bet · FV01SfU39 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:39 betänkande i anledning avmotioner om ökat studiestöd till korrespondensstuderande m. m. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972:457 av . (m), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att rättentill studielån utvidgas tUl att gälla dem som fullgör för viss utbildningobligatorisk praktiktjänstgöring; motionen 1972:659 av herrarMattsson i Lane-Herrestad (c) och Elmstedt (c), vari hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredning och förslag angående frågan omstudiestöd till korrespondensstuderande som inte nu kommer i åtnjutande avstudiebidragjämte tillägg eller förhöjt studiebidrag; motionen 1972:980 av iAgnas (m), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag,syftande till försöksvis anordnat studiesocialt stöd till personer, som genomsjälvstudier och praktik i samband med hiinduppfödning inriktar sig på attframdeles kunna driva fullgod kennelverksamhet, i enlighet med i motionenangivna riktlinjer. Över motionen 1972:457 harutskottet infordrat yttranden från centrala studiehjälpsnämnden (CSN),(), universitetskanslersämbetet (UKÄ), och . De nuvarande studiesocialaförmånerna utgår enligt två olika system beroende på vilken skolform denstuderande tillhör. Till elever vid gymnasier och därmed jämförbaraläroanstalter utgår studiehjälp enligt bestämmelser i studiehjälpsreglementet,medan elever vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel enligtbestämmelser i studiemedels förordningen. Inom studiehjälpssystemet skiljer man mellan äldre ochyngre elever, varvid till den senare gruppen räknas elev som fyller högst 19 ärunder det kalenderår då läsåret böriar. Studiehjälpen omfattar för yngreelever, förutom behovsprövat studielån om i regel.högst . per läsår,studiebidrag om . jämte bl.a. inkomstprövade och 11 saml Nr 39 behovsprövade tiUägg samt resetillägg. TiU äldrestuderande utgår förhöjt studiebidrag om . jämte studielån om iregel högst . Studiebidrag jämte tillägg Uksom förhöjtstudiebidrag utgår normalt endast vid heltidsundervisning som omfattar . De studerande vid eftergymnasiala läroanstalter erhållerstudiemedel enUgt bestämmelserna i studiemedelsförordningen. Studiemedel bestårav studiebidrag och återbetalningspUktiga studiemedel. Studiemedlen ärindexreglerade och utgår av basbeloppet inom den aUmännaförsäkringen (f. n. Har den studerande vårdnaden om barn under 16år kan dessutom utgå barntillägg av basbeloppet (f. n. per barnoch år). Föreligger synnerliga skäl kan extra studiemedel utgå. Av studiemedlenutgör normalt I . studiebidrag medan återstoden skaU betalas tillbaka medindexreglerade avgifter under i regel . Studiemedel kan - i motsats tiU studiebidrag enligtstudiehjälpsreglementet utgå även för deltidsstudier till den som studerarpå minst halvtid. Förutsättningen är att godtagbara skäl finns till attstudierna bedrivs på deltid. Studiemedel till deltidsstuderande utgår medhälften av vad som utgår till heltidsstuderande, dvs. av basbeloppetper termin. BarntUlägg utgår med samma belopp som till heltidsstuderande. Under praktiktjänstgöring som ingåri kursplanen vid viss läroanstalt eller utbildningslinje är den studerandeberättigad till studiehjälp. Däremot utgår inte studiestöd för sådanpraktiktiänstgöring som fullgörs innan studierna påbörjats, oavsett ompraktiken aren nödvändig förutsättning för att den sökande skaU bli antagentill utbildningen eller ej. har en radviktiga beslut fattats på vuxenutbildningens område. Genom den är 1967beslutade vuxenutbildningsreformen (prop. 1967:85, SU 1967:117, 2LU 1967:45)har de vuxnas möjligheter till utbildning vidgats betydligt. Huvuddragen av denuvarande utbildningsvägarna för vuxna framgår av följande uppställning. Inom den kommunala vuxenutbildningen anordnas undervisninghuvudsakligen enligt läroplanerna för högstadium ochgymnasieskolan. Utbildningen äger i allmänhet rum som deltidsundervisning. 1967års reform har medfört en kraftig expansion av den kommunala vuxenutbildningen.Sådan anordnas numera i mer än 300 kommuner. Omkring 37 500 elever /71 i kurser på högstadium och ca 50 000 i kursermotsvarande gamla gymnasiet och . Vid de statliga skolorna för vuxna i och Härnösandmeddelas utbildning enligt läroplanerna för högstadium ochgymnasieskolan, dock med undantag av de utpräglat yrkesinriktade linjerna.Undervisningen är en kombination av brevskolstudier och undervisning vid resp. skola, s. k.varvad undervisning. Fr. o. m. 1968 anordnas vid norrköpingsskolan ocksåundervisning enbart per korrespondens. Även under denna utbildning förekommerdock viss undervisning på skolorten i form av bl. a. laborationer.Undervisningen är liksom den varvade undervisningen helt kostnadsfri. Statensvarar för bl. a. personalkostnader och utgifter för de studerandesundervisningsmateriel. Bestämmelser om den statliga vuxenutbildningen finnsintagna i kungörelsen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning. Idenna stadgas bl. a. att till kurs endast antas den som senast det kalenderårstudierna påbörjas fyller eller i fråga om grundskolkurs 16 är, om intesärskilda skäl föranleder annat. Antalet elever i varvad undervisning var i maj 1971omkring 2 200 och antalet elever i brevskolkurser omkring 2 500. Studieförbund.Inom de av staten godkända studieförbunden, av vilka de flesta har anknytningtill någon folkrörelse, bedrivs en omfattande studiecirkelverksamhet medstatsbidrag. /71 uppgick antalet statsbidragsberättigadestudiecirklar till ca 162 000 och antalet deltagare tUl ca 1,6 milj. Arbetsmarknadsutbildning.De vanligaste formerna av arbetsmarknadsutbildning är omskolningskurser,fortbildningskurser och nybörjarkurser. Berättigade att delta är de som ärarbetslösa, hotade av arbetslöshet eller svårplacerade på arbetsmarknaden.Antalet deltagare beräknas under /72 till omkring 120 000. Korrespondensundervisning.Antalet skolor och institut som ger korrespondensundervisning är litet. Efterhand som andra möjligheter till vuxenstudier byggts ut harkorrespondensundervisningen delvis ändrat form. Kombinationer avkorrespondensundervisning med kortare inter-natkurser eller studiecirklar harblivit allt vanligare. Utbudet av kurser omfattar dels enskilda ämnen ellerdelar av ämnen, dels större kombinationer som ger en viss kompetens. De flestakorrespondensstuderande använder numera kurserna för att komplettera punktvisabrister i kunskaperna. //e/-«odi korrespondensinstitut i vilket NKl-skolanuppgick -är en stiftelse med bl. a. olika företag som delägare. Kursernahar till stor del inriktats på att utbilda anställda inom företagen. Kursernaär i huvudsak kompetensinriktade. Detta innebär att i sitt bestånd avkurser har sådana som är anpassade till och gymnasieskolans läroplaner. har ca 90 000 nyanmälningar . Brevskolan ägs av de stora folkrörelserna, bl. a. KF, LO,fackförbunden, TCO, ABF och. Kursbeståndet är till stor del inriktat pådelägarorganisationernas behov. Ofta specialproduceras kurser för en bestämdmålgrupp. Därutöver har skolan ett brett allmänt kursbestånd. Brevskolan har ca35 000 enskilda nyanmälningar . Lantbrukets korrespondensskola ägs avjordbruksorganisationerna och är i huvudsak inriktad på utbildning inomjordbrukets område. 1 * 1972. har ca 1 500 anmälningar . Utöver de nu angivna utbildningsvägarna finns vissa andraformer av utbildning för vuxna. Här kan nämnas folkhögskolor, kurser i radiooch television, eftergymnasial vuxenutbildning, löntagarorganisationernas utbildning,statlig personalutbildning och utbildning inom det privata näringslivet. Enöversikt över de olika utbildningsvägarna finns i propositionen 1972:26angående vuxenutbildning. Studier per korrespondens kan, somframgår av den ovan lämnade redogörelsen, bedrivas dels vid statens skolor förvuxna, dels vid de enskilda korrespondensinstituten. Studiestöd utgår enligtgrunder som anges i ett av CSN den 4.12.1969 utfärdat cirkulär (nr 30/1969,senare ändrat på vissa punkter). Studiestödet utgår i form av studiehjälpenligt studiehjälpsreglementet. Yngre elever kan således erhålla studiebidragjämte tillägg och studielån medan äldre elever kan få förhöjt studiebidrag ochlån. Berättigade till studiehjälp är dels elever vid statens skolor för vuxna,såväl de som följer varvad undervisning som de som bedriver brevstudier, delsstuderande vid korrespondensinstitut med examens- och prövningsrätt, dvs. Förutsättningen för att den studerande skall fåstudiehjälp är att han bedriver studier i viss omfattning. För att fästudiebidrag eller förhöjt studiebidrag skall han vara heltidsstuderande.Studielån kan dock utgå även vid deltidsstudier. För att studiebidrag ellerförhöjt studiebidrag skall utgå till den som första gången gör framställning omstudiehjälp krävs att eleven är anmäld till ett kursprogram som för terminenuppgår till 85 poäng enligt vissa tabeller. Av den som bedriver renabrevstudier fordras dessutom att han skickat in minst en lösning För att enelev skall få studiehjälp viil förnyad framställning krävs bl. a. att hanklarat av föregående tormins studioprogram. Av deltagare i varvad undervisningfordras också visst deltagande i undervisningen vid skolan. Studerande somdeltar i muntlig undervisning vid Hormods, s. k. proparandkurs, kan fästudiehjälp undor kurstiden, även om han under den termin kursen ägor rum intebedriver studior i sådan omfattning att han uppfyller kraven förholtidsstudior. Som villkor för studiehjälp gäller emellertid i sådana fall attdot kan förutsättas att olovon kommer att delta i kurser som tillsammanssträckor sig över on titi av minst . Särskilda anvisningar förkontroll av studicaktivitoton har utfärdats av CSN i en skrivelse den 24.2.1970tiU rektorerna vid skolorna i och samt . Studiehjälpen utgår, såväl till elever vid do statligaskolorna som till vuxenstuderande vid , i princip underhösttermin och undor vårtormin. Dessutom kan studerande vid dostatliga skolorna få ersättning för kostnader för rosa till och från skolorteni samband med undervisning vid skolan. Sådan ersättning kan däremot into utgåtill don som deltar i preparandkurser vid . riksdagsbehandling m. m. Vid riksdag behandladestvå motioner med krav pä åtgärder för att ungdom som deltar i kontrolleradyrkesutbildning inom näringslivet skulle kunna få studiestöd efter i stortsett samma grunder som elever inom skolväsendet. 1 sitt utlåtande med anledningav motionen (2LU 1970:56) hänvisade andra lagutskottet till ett yttrande avCSN, som avstyrkte motionen i första hand på den grunden att sådan utbildningsom motionärerna åsyftade inte kunde påverkas av samhället och inte hellerkunde jämföras med utbildning vid statsunderstödda företagsskolor med godkändautbildningsplaner. Utskottet påpekade också att behovet av studiesocialt stödvid sådan utbildning torde vara relativt ringa med hänsyn till förekomsten avlärlingslöner. På utskottets hemställan avslogs motionen. Frågan om studiestöd tillkorrespondensstuderande och till vuxenstuderande i allmänhet har varit föremålför uppmärksamhet vid skilda tillfällen . 1fråga om tiden före antagandet av reform av vuxenutbildningen kanhänvisas till särskilda utskottets utlåtande 1964:1 och andra lagutskottetsutlåtanden 1965:49 och 1966:34. Propositionen 1967:85 om vuxenutbildningsreformenbehandlades av statsutskottet i dess utlåtande 1967:117 och av andralagutskottet i utlåtandet 2LU 1967:45. Vid riksdag behandlades några motioner rörandedet studiesociala stödet till vuxenstuderande. a. yrkades att korrespondensstuderandesom bevistade korrespondensinstitutens preparandkurser skulle erhålla sammastudiesociala stöd som elever vid de statliga vuxenskolorna erhöll i sambandmed de muntliga undervisningsperioderna. Andra lagutskottet erinrade om attdet stöd som då utgick till de studerande vid de statliga vuxenskolornautgjordes, förutom av resekostnadsersättning, av studiebidrag underkurstiderna och att det i studiehjälpsreglementet uppställda kravet, attkurstiden skulle vara minst för att studiebidrag skulle utgå, integällde i dessa fall. Motionerna avslogs av på hemställan av andralagutskottet (2LU 1968:19), som inte fann det motiverat att under den pågåendeutbyggnaden av vuxenutbildningen besluta om ytterligare studiesociala åtgärderför de vuxenstuderande. 1 motioner vid riksdag behandlades bestämmelsenatt en studerande skall ha fyllt för att inbegripas under vuxenutbildningen.Motionerna syftade till att bestämmelsen skulle avskaffas förkorrespondensstuderande så att också yngre elever skulle kunna komma iåtnjutande av studiestöd. Andra lagutskottet (2LU 1970:50) framhöll attkorrespondensundervisning endast hade marginell betydelse för ungdomsutbildningenoch att det inte var lämpligt att ge stöd till den aktuella elevgruppen via vuxenutbildningen. Frågan om studiestödtUl dessa elever borde i stället avgöras enligt de principer som gällde församhällets stöd till ungdomsskolan. Utskottet avstyrkte därför motionerna, somavslogs av . har beslutat godta vissa av Kungl. Maj:tframlagda förslag angående ändring av formerna för det studiesociala stödet(prop. 1972:27, SfU 1972:20). Dessa innebär till en börian att äldre studerandevid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet förs över tillstudiemedelssystemet. Reformen är avsedd att åstadkomma större likformighet istudiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrivs.Vidare skall man införa ett enhetligt studiekreditsystem, vilket innebär attyngre studerande inom studiehjälpssystemet kommer att erhålla studiekredit iform av återbetalningspliktiga studiemedel. Reformerna är avsedda att träda ikraft . pågår visst utredningsarbete rörandevuxenutbildningen. åt vuxna (SVUX) utreder bl. a.studiefinansieringen inom vuxenutbildningen och har lagt framen promemoria, Vuxna Utbildning Studiefinansiering (SOU 1971:80), som är endebattskrift avsedd som underlag för vidare diskussioner. I direktiven förutredningen (U 1969:51) har departementschefen bl.a. uttalat att destudiesociala åtgärderna på vuxenutbildningsområdet kan komma att verkastyrande på utbildningssystemet i dess helhet, att avvägningen mellan ungdoms-och vuxenutbildning liksom fördelningen på heltids- och deltidsstudier sålundapåverkas av åtgärdernas utformning och att de olika systemen bör bedömas ocksåmed hänsyn till sådana effekter. Kommittén har enligt bemyndigande den 25.2.1972erhållit vissa tilläggsdirektiv, som bl. a. innebär att kommittén bör beaktaerfarenheterna från det arbete som bedrivs av kommittén för försöksverksamhetmed vuxenutbildning (FÖVUX). Ingen av de remissinstanser somyttrat sig över motionen 1972:45 7 tillstyrker motionsyrkandet. Flera av demuttalar emellertid att förpraktikanternas ekonomiska situation ofta ärotillfredsställande. Detta gäller inte bara de i motionen omnämnda blivandeförskollärarna utan också andra grupper, som måste fullgöra viss praktik föratt vinna inträde vid avsodd utbildningslinjo, t. ox. do som ämnar bliarbetsterapeuter, barnsköterskor och fritidspedagoger. påpekar att kommunala bidrag utgår till vissa förpraktikanter.Så utgår t. ex. till praktikanter vid de kommunala barnstugorna bidrag med250400 kr. UKÄ framhåller att sådan praktik som avses i motionen inteär att betrakta som ett led i utbildningen utan som ett allmäntbehörighetskrav, avsett att garantera att de studerande har ett visst mått avarbetslivserfarenhet inom områden av betydelse för de tillämnade studierna.Från denna utgångspunkt är det enligt UKÄ rimligt att arbetsgivaren svarar förskälig ersättning för det arbete som utförs . CSN, SÖ och UKÄ avstyrkermotionsförslaget bl. a. av den anledningen att många som gått igenomförpraktik inte blir antagna tUl den avsedda utbildningen. Om rätt tillstudiestöd skulle medges även förpraktikanter skulle det, framhåller man, ledatill en i många fall orimhg skuldsättning för dem som måste avstå frånfortsatta studier. CSN och föreslår som en lösning avförpraktikanternas ekonomiska problem att praktiken integreras i studiegångenoch fullgörs eleven är inskriven vid läroanstalten. SÖ, som ocksåunderstryker sambandet mellan förpraktik och utbildning, påpekar att en översynav förskolläramtbildningens studieplan pågår och anser att resultatet av dennaöversyn, som har samband med barnstugeutrednings arbete, börföreligga innan man tar ställning till motionärernas förslag såvitt angårblivande förskollärare. Studiesociala förmåner utgår enligttvå olika system beroende på vilken skolform don studerande tillhör. TiU elevervid gymnasier och därmed jämförbara läroanstalter utgår studiehjälp, medanstuderande vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel. Inomstudiehjälpssystemet skiljer man mellan äldre och yngre elever. Gränsen gårvid 1 . Studiehjälpen för yngre elever omfattar studiebidrag jämte tilläggoch studielån. Till äldre elever utgår förhöjt studiebidrag och studielån.Studiemedlen är indexreglerade och utgår av basbeloppet.Dessutom kan barntillägg utgå. Av studiemedlen utgör . studiebidragmedan återstoden skaU betalas tUlbaka med indexreglerade avgifter. Studiemedelkan i motsats tUl studiebidrag enligt studiehjälpsreglementet utgå även fördeltidsstudier under förutsättning att studierna bedrivs på minst halvtid. 1sådana fall uppgår studiemedlen till hälften av beloppet för heltidsstuderande. I motionen 1972:457 behandlasfrågan om studiestöd tUl s. k. förpraktikanter. Med nuvarande bestämmelserutgår studiehjälp under sådan praktiktjänstgöring, som ingår i kursplanen förviss utbUdning, men däremot inte under sådan praktiktjänstgöring som fullgörsinnan studierna påbörjas, oavsett om praktiken är obligatorisk eller ej.Motionärerna framhåller att förpraktikanternas ekonomiska situation ofta ärbesvärlig. Särskilt nämns blivande förskoUärare som måste ha praktik från bl.a. barnstuga. Motionärerna föreslår att den som fullgör obligatorisk praktiksom ett lod i sin utbildning skall få rätt till studielån. Ingen av de fem remissinstanser som yttrat sig övermotionen tillstyrker denna, även om flora av dem medger att förpraktikanternasekonomiska situation ofta är otillfredsställande. UKÄ framhåller att sådanpraktik som avses i motionen inte är att betrakta som ett led i utbildningenutan som ett allmänt behörighetskrav, avsett att garantera att de studerandehar ett visst mått av arbetslivserfarenhet inom områden av betydelse för detillämnade studierna. CSN understryker också den principiella skiUnaden mellan praktik, som ingår i en visskursplan, och sådan praktik som åsyftas i motionen. Från flera remissinstanseranförs som skäl för avstyrkande av motionsförslaget att många av dem som gåttigenom förpraktik inte blir antagna till den avsedda utbUdningen och att dessaskulle åsamkas en i många fall orimlig skuldsättning om de hade rätt tillstudielån. CSN och föreslår som en lösning avförpraktikanternas ekonomiska problem att praktiken integreras i studiegångenoch fullgörs eleven är inskriven vid läroanstalt. Utskottet ansluter sig i allt väsentligt till de sålundaredovisade synpunkterna från remissorganen och avstyrker med hänvisning härtillbifaU tUl motionen 1972:457. 1 motionen 1972:980 framställs ottyrkande om studiesocialt stöd till den som genom självstudier och praktikutbUdar sig för hunduppfödning. Ett huvudvillkor för att studiestöd skall kunna utgå vidviss utbildning är att denna är statlig, statsunderstödd eller ställd understatlig tillsyn. De i motionen angivna studierna är inte av den beskaffenhetatt de kan jämställas med sådan utbildning som berättigar till studiestöd. Inteheller uppfyller den angivna formen av praktik de krav på anknytning till enviss utbUdningsgång med fastställda kursplaner och möjligheter till kontrollvUka uppställs som förutsättning för rätt till studiestöd. På grund häravavstyrker utskottet motionen 1972:980. VuxenutbUdning förekommer i fleraolika former. Det finns vuxenutbildning, statliga skolor för vuxna,studiecirkelverksamhet inom studieförbunden, arbetsmarknadsutbUdning,folkhögskolor, enskilda korrespondensinstitut, utbildning inomlöntagarorganisationer m. m. Motionen 1972:659 tar upp frågan om studiestöd vidkorrespondensstudier. Motionärerna erinrar om att studiestöd för sådanastudier endast kan utgå tiU den som bedriver studierna på heltid. De anser detOtUlfredsstäUande att deltidsstuderande inte kan erhålla studiestöd och begärutredning av frågan om studiostöd tUl denna kategori studerande. Korrespondensundervisning förekommer dels vid statensskolor för vuxna i och , dels vid de enskildakorrespondens-instituten. Undervisningen vid do statliga skolorna är iallmänhot en kombination av brovskolstudier och undervisning vid rosp. skola,s. k. varvad utbildning. Vid norrköpingsskolan meddelas emellertid ocksåundervisning, som äger rum i princip enbart i form av brovskolstudier. Även viddenna undervisning ges emellertid viss undervisning på skolorten. Studierna vidkorrespondensinstituten i detta sammanhang är det framför allt som ärav intresse skor mestadels i form av brevstudier men det förekommer i vissutsträckning muntlig undervisning i form av s. k. preparandkurser. Studiestöd för korrespondonsstudior utgår efter grundersom är i huvudsak desamma för studior vid de statliga skolorna som för studiorvid korrespondensinstitut med examens- och prövningsrätt, dvs. Studiestöd i form av studiehjälp utgår undor förutsätt- ning att eleven bodriver studier i viss omfattning. Föratt don studerande skall få studiebidrag eller förhöjt studiobidrag krävs atthan är heltidsstuderande, vUket innebär att han deltar i ett kursprogram, varsomfattning bestäms enligt vissa fastställda normer. Studielån kan dock utgåäven för deltidsstudier. Studiehjälpen utgår i princip underhösttermin och under vårtormin. Studerande, som deltar iproparandkurs vid Hormods, kan få studiehjälp , även om hanunder don tormin kurson äger rum inte bedriver studier i sådan omfattning atthan uppfyller kraven för heltidsstudier. Som villkor för studiehjälp gälleremellortid i sådana fall att dot kan förutsättas att eleven kommer att delta ikurser som tillsammans sträckor sig över av minst . Utöverden normala studiehjälpen kan studerande vid de statliga skolorna i Norrköpingoch få ersättning för kostnader för resa till och från skolorten isamband mod undervisning vid skolan. Sådan reseersättning kan däremot inte utgåtill don som deltar i preparandkurser vid . Förutsättningarna för korrespondensstudier har förbättratsbetydligt undor , dols gonom utbyggnaden av de statliga skolornai och , dels genom ökade möjligheter för de studerande videnskilda korrespondensinstitut att erhålla statligt studiestöd. Det ärvisserligen riktigt, som motionärerna framhåller, att korrespondensstudorande ivissa avseenden är sämre ställda än andra grupper. De har sålunda inte rätt attfå studiebidrag för deltidsstudier, medan deltidsstuderande inomstudiomodelssystemet har möjlighot att få studiemedel, en möjlighet som dockinförts . Det bör emellortid uppmärksammas att det into bara är dekorrospondonsstu-derando som saknar rätt att erhålla studiebidrag fördeltidsstudier utan att detta gäller också andra studerande, som får studiostödi form av studiehjälp. Möjlighoten att ta studielån står för övrigt öppen ävenför de deltidsstuderande. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attriksdagen antagit ott förslag som innebär att äldro studorande vidstudievägar som tillhör studiehjälpssystemot don skall överförastill studiomedolssystomot. Gonom denna reform, som är avsodd att åstadkommastörre likformighet i studiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilketstadium studierna bedrivs, torde motionärernas krav i huvudsak komma att blitillgodosedda. Frågan om studiefinansioringen inom vuxenutbildningenutreds av SVUX. I direktiven för utredningen (U 1969:51) hardepartementschefen bl. a. uttalat att de studiesociala åtgärderna påvuxcnutbildningsområdet kan komma att verka styrande på utbildningssystomot idoss helhot och påverka avvägningen mellan ungdoms- och vuxenutbildning liksomfördelningen mollan heltids- och doltidsstudier. Med det sagda avstyrker utskottet bifall jämväl tillmotionen 1972:659.