bet · FV01FiU40 · 1972-12-31 00:00:00 — avden allmänna arbetsgivaravgiften som ett regionalpolitiskt stödinstrument.Enligt utskottets uppfattning vore ett borttagande av arbetsgivaravgiften inomdet allmänna stödområdet sysselsättningspolitiskt önskvärt.Sysselsättningsläget i ifrågavarande områden i vårt land är särskiltbesvärligt. Exempelvis inom de s. k. skogslänen är arbetslösheten oberoendeav konjunkturläget betydande. Skogslänens andel av den totala arbetslöshetenär ungefär dubbelt så stor som deras andel av befolkningen. Dessaförhållanden pekar på ett behov av en generell sysselsättningsstimulans tillstödområdet. Ett borttagande av arbetsgivaravgiften vore en lämplig sådanstimulansåtgärd. Genom en differentiering av arbetsgivaravgiften bör detvidare vid en förbättring av konjunkturen bli möjligt att undvika densplittrade konjunkturbild med överefterfrågan på arbetskraft i främststorstadsregionerna och hög arbetslöshet inom stödområdet, som varitvanlig. Det är enligt utskottets menmg önskvärt att frågan om skattepolitikensutnyttjande som regionalpolitiskt instrument blir föremål för en allsidigutredning. Redan ett sådant beslut skulle sannolikt få positivasysselsättningseffekter. Vadgäller de statsfinansiella konsekvenserna av ett upphävande av beslutet omhöjning av arbetsgivaravgiften, vill utskottet framhålla, att den uteblivnainkomstförstärkning detta skulle medföra till icke obetydlig del torde kommaatt kompenseras genom den ökning av statens inkomster via inkomstskatten, somett förbättrat sysselsättningsläge skulle medföra." dels utskottets hemställanunder A. bort ha följande lydelse: "A. att beträffande den allmännaarbetsgivaravgiften 1) med bifall till motionema 1972: 1721, 1972: 1722 och 1972: 1723, samtliga såvitt nu är i fråga, antar följande Förordningom upphävande av förordningen (1972: 376) om ändring i förordningen(1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift. Härigenom förordnas, att förordningen (1972: 376)om ändring i förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift skallupphöra att gälla. Denna förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 2) med anledning av motionen 1972: 1721 såvitt nuär i fråga hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning beträffande skattepolitikensanvändning som regionalpolitiskt instrament i enlighet med vad utskottetanfört," FiU 1972: 40 81 b) beträffande särskilt investeringsavdrag förmaskiner och inventarier av herrar (), i (c).Burenstam (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och () som om reservationen 5 a bif allés anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Detligger" och på s. 40 slutar med "vara tillgodosett" bort haföljande lydelse: "Detligger i sakens natur att skattereglerna måste göras förhållandevis gynnsamma,om de eftersträvade effekterna skall kunna uppnås. Utskottet avstyrker därförbifall till motionen 1972: 1875 i denna del. Utskottetvill emellertid i detta sammanhang också fästa uppmärksamheten på behovet aven jänmare fördelning mellan investerings-främjande insatser och direktsysselsättningsstunulerande åtgärder jämfört med vad som föreslås ipropositionen i en situation som den nuvarande med mycket hög arbetslöshet.Man bör enligt utskottets mening inte heller bortse från att systemet medinvesteringsavdrag är behäftat med direkta svagheter. Ettinvesteringsavdrag gynnar i första hand de redan tidigare vinstrika ochkapitalintensiva företagen medan nyetablerade företag och företag med svaglönsamhet inte kan tillgodogöra sig förmånerna. Systemet medinvesteringsavdrag bör därför kombineras med någon form av bidrag till företag,som inte kan utnyttja de avdragsmöjligheterna. Till denna företagskategori hörframför allt ett mycket stort antal mindre och medelstora företag. Frågan ominförande av ett investeringsbidrag behandlar utskottet under punkten 29. Lättnaderi löneskatten gynnar å andra sidan däremot i första hand dearbetskraftsintensiva företagen. Den utvidgning av avdragsrätten vidinvesteringar, som föreslås i propositionen, i kombination med den beslutadehöjningen av löneskatten kommer således att innebära en betydande övervältrhigav den samlade skattebördan på näringslivet från de vinstrika företagen tillarbetskraftsintensiva och lönsamhetssvaga företag. Detta måste inte minst frånsysselsättningssynpunkt betraktas som en mycket tvivelaktig åtgärd och minskamöjhghetema att åstadkomma balans på arbetsmarknaden både på kort och långsikt. Den avvägning mellan investeringsfrämjande insatser och direktsysselsättningsstimulerande åtgärder, som förordas i motionema 1972: 1721,1972: 1722 och 1972: 1723, ger sålunda vid en viss given effekt på statensbudget ett betydligt större sysselsättningstillskott än den avvägning somföreslås i propositionen. Motdenna bakgrund förordar utskottet, att det nuvarande 20-pro-centigainvestermgsavdraget förlängs till i enlighet med vad somföreslagits i motion 1972: 1723 och att den beslutade höjningen av denallmänna arbetsgivaravgiften från inte sätts i kraft.Skulle yrkandet om att bibehålla arbetsgivarav- FiU 1972: 40 82 giftenpå hittillsvarande nivå inte vinna bifall, förordar utskottet enutvidgning av investeringsavdraget i enlighet med förslaget i propositionen,dvs. en höjning av avdragets storlek till och en förlängning avgiltighetstiden till ." dels utskottets hemställanunder D bort ha följande lydelse: "D. att beträffande särskiltinvesteringsavdrag för maskiner och inventarier med bifall tillmotionen 1972: 1723, såvitt nu är i fråga, och med anledning av propositionen1972: 125 samt med avslag på motionema 1972: 1875, såvitt nu är i fråga, och1972: 1882 antar bUagda förslag till förordning om ändring i förordningen(1971: 50) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statliginkomstskatt (bilaga)," c) beträffande särskilt investeringsavdrag förbyggnadsarbeten av herrar (), i (c).Burenstam (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och () somanser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 43 som börjar med "Somredovisas" och slutar med "denna uppfattning" bort ersättas medtext av följande lydelse: "Bådeav bostadspolitiska skäl och med hänsyn till arbetsmarknadsläget inombyggarbetskåren och bland hantverkarna är det angeläget att stimuleraombyggnads- och reparationsarbeten på äldre fastigheter. Ilikhet med vad minoriteten i skatteutskottet anfört i detta utskotts yttrande(SkU 1972: 2 y) anser utskottet, att sådana åtgärder för att stimuleraupprustnings- och ombyggnadsarbeten, som föreslås i motionerna 1972: 1721 och1972: 1723, kan utgöra ett värdefullt komplement till redan vidtagna åtgärder. Föratt stimulera fastighetsägarna att snabbt komma i gång med sådana arbeten börett investeringsavdrag beviljas för arbeten som sätts i gång fram till den 1juli 1973. Avdraget bör beräknas på hela kostnaden för reparationsarbeten påflerfamiljshus, dvs. omfatta såväl bostadslägenheter som lokaler för butiker,kontor och hantverk. fall arbetena utförs av svårplacerad arbetskraft, för vilken det utgårsärskilt bidrag, kommer underlaget, på vilket investeringsavdraget beräknasatt sjunka i motsvarande mån. För att inte eliminera något av den stimulans attanställa äldre arbetskraft, som detta bidrag till lönekostnaden utgör, börprocentsatsen för investeringsavdraget i dessa fall höjas. I enlighet med vadsom föreslås i motionen 1972: 1723 bör sålunda fastighetsägarna få göra ettinvesteringsavdrag för arbeten som sätts i gång fram till för de arbeten som utförts av arbetskraft för vilken särskiltsysselsättningsstöd utgår och för övriga arbeten . FiU 1972: 40 83 Denrent lagtekniska utformningen bör enligt utskottets mening bli föremål förytterligare beredning och förslag till lagstiftning bör föreläggasvårriksdagen 1973. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att reglernakommer att tillämpas först vid taxering." dels utskottets hemställanunder E 2 bort ha följande lydelse: "2. i anledning av motionema 1972: 1721, 1972:1722 och 1972: 1723, samtliga såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:t anhållerom förslag till vårriksdag beträffande rätt tUl avdrag i vissa fallvid upprustning och ombyggnad av bostadsfastigheter i enlighet med vadutskottet anfört," d) beträffande åtgärder för att förbättra de mindreoch medelstora fö retagens situation av herrar (), i (c). (), Äsling (c), Wntén (fp), Fågelsbo (c) och Bmn din (m) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 46 som börjar med "På förslag"och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: "Utskottetdelar motionärernas uppfattning att åtgärder ägnade att förbättra i främstammmet de mindre och medelstora företagens situation är nödvändiga. De senasteårens ekonomiska poUtik, som främst inriktats på selektiva åtgärder, har ibetydande utsträckning missgynnat denna typ av företag trots deras storabetydelse för sysselsättningen i landet. Ofta torde de mindre och medelstoraföretagen därtill ha svårigheter att utnyttja de stimulansåtgärder, varombeslut fattats. Detta gäller t. ex. investeringsavdragen. De mindre företagensförsörjning med riskkapital måste ägnas ökad uppmärksamhet." dels utskottets hemställanunder F bort ha följande lydelse: "F. att beträffande åtgärder för attförbättra de mindre och medelstora företagens situation med anledning av motionen1972: 1721 såvitt nu är i fråga hemställer att Kungl. Maj:t måtte föreläggariksdagen förslag till åtgärder i enlighet med vad utskottet anfört," e) beträffande tilläggsdirektiv till 1972 årsskatteutredning av herrar () och Bmndin (m) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Vidbehandlingen" och på s. 47 slutar med "annat ståndpunktstagande"bort ha följande lydelse: "Utskottetdelar motionärernas uppfattning att direktiven skatteutredning börvidgas. Det är en allvarlig begränsning av dess arbetsmöjligheter attutredningen endast kan diskutera olika alternativ inom ramen för ett oförändratskattetryck. Det faller därigenom utanför utredningens uppdrag att t. ex.studera de effekter på den ekonomiska tillväxten som en sänkning avskattetrycket genom exempelvis en reduktion av de orimligt högamarginalskatterna skulle medföra. FiU 1972: 40 84 Motionärernas förslag om en femårigskattesänkningsplan är också värt att beaktas. Enligt utskottets bedömning voredet av utomordentligt värde för den ekonomisk-politiska debatten ochskattedebatten om utredningen utarbetade förslag till en sådan och undersöktedess konsekvenser. Utskottet vill i detta sammanhang också framföra som sinuppfattning, att redan ett beslut i av denna innebörd sanno-Uktskulle få icke obetydliga psykologiska effekter genom att det skulle uppfattassom ett nytänkande på skattepolitikens område avsett att stimulera tillarbete, initiativ och företagande. Det skulle därigenom bidraga till eneftersträvad uppgång i den ekonomiska aktiviteten i samhället." dels utskottets hemställanunder G bort ha följande lydelse: . "G. att beträffande tilläggsdirektivtill skatteutredning med bifall till motionen 1972: 1721 såvitt nu äri fråga hos Kungl. Maj:t hemställer om tilläggsdirektiv till 1972 årsskatteutredning i enlighet med vad utskottet anfört," FiU 1972: 40 Bilaga(till reservation 5 b) Förordningom ändring i förordningen (1971: 50) om särskilt investeringsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt Härigenom förordnas, att 15 §§ förordningen (1971:50) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statiig inkomstskatt skallha nedan angivna lydelse. (Utskottets förslag) Fysisk eller juridisk person, som driver rörelse, jordbrak eller skogsbrak och som eller 1972 eller den 1 januariden anskaffar maskiner eller andra döda inventarier avsedda för stadigvarande bmk i verksamheten, får vid taxering till statlig inkomstskatt åtnjuta särskilt investeringsavdrag vid inkomstberäkningen för den förvärvskälla vari verksamheten ingår. (Kungl.Maj:ts förslag) Fysiskeller juridisk person, som driver rörelse, jordbrak eller skogsbmk och somunder någon av följande anskaffningsperioder, nämligen , den 1januariden eller den 1 november 1972den 30 juni 1973anskaffar maskiner eller andra döda inventarier avsedda för stadigvarande bmki verksamheten, får vid taxering till statiig inkomstskatt åtnjuta särskiltinveste-ringsavdrag vid inkomstberäkningen för den förvärvskälla vari verksamheteningår. -------- ars taxermg. Anskaffning anses ske när skriftligt avtal om förvärv träffas eller, om sådant avtal icke träffas, när leveransen sker. Träffas skriftligt avtal om förvärvet under period som avses i 1 § första stycket och sker leverans , men hänför sig avtalet och leveransen till skilda beskattningsår, anses anskaffningen ha skett vid leveransen. Anskaffninganses ske när skriftligt avtal om förvärv träffas eller, om sådant avtal icketräffas, när leveransen sker. Träffas skriftligt avtal om förvärvet under år1971 eller 1972 eller och sker leverans sammaår som avtalet träffats, men hänför sig avtalet och leveransen tUl skildabeskattningsår, anses anskaffningen ha skett vid leveransen. Maskineller---------------------------- på tillverkningen. Särskilt investeringsavdrag utgör tjugo procent av anskaffningskost- Särskiltinvesteringsavdrag utgör tjugo procent av anskaffningskost- Maj:ts förslag) (Utskottets förslag) nåden för inventarier anskaffade nåden. Träffas skriftligt avtal om underår 1971 eller under perio- förvärvet eller 1972 den den1 januariden ellerden 1 januariden 1972 av an- 1973 för leverans under det år, un- skaffningskostnaden för inventa- dervilket avtalet träffats, utgör rier anskaffade den dockavdraget tjugo procent av 1 november 1972den detavtalade priset. 1973.Träffas skriftligt avtal om förvärvet eller den 1januariden för leverans , under vilket avtaletträffats, utgör dock avdraget tjugo procent av det avtalade priset. Omskriftligt avtal träffas den 1 november 1972den 30 juni 1973för senare leverans utgör avdraget av det avtalade priset. Särskilt investeringsavdrag--------------------------------- år1973, inventarier, om vars anskaffan- inventarier, om vars anskaffan de skriftligt avtal träffas under pe- deskriftligt avtal träffas rioden den 1 januariden 31 ok- 1972 ellerden 1 januariden 31 tober 1972 eller mars 1973och som enligt avtalet den 1 november 1972den skalllevereras efter utgången av år 1973 ochsom enligt avtalet skall 1974. levereras efter utgången av år Föreligger synnerliga----------------------------------- andrastycket. Föreliggersärskilda----------------------------------------- icke föras. Särskiltinvesteringsavdrag------------------------ av Kungl. Särskilt investeringsavdrag åtnjutes endast om denskattskyldige framställer yrkande om sådant avdrag i allmän självdeklarationoch företer tillfredsställande utredning om den anskaffningskostnad på vilkenavdrag skall beräknas. Avdrag åtnjutes endast om sådan kostnad iförvärvskällan under respektive anskaffningsperiod uppgått till minst 5 000kronor. Särskilt investeringsavdrag åtnjutes endast om denskattskyldige framställer yrkande om sådant avdrag i allmän självdeklarationoch företer tillfredsställande utredning om den anskaffningskostnad på vilkenavdrag skall beräknas. Avdrag åtnjutes endast om sådan kostnad iförvärvskällan under respektive år uppgått till . Åtnjutes särskilt investeringsavdrag i fall då skriftiigtavtal om Åtnjutes särskilt investeringsavdragi fall då skriftiigt avtal om (Kungl.Maj:ts förslag) förvärv träffas under anskaffningsperiod men leveransicke sker före utgången av , gäller följande. Sker icke leverans före utgången avår 1973 eller, i fråga om avtal som träffas den 31oktober 1972 eller imder perioden den 1 november 1972den , föreutgången av , skall vid taxering till statlig inkomstskatt för detbeskattningsår, som omfattar respektive den 31 december1974, tillägg göras med belopp som motsvarar en och en halv gånginvesteringsavdraget. Överlåtes eller nedlägges den förvärvskälla, vari avdragetåtnjutits, före utgången av eller, i fråga om avtal som träffas underperioden eller den 1 november1972 , före utgången av och innan leverans skett,skall sådant tillägg göras vid taxeringen för det beskattningsår dåförvärvskällan överläts eller nedlades. Sker leverans före utgången av år 1973eller, i fråga om avtal som träffas den 1 januariden 31oktober 1972 eller den 1 november 1972den , föreutgången av och är den slutliga anskaffningskostnaden lägre än detbelopp på vilket investeringsavdraget beräknats, skall vid taxering tillstatlig inkomstskatt för det beskattningsår, då leveransen skedde, tillägggöras av skillnaden eller, i fråga om avtal som träffasunder perioden den 1 november 1972den , avskillnaden. Tillägg enligt detta stycke göres vid inkomstberäkningen förförvärvskällan i fråga. förvärv träffas eller 1972 eller den 1januariden men leverans icke sker före utgången av det år, undervilket avtalet träffats, gäller följande. Sker icke leverans före utgången avår 1973 eller, i fråga om avtal som träffas eller den 1januariden , före utgången av , skall vid taxering tillstatlig inkomstskatt för det beskattningsår, som omfattar den 31 december 1973respektive , tillägg göras med belopp som motsvarar en ochen halv gång investeringsavdraget. Överlåtes eller nedlägges denförvärvskälla, vari avdraget åtnjutits, före utgången av eller, i frågaom avtal som träffas eller den 1 januariden , föreutgången av och innan leverans skett, skall sådant till-lägg göras vidtaxeringen för det beskattningsår då förvärvskällan överläts eller nedlades.Sker leverans före utgången av eller, i fråga om avtal som träffas år1972 eller den 1 januariden , före utgången av och är denslutliga anskaffningskostnaden lägre än det belopp på vilketinvesteringsavdraget beräknats, skall vid taxering till statlig inkomstskattför det beskattningsår, då leveransen skedde, tillägg göras med trettioprocent av skillnaden eller, i fråga om avtal som träffats den 1januariden av skillnaden. Tillägg enligtdetta stycke göres vid inkomstberäkningen för förvärvskällan i fråga. FiU1972: 40 88 Andrastycket------------------------------ tredje stycket. Föreligger särskilda----------------------------- ickeföras. Denna förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i . FiU 1972: 40 89 6) vid punkten 18 (Bidrag till miljövårdandeåtgärder mom industrin m. av herrar (), i (c). (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och Bmndin (m) som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande på s. 58, som börjar med ",som" och slutar med "existerande anslag" bort ha följandelydelse: "Utskottetdelar den uppfattning, som kommer till uttryck i motionerna 1972: 1722 och1972: 1873, att bidragen till miljövårdande åtgärder bör få utnyttjas såvälför bidrag till vatten- och luftreningsanläggningar som för bidrag tillinvesteringar i arbetslokaler, maskiner och andra anordningar som leder tillbättre arbetsmiljöer. Detråder ett nära samband mellan industrins omgivningsmiljöer och dessarbetsmiljöer. I båda fallen måste man givetvis förutsätta att miljövårdskostnadernanormalt och för framtiden skall ingå i produktionskostnaderna. Men mycket harförsummats under en följd av år i miljöpolitiken. Med den vikt som man måstefästa vid kravet på förbättrade arbetsmiljöer, anser utskottet i likhet medmotionärerna det särskilt i nuvarande sysselsättningsläge angeläget attstimulera till förbättringar av olika arbetsmiljöer. Medhänsyn till att arbetsmiljöfrågoma mte handläggs i samma departement sommiljöfrågorna i övrigt är det önskvärt, att statsbidraget till miljövårdandeåtgärder inom industrin delas upp på två olika anslag. Tills dettakan ske bör bidrag utgå ur det nu befintliga anslaget till både vatten- ochluftreningsanläggningar och arbetsmiljöfrämjande åtgärder inom industrin. Utskottettillstyrker sålunda i likhet med vad minoriteten i socialutskottet och ijordbraksutskottet har anfört i dessa utskotts yttranden (SoU 1972: 1 y och JoU1972: 1 y) förevarande yrkanden i motionerna 1972: 1722 och 1972:1873." dels utskottets hemställanunder C bort ha följande lydelse: "C. att beträffande medgivande attta i anspråk anslaget till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrinm. m. för bättre arbetsmiljöer inom industrin med bifall tUl motionerna 1972:1722 och 1972: 1873, båda såvitt nu är i fråga, beslutar, att medlen får tas ianspråk till åtgärder för bättre arbetsmiljöer inom industrin i fråga omarbetslokaler, maskiner och andra arbetsanordningar efter samma grunder som iövrigt gäller för anslaget." 7) vid punkten 19 (Motion om bidrag tillmiljövårdande åtgärder inom jordbruket) av herrar (), i (c). Buren stam (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och () som anser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande ly delse: FiU 1972: 40 90 "Jordbruket har fr. o. m. innevarande budgetårfått i princip samma bidragsmöjligheter som industrin när det gällermiljövårdande åtgärder. Statsbidraget, som också gäller investeringar inomträdgårdsnäringen, utgår med högst av godkänd kostnad. Den ipropositionen 1972: 125 föreslagna tillfälliga höjningen av bidraget tillmiljövårdande åtgärder avser däremot endast industrin. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det inte finns några sakliga skäl, att i dettaavseende upprätthålla någon skillnad mellan industrin och jordbruket. Behovetav miljövårdsinvesteringar inom jordbruket är väl dokumenterat.Sysselsättningseffekten är likaså densamma. Utskottet tillstyrker därför ilikhet med vad minoriteten i jordbruksutskottet anfört i detta utskottsyttrande (JoU 1972: 1 y) hemställan i motionen 1972: 1877 om en tillfällighöjning av bidraget till miljövårdande åtgärder inom jordbraket så att bidragkan utgå av den godkända kostnaden för investeringarsom påbörjas och till huvudsaklig del färdigställs 1 september197230 . att med bifall till motionen 1972: 1877beslutar, att bidraget till miljövårdande åtgärder inom jordbruket får utgå medupp till av godkänd kostnad för investeringar som påbörjas och tillhuvudsaklig del färdigställs ienlighet med vad utskottet anfört." 8) vid punkten 23 (Sysselsättningsskapande åtgärderför arbetslösa) av herrar (), i (c). BurenstamLinder (m), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och () som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande på s. 66 som börjar med "Inrikesutskottetframhåller" och slutar med "inrikesutskottets bedömningar" bortha följande lydelse: "Utskottetvill i likhet med vad minoriteten i inrikesutskottet anfört i detta utskottsyttrande (InU 1972: 2 y) framhålla, att tidigare riksdagsbeslut i årförutsatt en inte oväsentlig breddning av beredskapsarbetena till nyayrkesområden och yrkesgrupper inom det då beslutade anslagets ram. Med hänsyntill den avsevärda utökning av anslagen för beredskapsarbeten som föreslås,bör det vara möjligt att tillgodose såväl den önskvärda breddningen avberedskapsarbetena till nya områden som det stora behovet av ytterligare medelför vägbyggandet. En viss utökning av beredskapsarbetena till vägsektorninnebär att dessa arbeten får en synnerligen meningsfull inriktning. Utskottetvill också framhålla att den angivna avräkningen mot automobilskattemedlen inteär en fixerad summa utan närmast en riktpunkt för planeringen." FiU 1972: 40 91 delsutskottets hemställan under H bort ha följande lydelse: "H. att i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1972: 1872 till Sysselsättningsskapandeåtgärder för arbetslösa på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1972/73 anvisar ett reservationsanslag av , varav förslagsvis325 . att avräknas mot automobilskattemedlen." 9) vid punkten 29 (Motion om investeringsbidrag) avherrar (), i (c). (), Äsling(c), (), Fågelsbo (c) och () som anser att utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: "Somframhålls i motion 1972: 1880 är det uppenbart, att ett system med avdrag påmaskin- och byggnadsinvesteringar har sina givna begränsningar, då det gälleratt åstadkomma den eftersträvade ökningen av näringslivets investeringar. Denväsentiigaste faktorn i detta sammanhang är att rätten till avdrag bara kanutnyttjas av företag med relativt god lönsamhet, dvs.