bet · FV01KU16 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:16 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion om översyn av frågan om sekretesskydd föruppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar. I detta betänkande behandlas motionen 1972: 394 avherr () och (). Hemställanavser: "att hos Kungl. Maj:t anhåller om en vidgning avdirektiven offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitté såatt frågan om sekretess åt uppgiftslämnare till intervju- ochenkätundersökningar i sin helhet kan prövas av utredningen". I motionen anförs att den enskilde invididen undersenare tid i stigande utsträckning fått motta förfrågningar om sina personligaförhållanden från olika håll. Sådana förfrågningar i form av personintervjuereller brevenkäter utförs av statliga och kommunala myndigheter, avvetenskapliga organ och av enskUda opinions- och marknadsundersökningsinstitut.Motionärerna erinrar om att det för uppgiftslämnare till statlig och kommunalstatistik finns ett visst lagfäst anonymitetsskydd i § 16 sekretesslagen. Iövrigt saknar emellertid den enskilde garantier för att löften om anonymitetensbevarande infrias. Inte heller föreligger några särskilda lagregler som kanaktualiseras i de fall då löften om anonymitet brutits. Den enskildes rätt tillanonymitet bör enligt motionärerna säkerställas antingen genom en lagfäst rätttill anonymitet eller genom att en nämnd eller annat liknande organ inrättasmed uppgift att tUlse att givna löften om anonymitet för enskilda uppgiftslämnarei sin helhet infrias. Med erinran om att offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommitté bl. a. har till uppgift att undersöka frågan omsekretesskydd för den enskilde i samband med undersökningar som utförs avoffentligt organ anser motionärerna det vara-angeläget att även frågan om sekretesskyddför uppgiftslämnare till annan undersökning blir föremål för översyn. Enligtmotionärerna kan detta lämpligen göras av den nämnda kommittén. Gällandeordning m. m. EnUgt gällande lagstiftning finns särskildaföreskrifter om sekretessskydd för handlingar endast såvitt gäller allmännahandlingar. Bestämmelserna har sin grund i tryckfrihetsförordningens (TF)regler i 2 kap. omallmänna handlingars offentlighet. Huvudregeln är där att varje svenskmedborgare äger fri tillgång till allmänna handlingar. Allmänna handlingar ärenligt TF alla hos stats- eller kommunalmyndighet förvarade handlingar.Inskränkningar i rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt TF endastske på de grunder som anges i TF 2 kap. 1 § och skall "noga" anges isärskild av Konungen och stiftad lag. Sådana bestämmelser finns ilagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma aUmänna handlingar,den s. k. sekretesslagen. Fråganom enskilda handlingar tas inte upp i sekretesslagen men väl i TF:sstraffbestämmelser. Inskränkningar i rätten att disponera över sådanahandlingar kan följa såväl av avtal som av författningsbestämmelser om tystnadsplikteller förbud mot vissa förfaranden i övrigt, t. ex. straffbestämmelserna ifråga om ärekränkning mot enskild person. Det bör också i detta sammanhangerinras om de inskränkningar i fråga om publicering som kan följa av gällande,på frivillighetens grund tillämpade pressetiska regler vars tillämpningövervakas av allmänhetens pressombudsman och pressens opinionsnämnd. Olikabranschkutymer m. m. kan vidare som god sed på resp. område föreskriva, attenskilda handlingar av visst slag skall behandlas på ett sådant sätt attobehöriga inte får insyn i dem. Isekretesslagens 16 § finns bestämmelser, enligt vilka för statlig ellerkommunal statistik lämnade uppgifter kan hemlighållas. Där stadgas, såvitt nuär i fråga, följande: För statlig eller statistik lämnadeuppgifter och myndighets bearbetningar därav må, såframt de avse enskildapersoner, bolag eller andra enskilda samfälligheter, vilka äro angivna med namneller annan identitetsbeteckning, icke utlämnas förrän tjugu år från uppgiftensdatum förflutit, därest ej den som däri avses samtycker till ett tidigareutlämnande, eller ock, med hänsyn till uppgiftens eller bearbetningens natureller det ändamål för vilken den åstundas och omständigheterna i övrigt,trygghet kan anses vara för handen, att utlämnandet ej kommer att missbrukastill hans skada. Vidutlämnande skall enligt paragrafen erforderliga förbehåll göras. Somanförts i motionen flnns inga särskilda författningsföreskrifter om sekretessför uppgiftslämnare till av enskild bedriven intervju- och enkätundersökning. Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén(Ju 1970: 49, ) tillkallades 1969 för att utreda frågor om offentlighet ochsekretess beträffande allmänna handlingar m. m. Utredningen har parlamentarisksammansättning. I uppdraget ingår en total översyn av gällande lagstiftning omoffentlighet och sekretess. Inom ramen för denna över- KU 1972: 16 3 synhar utredningen enligt de ursprungliga direktiven att behandla frågan omoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagrat informationsmaterial. Samtidigtmed tillkallades kreditupplysningsutredningen (Ju 1970: 50) vars uppdrag äratt verkställa utredning angående kreditupplysningsverksamhetens normer ochframtida organisation. Bakgrunden härtiU är enligt direktiven att samhället haranledning att ägna kreditupplysningsverksamheten uppmärksamhet främst frånintegritetsskyddssynpunkt. Det framhålls i direktiven att den modernaADB-teknikcn öppnat betydligt större möjligheter än tidigare att sammanställaså stora mängder upplysningar att den personliga integriteten lider intrång. 1direktiven angavs ursprungligen, att inom ramen för utredningens arbete skulleprövas frågan om enskildas rätt att göra sammanställningar och analyser medhjälp av ADB-teknik. Enligttilläggsdirektiv har med motsvarande begränsning ikreditupplysningsutredningens uppgift fått i uppdrag att utreda hela fråganom lagstiftning rörande personorienterad ADB-information. I OSK:s uppdrag ingårsåledes numera även frågan om enskildas handhavande av sådan information. I förevarande motion begärs en prövning av fråganom införande av sekretesskydd för uppgiftslämnare tUl intervju- ochenkätundersökningar, som utförs av annan än statlig eller kommuni myndighet. Någonallmän skyldighet att lämna uppgifter till av enskild bedriven intervju- ochenkätundersökning finns inte. Undersökare och uppgiftslämnare kan normaltfritt överenskomma om i vilken utsträckning lämnat frågesvar fåroffentliggöras eller eljest begagnas av undersökaren. För sådan överenskommelsegäller allmänna privaträttsliga regler, enligt vilka bl. a.skadeståndsskyldighet kan föreligga vid brott mot överenskommelsen. mening har inte förekommit sådana förhållanden med avseende på avenskild bedrivna intervju- och enkätundersökningar att det finns anledning attnu överväga en särskild reglering av frågan om sekretesskydd för uppgiftslämnaretill sådan undersökning. att avslårmotionen 1972: 394. KU 1972: 16 4 Närvarande:herrar i Luttra (c). (), (). (),Herneliusi (m), (), herrar (), i (s).Mossberg (s), i Örebro-i- (c), , , i !' (s),(), Schött (m), () och Wictorsson-i- (s). *Ej närvarande vid justeringen. av herrar () och (), vilkaansett att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Intervju- och enkätundersökningar riktade tillenskilda utföres i ökande utsträckning av bl. a. myndigheter, organisationer,forskare och enskilda. Det rör sig i många fall om angelägna undersökningar därgrundmaterialet endast kan erhållas genom direkt uppgiftsinhämtande hosenskilda. Detta aktualiserar emellertid behovet av en översyn avanonymitetsskyddet för uppgiftslämnarna till dessa undersökningar. Man måstefinna former för att säkerställa att utlovad anonymitet i praktiken infriasoch att de insamlade uppgifterna icke används på annat sätt än vad somursprungligen angetts. Det måste därför också finnas möjlighet att kontrollerahur data av detta slag dokumenteras, lagras och utnyttjas. Särskiltviktigt är givetvis sekretessproblemet vid politiska opinionsundersökningar.Det är där av stort värde att kunna genomföra en serie intervjuer med sammapersoner för att t. ex. studera den politiska rörligheten. Institut som görupprepade sådana undersökningar samlar med tiden ett omfattande datamaterialsom är ytterst känsligt från integritetssynpunkt. Det är viktigt att såfullständiga garantier som möjligt skapas för att detta material intemissbrukas, överlåtes eller på annat sätt kommer i orätta händer. Ett aktuelltexempel på undersökningar av enskildas politiska uppfattning där inga som helstsärskilda sekretessregler finns är Svenska kommunalarbetareförbundetsmedlemsenkät. Ettsätt att tillgodose de här angivna önskemålen vore att inrätta en nämnd somskulle ha dll uppgift att kontrollera användningen av från enskilda erhållna data.En sådan nämnd skulle givetvis ha rätt till full insyn hos och kontroll av deinstitutioner som utför intervju- och enkätundersökningar. Detväsentliga är att sådana förhållanden skapas att de enskilda upp-giftslämnarnaspersonliga anonymitet säkerställs. Därigenom skulle allmänhetens förtroendekomma att öka för de undersökande institutioner, som arbetar på ett seriöstsätt, medan verksamheten skulle försvåras för mindre samvetsgrannaundersökare. Dessa problem är således förtjänta av en noggrann undersökning. KU 1972: 16 5 att i anledning av motionen 1972: 394 hosKungl. Maj:t hemställer att frågan om sekretesskydd för enskilda uppgiftslämnaretill intervju- och enkätundersökning görs till föremål för utredning.