet har vunnit stöd iFastighetsägareförbundets i det föregående (s. 9) redovisade skrivelse.Utskottet har tagit del av de i nämnda skrivelse omnämnda domarna samt en domav . Utskottet har därvid kunnat konstatera vissaavvikelser i bedömningen av principerna för fastställande av bruksvärdeshyror.SjälvfaUet måste bruksvärdeshyrornas storlek bli olika på skUda orter. Men attprinciperna för faststäUandet av hyrorna kommit att variera i ohka domstolarfinner utskottet betänkhgt. Den enda möjligheten att komma tUl rätta med enökande oenhetlighet i rättstiUämpningen finner utskottet vara ett upphävande avbegränsningen i rätten att fullfölja talan mot fastighetsdomstols dom. Såsom framgår av skrivelse stödsmotionsyrkandet från fastighetsägarhåU. Även från hyresgästhåU har i olikasammanhang framstäUts önskemål om rätt att få föra talan mot underrättens dom.Utskottet delar lagrådets uppfattning i yttrandet lagrådsremiss(s. 6) att för avsteg från de generella fullföljds-reglerna bör föreliggastarka skäl. När som från båda partshållen framförts önskemål om upphävandeav begränsningen i rätten att fullfölja talan mot underrättens dom måste detenligt utskottets mening föreligga synnerliga skäl för att man skaU berövaparterna deras talerätt. Som framgår av det föregående (s. 7) ansågdepartementschefen, när bestämmelserna om fullföljdsbegränsning infördes, attavgörande vikt borde fästas vid att målen om faststäUelse av hyresvillkormerendels var av mycket enkel beskaffenhet. Departementschefens uttalandemotsägs emellertid i vart faU när det gäller fastställande av förstagångshyra- av de mål utskottet tagit del av. Dessa mål har varit omfattande ochkomplicerade. Som skäl för en fullföljdsbegränsning har även åberopats viktenav att dels kostnaderna begränsas, dels hyresfrågan får en snabb lösning. Sedanrättshjälpsreformen, vUken har tillstyrkts av justitieutskottet (JuU 1972:12),genomförts kommer emellertid enligt utskottets mening kostnadsaspekten att fåmindre betydelse. Kravet på ett snabbt avgörande av målen kan tUlgodoses genomatt målen i administrativ ordning görs till förtursmål. Sammanfattningsvis finner utskottet övervägande skäl talaför att fullföljdsbegränsningen upphävs. Fråga uppkommer då hos vUken instanstalan skall få foras. Närmast tUl hands ligger att låta talan få ske i vanligordning hos hovrätt. Även andra lösningar kan tänkas. Utskottet viU isammanhanget erinra om att Kungl. Maj :t tillkallat ensakkunnig utreda fråga om överinstans tUl fastighetsdomstol. Med hänsyn tUl detanförda är utskottet inte berett att tUlstyrka en omedelbar lagändring på detsätt motionären föreslagit. Det bör i stället ankomma på Kungl. Maj:t att låtanärmare utreda frågan hur fuUföljd av talan mot fastighetsdomstols dom i mål omfastställande av hyresvillkor skall ske. De i propositionen föreslagna redaktionella jämkningarna ibestämmelserna om fullföljdsrätten vid prövning av förstagångshyra föranlederingen erinran från utskottets sida. dels att utskottet bort hemställa 1. att riksdagenför sin del antager det genom propositionen 1972:70 framlagda förslaget tUl lagom ändring i jordabalken; 2. att ianledning av motionen 1972:929 ger Kungl. Maj :t till känna vad utskottet ovananfört om rätt tUl fullföljd mot fastighetsdomstols dom. Lag om ändring i jordabalken Härigenom förordnas, att 8 kap. 8§, 11 kap. 6 § samt 12 kap. 8, 58, 60, 63, 66 och 72 §§ jordabalken skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Uppsägning skall vara skriftlig. Uppsägningskall vara skriftlig, om ejskriftligt erkännande av om ej skriftligt erkännande av uppsägningen lämnas. Uppsägning uppsägningen lämnas. / fall som får ske hos den som är behörig avses i 11 kap. 6 § skall uppsäg- att mottaga arrendeavgift på jord- ningen dock alltid ske skriftligen. Uppsägning får ske hos den som är behörig att mottaga arrendeavgift på jordägarens vägnar. Skriftlig uppsägning skall delgesden som sökes för uppsägning, dock utan tUlämpning av 1215 §§ delgivningslagen(1970: 428). Träffas ej den som sökes i sitt hemvist, får uppsägningensändas i rekommenderat brev under hans vanliga adress. Ett exemplar av uppsägningenskall dessutom lämnas antingen i den söktes bostad till vuxen medlem i dethushåll som han tillhör eller, om han driver rörelse med fast kontor, påkontoret till någon som är anställd där. Påträffas icke någon som angivits ,skall uppsägningen i stället läggas i den söktes postlåda, om sådan finns.Uppsägning har skett när vad som sagts nu blivit fullgjort. Har jordägare eller arrendator, hos vilken uppsägningskall ske, ej känt hemvist här i riket och finns ej heller känt ombud som harrätt att mottaga uppsägning för honom, får uppsägning ske genom kungörelse iPost- och . Stämningsansökan med yrkande att arrendeförhållande skallupphöra och ansökan om vräkning av arrendator gäller som uppsägning när delgivningskett i behörig ordning. Särskilda bestämmelser om innehålleti uppsägning av avtal om anläggningsarrende finns i 11 kap. 6 §. Om arrendatorn icke inom tre Jordägaren skall i uppsägningen veckorfrån uppsägningen medde- underrättaarrendatorn om de vill- larjordägaren att han önskar be- kor han uppställer för att förlänga hållaarrendestället, är hans rätt arrendeförhållandet eller om or- tillersättning enligt 5 § förfallen. saken till att han vägrar medge Omtryckt 1971: 1209. Lämnas sådant meddelande inom den angivna tiden, harjordägaren att från det meddelandet lämttades underrätta arrendatornom de villkor han uppställer för att förlänga arrendeförhållandet eller omorsaken till att han vägrar medge förlängning. Underlåter han detta, har arrendatornrätt till ersättning för förlust som avses i 5 §. Arrendatorns meddelande enligt första stycket skall lämnasi den ordning som enligt 8 kap. 8 § gäller för uppsägning. Är jordägarensunderrättelse enligt första stycket avsänd i rekommenderat brev undermottagarens vanliga adress, skall jordägaren anses ha fullgjort vad somankommer på honom. Uppsägningen skall dessutom innehållaunderrättelse att arrendatorn, om han icke går med på att lämna arrendeställetutan att få ersättning enligt 5 §, har att från uppsägningenhänskjuta tvisten till . Underlåter jordägaren att fullgöravad som åligger honom enligt första stycket, är uppsägningen utan verkan. Har jordägaren fullgjort vad som åligger honom enligtförsta stycket och vill arrendatorn icke lämna arrendestället utan att fäersättning enligt 5 §, har arrendatorn alt hänskjuta tvisten till arrendenämndeninom den i första stycket angivna tiden, lakttages ej denna, förfaller rättentill ersättning. 12 kap. 8 § Uppsägning skall vara skriftlig, om hyresförhållandet varat i följd till vilken uppsägningen sker. Uppsägningen behöver dock ej vara skriftlig, om skriftligt er-kännade av uppsägningen lämnas. Uppsägning får ske hos den som är behörig att mottaga hyra på hyresvärdens vägnar. Uppsägning skall vara skriftlig, om hyresförhållandetvarat i följd till vilken uppsägningensker. Uppsägningen får dock, utom i fall som avses i 58 §, vara muntlig, omskriftligt erkännande av uppsägningen lämnas. Uppsägning får ske hos den som ärbehörig att mottaga hyra på hyresvärdens vägnar. Skriftlig uppsägning skall delgesden som sökes för uppsägning, dock utan tillämpning av 1215 §§delgivningslagen (1970: 428). Träffas ej den som sökes i sitt hemvist, får uppsägningensändas i rekommenderat brev under hans vanliga adress. Ett exemplar av uppsägningenskall dessutom lämnas antingen i den söktes bostad till vuxen medlem i dethushåll som han tillhör eller, om han driver rörelse med fast kontor, påkontoret till någon som är anstäUd där. Påträffas icke någon som angivits ,skall uppsägningen i stället läggas i den söktes postlåda, om sådan finns.Uppsägning har skett när vad som sagts nu blivit fullgjort. Harhyresvärd eller hyresgäst, hos vilken uppsägning skall ske, ej Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse känt hemvist här i riket och finns ej heller känt ombudsom har rätt att mottaga uppsägning för honom, får uppsägning ske genomkungörelse i Post- och . Stämningsansökan med yrkande att hyresförhållande skallupphöra och ansökan om vräkning av hyresgäst gäller som uppsägning när delgivningskett i behörig ordning. Särskilda bestämmelser om innehålleti uppsägning av hyresavtal, som gäller annan lägenhet än bostadslägenhet,finns i 58 §. Om hyresgästen icke från uppsägningenmeddelar hyresvärden alt han önskar behålla lägenheten, är hans rätt tillersättning enligt 57 § förfallen. Lämnas sådant meddelande inom den angivnatiden, har hyresvärden att från det att meddelandet lämnadesunderrätta hyresgästen om de villkor han uppställer för att förlängahyresförhållandet eller om orsaken till att han vägrar medge förlängning.Underlåter han detta, har hyresgästen rätt till ersättning för förlust somavses i 57 §. Hyresgästens meddelande enligt första stycket skall lämnasi den ordning som enligt 8 § gäller för uppsägning. Hyresvärden skall i uppsägningen underrätta hyresgästenom de villkor han uppställer för att förlänga hyresförhållandet eller omorsaken till att han vägrar medge förlängning. Uppsägningen skall dessutominnehålla underrättelse att hyresgästen, om han icke går med på att flyttautan att få ersättning enligt 57 §, har att från uppsägningenhänskjuta tvisten till . Underlåter hyresvärden att fullgöravad som åligger honom enligt första stycket, är uppsägningen utan verkan. Har hyresvärden fullgjort vad som åligger honom enligtförsta stycket och vill hyresgästen icke lämna lägenheten utan att få ersättningenligt 57 §, har hyresgästen att hänskjuta tvisten till hyresnämnden inom deni första stycket angivna tiden. lakttages ej denna, förfaller rätten tillersättning. I mål om ersättning enligt 57 eller 58 § skall rätten påyrkande av hyresgästen, om hyresvärden medger skyldighet att utge ersättningeller sådan skyldighet fastställts genom dom som vunnit laga 1 mål om ersättning enligt 57 § skall rätten på yrkande avhyresgästen, om hyresvärden medger skyldighet att utge ersättning eller sådanskyldighet fastställts genom dom som vunnit laga kraft, för- kraft, förplikta hyresvärden att utge förskott iavräkning på den ersättning som kan komma att bestämmas. plikta hyresvärden att utge förskott i avräkning på denersättning som kan komma att bestämmas. Första stycket äger ej tillämpning,om det är uppenbart att förskottet blir obetydligt. Har beslut i fråga omförskott meddelats, får nytt yrkande om förskott ej upptagas till prövningförrän förflutit sedan det föregående beslutet vann laga kraft. Beslut i fråga om förskott får meddelas utanhuvudförhandling. Innan beslut meddelas, skall parterna beredas tillfälle attyttra sig. Mot beslut som meddelats under rättegången skall talan förassärskilt. Mot hovrättens beslut får talan ej föras. Har hyresgästen uppburit förskott som överstiger denslutligt bestämda ersättningen, är han skyldig att tUl hyresvärden betalatillbaka det överskjutande beloppet jämte ränta för beloppetsmottagande. Är sådant meddelande från hyresvärden som avses i 10eller 58 § avsänt i rekommenderat brev under mottagarens vanliga adress, skallhyresvärden anses ha fullgjort vad som ankommer på honom. Detsamma gällerbeträffande sådant meddelande från hyresgästen som avses i 11, 14, 19, 24eller 33 §. 1 fall som avses i 24 § är det dock till fyllest att meddelandet äravsänt på annat ändamålsenligt sätt. Är sådant meddelande från hyresvärden som avses i 10 § avsänti rekommenderat brev under mottagarens vanliga adress, skall hyresvärden ansesha fullgjort vad som ankommer på honom. Detsamma gäller beträffande sådantmeddelande från hyresgästen som avses i 11, 14, 19, 24 eller 33 §. I fall somavses i 24 § är det dock till fyllest att meddelandet är avsänt på annat ändamålsenligtsätt.