bet · FV01JuU6 · 1972-12-31 00:00:00 — 3. tillAnskaffning, montering och transport av baracker m. m. ett reservationsanslagav , 4. till Utbildningav personal m. fl. ett reservationsanslag av . JuU 1972: 6 11 Maj:t har under punkten F8 (s. 79) föreslagitriksdagen att till Kriminologisk forskning för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Imotionen 1972: 430 av m. fl. (m) hemställes såvitt nu är i frågaatt hos Kungl. Maj:t anhåller att den kriminologiska forskningenutbyggs för att möjliggöra en saklig diskussion kring olika behandlingsformerseffektivitet och avvägningen mellan allmän-och individualprevention. Imotionen 1972: 897 av i (m) hemställes såvitt nu är i frågaatt hos Kungl. Maj:t hemställer att ytterligare en professur ikriminologi inrättas (yrkande 2). Imotiveringen till motionen 1972: 430, redovisad i motionen : 294,framhålles att kunskaperna om olika behandlingsformers rehabiliterande effektoch om allmänpreventionens betydelse i olika sammanhang ännu är ytterstbegränsade, varför debatten om dessa frågor i första hand om strafftid ochbehandlingsform blir mer grundad på tro och tyckande än på vetande. Denkriminologiska forskningen bör därför enligt motionärerna byggas ut för attmöjliggöra en saklig diskussion om olika behandlingsformers effektivitet ochom avvägningen mellan allmänprevention och individualprevention. Imotionen 1972: 897 anföres att försök med nya behandlingsinsatser bör görasinom frivården i syfte att ytterligare förbättra förutsättningarna för en godanpassning i samhällslivet. Motionären framhåller att forskningen på områdetmåste ges ett utvidgat stöd samt yrkar att ytterligare en professur i kriminologiinrättas. Kunskapenom värdet av olika behandlingsmetoder inom kriminalvården är som framhålles imotionen 1972: 430 bristfällig. Det är där-för en väsentlig forskningsuppgiftatt belysa hithörande problematik och skapa underlag för bedömningar, grundadepå sammanstäUda och värderade iakttagelser. Tillsättandet av kommittén förkriminologisk behandlingsforskning utgör, även om därmed främst åsyftas enbättre planering av det kriminologiska forskningsarbetet, ett betydelsefulltsteg i denna riktning. Enligt kommitténs direktiv bör forskningsplaneringeninriktas på projekt som syftar till att söka mäta rehabiliteringseffekten avolika behandlingsåtgärder. Därvid skall i första hand sådana undersökningarkomma i fråga som kan ge underlag för ställningstaganden beträffandekriminalvårdens praktiska utformning . börkommittén eftersträva att sätta in sitt planeringsarbete i ett störrekriminalpolitiskt perspektiv. efter dessa riktlinjer syftande tiU att påvisa säkrarekorrelationer mellan behandlingsmetoder och behandlingsresultat bör, som utskottetframhöll då samma fråga övervägdes föregående år, öka förutsättningarna attkomma fram tUl en rationellt utformad kriminalvård. I sammanhanget villutskottet härutöver erinra om den brett upplagda forskning som i kommitténsregi äger rum i anslutning till försöksverksamheten med förstärkt frivård iSundsvalls skyddskonsulentdistrikt. Beträffande motionärernas önskemål omforskning rörande allmänpreventionens betydelse hänvisar utskottet till sittuttalande föregående år (JuU 1971: 5 s. 33) av innebörd att någon riksdagensåtgärd för en sådan prioritering av forskningsuppgifterna inte är lämplig. Med stöd av det anförda avstyrker utskottet motionen 1972:430 och tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag till medelsanvisning underförevarande punkt. Förslaget i motionen 1972: 897 om inrättande avytteriigare en professur i kriminologi ett önskemål som icke prioriterats iuniversitets-kanslersämbetets anslagsframställning kan i det budgetpolitiskaläget icke tillstyrkas. 1. att riksdagenbeträffande utbyggnad av den kriminologiska forskningen avslår motionen 1972:430 i denna del, 2. att riksdagentill Kriminologisk forskning för / 73 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att riksdagenbeträffande inrättandet av en professur i kriminologi avslår motionen 1972;897 i denna del. Frivillig kontaktverksamhet m. m. Kungl. Maj:t harunder punkten F 9 (s. 80) föreslagit att till Frivilligkontaktverksamhet m. m. för /73 anvisa ett reservationsanslag av100 . I motionen 1972: 314 av herrarRingaby (m) och () hemställes att anslaget under punkt F 9 nedräknasmed det belopp som utgår till organisationen . Motiveringen för yrkandetåterfinns i motionen 1972: 315. Maj:ts förslag under punktenF9 innebär att anslaget tUl Frivillig kontaktverksamhet m. m. förs upp med . eller med samma belopp som under de närmast föregående budgetåren.Anslaget används för lokala, konkreta insatser i vårdarbetet med särskildinriktning på sådan verksamhet som direkt kan främja positiva kontakter mellan kriminalvårdsklientelet och personer utanför kriminalvården. Ur anslaget har , , under ettvart av erhållit ett bidragpå . För kontaktverksamhet som bedrivs av Röda korset har utgått . Återstoden har av ställts tillräjongchefernas förfogande för fördelning på både anstaltssidan ochfrivårdssidan. Innevarandeårs anslag under förevarande punkt disponeras av föravsett ändamål. Enligt utskottets mening har inte i motionen eller eljestanförts skäl som bör föranleda att ge anvisningar om hur anslaget förnästa budgetår bör disponeras. Anledning föreligger ej heller till ändradmedelsanvisning. I enlighet härmed bör motionen 1972: 314 avslås. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972: 314 till Frivillig kontaktverksamhet111. m. för /73 anvisar ett reservationsanslag av . Kriminaivårdsenheter med särskild budget. Maj:ts förslag under punkten (s. 80 och 81) samt hemställer att till Kriminalvårdsenhetermed särskild budget för /73 anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr. Närvarande: (), fröken (),(), fröken (), herrar Larfors (s), i (c), i (s), i (fp), (). Polstam (c), fruHjelm-Wallén (s), herrar Schött (m), Måbrink (vpk), () och herrPetersson i (fp). vid punkten 2 (Fångvårdsanstalterna) 1. beträffande den andliga vårdeninom anstalterna, m. m. av (), herrar (), Johanssoni (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och iRöstånga (fp), vilka ansett JuU 1972: 6 14 dels att det stycke på s. 4 i utskottets betänkandesom börjar med orden "Beträffande förslaget" och slutar med orden"motionen 1972: 309." bort ersättas med text av följande lydelse: Beträffandeförslaget i motionen 1972: 309 om en förstärkning av den andliga vården inomkriminalvården vill utskottet framhålla att den religiösa verksamheten vidfångvårdsanstalterna övervägts av KAIK, kommittén för anstaltsbehandling inomkriminalvården, som funnit (SOU 1971: 74 s. 141) att nämndema för den andligavården (NAV) haft en väsentlig betydelse för vårdarbetet på anstalterna. Dennauppfattning delas av utskottet, som i likhet med motionärerna finner detangeläget att verksamheten intensifieras. För detta ändamål och för att bringaersättningen till nämndernas ledamöter tiU en mer rimlig nivå bör ledamöternasarvoden, som inte uppräknats efter nämndernas tillkomst 1962, höjas i enlighetmed motionärernas förslag. Utskottetser också mycket positivt på den kontakt- och trivselskapande verksamhet iövrigt som de kristna trossamfunden bedriver. Även om samfunden visat storvillighet att själva satsa erforderliga medel, finner utskottet liksommotionärerna naturligt att direkta omkostnader för verksamheten i vissutsträckning ersätts av det allmänna. I enlighet härmed ansluter sig utskottettiU motionärernas förslag att varje bör disponera ettbelopp av . delsatt utskottet under 1. bort hemstäUa 1. att i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och motionen 1972: 309, såvitt nu är i fråga, ger Kungl. Maj:t tUlkänna vad utskottet anfört om den andliga vården inom anstalterna, m. m. 2. beträffande inrättandet av särskildanarkomanvårdsavdelningar, m. m. av fm (), herrar (),i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) ochPetersson i (fp), vilka ansett dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 3 med orden "Kungl. Maj:ts förslag" och slutar på s. 4med orden "förevarande anslag." bort ersättas med text av följandelydelse: Kungl.Maj:ts förslag under förevarande punkt liksom under övriga punkter beträffandekriminalvården präglas av mycket stark restriktivitet. En återhållsamhet ianslagsgivningen är enligt utskottets mening motiverad med hänsyn till detbudgetpolitiska läget och det utredningsarbete på kriminalvårdens område sompågår inom kriminalvårdsberedningen. Angivna förhållanden bör dock enligtutskottets mening inte hindra punktvisa insatser på områden där snabba åtgärderbedöms vara erforderliga. JuU 1972: 6 15 Ett av de svåraste problemen inom anstalterna utgörvården av de intagna som är narkomaner. Enligt undersökningarhar antalet drogmissbrukare inom anstalterna ökat explosionsartat från 450missbrukare till 1 084 eller, i procent,från av samtliga intagna. I årets petita framhåller styrelsenatt tillskottet av missbrukare synes ha minskat något men att de åtmissbruket hemfallna sjunkit allt djupareoch att tyngre narkotikapreparat som LSD och heroin blivit vanligare. För attråda bot på det allvarliga läget föreslår styrelsen inrättande av särskildanarkomanvårdsavdelningar, tUlhopa sju stycken, på anstalterna , Kumla,Hinseberg och . Demer begränsade förslagen i motionerna 1972: 429 och 1972: 431 om särskildanarkomanvårdsavdelningar framstår mot denna bakgmnd som välmotiverade.Utskottet vill för sin del i anledning av motionärernas förslag föreslå att ennarkomanvårdsavdelning inrättas på vardera och . Ienlighet med vad som föreslås i motionerna bör vidare medel anslås för attmöjliggöra ett bättre förberedande av de intagnas frigivning. mening är det ytterst angeläget att den alltför vanliga klyftanmellan anstaltsvård och frivård överbryggas och att de intagnas återanpassningi samhället effektivt förbereds. Förde angivna ändamålen bör inrättas de assistenttjänster och genomföras denverksamhet som närmare beskrivs i motionerna på grundval avkriminalvårdsstyrelsens projektbeskrivningar. delsatt utskottet under 2. bort hemställa 2. att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motio nerna 1972: 429 och 1972: 431, båda såvitt nu är i fråga, ger Kungl. Maj:t till kärma vad utskottet anfört om inrättandet av särskilda narkomanvårdsavdelningar, m. m. 3. beträffande medelsanvisningen av (), herrar (), i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka under förutsätt ning av bifall till reservationen nr 1 ansett att utskottet under 3. bort hemställa 3. att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motio nen 1972: 309 såvitt nu är i fråga samt med avslag på motio nerna 1972: 429 och 1972: 431, båda såvitt nu är i fråga, till Fångvårdsanstalterna för /73 anvisar ett för slagsanslag av . 4. beträffande medelsanvisningen av fm (), herrar (), i (c), i (fp), Polstam JuU1972: 6 16 (c), Schött (m) och i (fp), vilka under förutsättning av bifall tiU reservationen nr 2. ansett att utskottetunder 3. bort hemställa 3. att i anledning avKungl. Maj:ts förslag och motionerna 1972: 429 och 1972: 431, båda såvitt nuär i fråga, samt med avslag på motionen 1972: 309, såvitt nu är i fråga, tillFångvårdsanstalterna för /73 anvisar ett förslagsanslag av . 5. beträffande medelsanvisningen avfru (), herrar Doc kered (c), i (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vUka under förutsättning av bifall till reservationerna 1. och 2. ansett att utskottet under 3. bort hemställa 3. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och motio nerna 1972: 309, 1972: 429 och 1972: 431, alla såvitt nu är i fråga, till Fångvårdsanstalterna för /73 anvisar ett förslagsanslag av . 6. beträffande uppdrag tillSamarbetsorganet för bekämpande av nar kotikamissbruk av herrar i (fp) och i Rö (fp), vilka ansett dels att det stycke i utskottetsbetänkande på s. 4 som börjar med orden "Med hänsyn till" och slutarmed orden "motionen 1972: 177." bort ersättas med text av följandelydelse: Anstalternas narkotikaproblem är enligt utskottets meningav en sådan omfattning att frågan bör tas upp till särskilt övervägande.Uppgiften bör i enlighet med vad som föreslås i motionen 1972: 177 ankomma påregeringens samarbetsorgan för bekämpande av narkotikamissbruket (SBN) ellerannat lämpligt organ. dels att utskottet under 4. bort hemställa 4. att riksdagenbeträffande uppdrag till Samarbetsorganet för bekämpande av narkotikamissbruk med bifall till motionen 1972: 177 hos Kungl. Maj:t anhåUer att samarbetsorganet eller annat lämpligt organ får i uppdrag att ta initiativ, som kan erfordras för anordnande av särskilda vårdåtgärder av seende narkomaner i kriminalvårdens anstalter. 7. beträffande fångvårdspersonalensarbetssituation m. m. av (), herrar (), i (c). i (fp), Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett JuU1972: 6 17 dels att det stycke på s. 5 iutskottets betänkande som börjar med orden "Mot denna" och slutar medorden "sida." bort ersättas med text av följande lydelse: Den allvarliga försämring i vård- och tillsynspersonalensarbetsförhållanden som sålunda inträtt måste enligt utskottets mening ocksåleda till att syftet med anstaltsvården på många håll äventyras. Från både deintagnas och personalens synpunkt framstår det därför som synnerligen angelägetatt åtgärder vidtages för att råda bot på missförhållandena. Enligt utskottetsmening kan man härvid inte låta sig nöja med att frågan kan komma attövervägas av tillsynsutredningen och kriminalvårdsberedningen utan Kungl.Maj:t bör, som motionärerna begär, föranstalta om överläggningar medfångvårdspersonalen i det syfte som anges i motionen. dels att utskottet under 5. bort hemställa 5. att beträffandefångvårdspersonalens arbetssituation m. m. med bifall tUl motionen 1972:313 hosKungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:t föranstaltar om överläggningarmed fångvårdspersonalen i syfte att förbättra dess arbetssituation och öka dessmedinflytande i fångvårdsfrågor. vid punkten 3 (Frivården) 8. beträffande medelsberäkningen avfru (), herrar (), i (c). iLjusdal (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilkaansett dels att det stycke på s. 8 iutskottets betänkande som börjar med orden "1 viss" och slutar medorden "och 1972: 905." bort ersättas med text av följande lydelse: I någon mån har utvecklingen kunnat mötas genom densatsning på frivården som skett . Maj:ts förslag förnästa budgetår innebär emellertid en mer restriktiv resurstilldelning än tidigareoch en mycket stark pmtning av äskanden. Med hänsyn tillde ökande svårigheterna i behandlingsarbetet på frivårdssidan, som bl. a.beror på att antalet socialt utslagna, oftast alkohol- eller narkotikaskadadeklienter stigit i oroväckande grad, finner utskottet i överensstämmelse med vadsom anförs i motionerna 1972: 429, 1972: 431 och 1972: 905 att den pågåendeökningen av frivårdens resurser måste äga rum i snabbare takt än vad Kungl.Maj:ts förslag medger och ske utan att man avvaktar resultaten avkriminalvårdsberedningens arbete. Förstärkta insatser krävs sålunda för vård ifrihet av drogmissbrukare och för en effektivisering av frivårdensbehandlings-och stödåtgärder. Utskottet finner det också angeläget medpunktvisa förstärkningar i övrigt av frivårdens personella resurser utöverKungl. JuU 1972: 6 18 Mot den angivna bakgmnden förordar utskottet en uppräkning avanslaget med ytterligare . delsatt utskottet under 1. bort hemställa 1. att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag samt mo tionema 1972: 429, 1972: 431 och 1972: 905, de båda först nämnda såvitt nu är i fråga, till Frivården för /73 anvisar ett förslagsanslag av . 9. beträffande frivårdens organisation m. m. av fmKristensson (m), herrar (), i (c), sVestberg i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett dels att det stycke på s. 8 i utskottets betänkandesom börjar med orden "Motionerna behandlar" och slutar med orden"av motionerna." bort ersättas med text av följande lydelse: Motionernabehandlar enligt utskottets mening viktiga spörsmål rörande frivårdensframtida organisation och funktion, och utskottet finner det liksom motionäremaangeläget att alla möjligheter att stärka frivårdens rehabiliteringseffekt tastill vara. Vad motionärema anfört om frivårdens organisation, om rekryteringoch utbildning av övervakare och om de ideella organisationernasövervakarverksamhet innefattar enligt utskottets mening värdefulla förslag isådan riktning. Förslagen bör närmare övervägas, och utskottet anser attmotionema i detta syfte bör överlämnas tiU kriminalvårdsberedningen. delsatt utskottet under 2., 3. och 4. bort hemställa 2. att ianledning av motionen 1972: 110 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om frivårdens organisation, 3. att ianledning av motionen 1972: 903 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om rekrytering och utbildning av övervakare, 4. att ianledning av motionen 1972: 904 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om de ideella organisationernas övervakarverksamhet. 10. beträffande bibehållande av Arvikaskyddskonsulentdistrikt av herrar i (fp) och i (fp), vilka an sett dels att det stycke på s. 10 i utskottetsbetänkande som börjar med orden "Det i" och slutar med orden"motionen 1972: 212." bort ersättas med text av följande lydelse: Deti propositionen omnämnda förslaget till indelningsändring bygger på de resultatsom organisationsutredningen om kriminalvård i frihet JuU 1972: 6 19 redovisadeår 1970 (stencil Ju 1970: 12). Indragningen av skyddskonsulentdistrikt,som främst motiverats med att enmansbetjänade distrikt inte bör finnas, skulleför västra innebära en återgång till förhållanden som rådde före den 1juU 1964 då distriktet tiUkom. Efter nämnda tidpunkt har som motionärerna redovisatbrottsligheten i området kunnat hållas under kontroll, och kriminalvården ifrihet har fungerat på det sätt som varit avsett med nya regler.Härtill har med all sannolikhet bidragit att skyddskonsulenten på grund avdistriktets förhållandevis ringa storlek kunnat på ett effektivt sätt lärakänna och utöva tillsyn över dem som efter lagföring varit föremål förkriminalvård i frihet inom distriktet. Maj:ts förslag genomförskommer det på grand av de långa avstånden att bli omöjligt att upprätthålla enlika effektiv tUlsyn, och hela västra kommer att betjänas avskyddskonsulenten i , vilket skulle leda till en sämre service förfrivårdsklientelet. Som en följd av förändringen kan befaras ökad kriminalitetinom området, och skulle kunna tvingas utdöma frihetsberövandepåföljder i fall där skyddstillsyn nu kan meddelas. Indragningen skulle ocksåmedföra ökade svårigheter att anskaffa lämpliga övervakare och försvårakontakten mellan skyddskonsulent och övervakare. Vid bedömningen bör enligtutskottets mening vidare beaktas den negativa regionalpolitiska effekten av enindragning av ett statligt förvaltningsorgan från en glesbygd som västraVärmland. Det anförda leder utskottet till ståndpunkten att Arvikaskyddskonsulentdistrikt i enlighet med motionäremas önskemål bör bi-behåUas.Eventuellt erforderliga medel för distriktets bibehållande får begäras påtilläggsstat. delsatt utskottets hemställan under 5. bort ha följande lydelse 5. att i anledning av motionen 1972: 212ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört om bibehållande av Arvikaskyddskonsulentdistrikt. vidpunkten 5 (Kriminologisk forskning) 11. beträffande utbyggnad av den kriminologiskaforskningen av (), herrar (), i (c).Westberg i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (fp), vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets betänkande sombörjar på s. 11 med orden "Kunskapen om" och slutar på s. 12 medorden "förevarande punkt." bort ersättas med text av följandelydelse: Somframhålles i motiveringen till motionen 1972: 430 är kunskaperna om olikabehandlingsformers effektivitet ännu ytterst begränsade. Det är därför enväsentlig forskningsuppgift att belysa hithörande pro- JuU1972: 6 20 blematik och skapa underlag för bedömningar, grundade påsafnman-ställda och värderade iakttagelser. Uppgiften har enligt utskottets meninghittUls försummats i alltför hög grad i vårt land. Tillsättandet av kommitténför kriminologisk behandlingsforskning utgör självfallet i och för sig ettvärdefullt initiativ på ifrågavarande forskningsområde, men det bör framhållasatt kommitténs arbete inte syftar till en utbyggnad av forskningsverksamhetenutan främst tUl en bättre forskningsplanering. Verksamheten kan således inteantas komma att leda tiU någon snar utbyggnad av den k.riminologiskabehandlingsforskningen. Inte heller kan därav förväntas någon belysning av deni motionen berörda, centrala problematiken kring avvägningen mellanallmänprevention och individualprevention. Mot denna bakgrand tillstyrker utskottet motionärernasförslag att tar initiativ till en utbyggnad av den kriminologiskaforskningen. dels att utskottet under 1. bort hemställa 1. att av den kriminologiska forskningen med bifall till motionen 1972: 430i denna del hos Kungl. Maj:t anhåller att den kriminologiska forskningen byggsut för att möjliggöra en saklig diskussion om olika behandlingsformerseffektivitet och om avvägningen mellan allmänprevention ochindividualprevention. vid punkten 6 (Frivilligkontaktverksamhet m. av (), herrar (), Johanssoni (c), i (fp). Polstam (c), Schött (m) och iRöstånga (fp), vilka anfört: Alla möjligheter att underanstaltstiden främja de intagnas återanpassning i samhället bör tas till vara.Vi anser det därför i hög grad önskvärt att medel anslås för lokala, konkretainsatser i vårdarbetet med särskild inriktning på sådan verksamhet som direktkan främja positiva kontakter mellan kriminalvårdsklientelet och personerutanför kriminalvården. 1 enlighet härmed har vi vid behandUngen av yrkandet imotionen 1972: 314 inte funnit anledning att inta annan ställning tillmedelsanvisningen under ifrågavarande punkt än den som framgår av vad utskottetanfört. Med hänsyn till att bidrag ur anslaget till Frivilligkontaktverksamhet utgått tUl , , finner vi emellertid anledning framhålla attanslaget självfallet inte bör användas för verksamhet eller aktivitet sommotverkar de syften som medelsanvisningen är avsedd att främja. Detta uttalandemotiveras av att enskilda medlemmar eller grapper av medlemmar i vidolika tillfällen del- JuU 1972: 6 21 tagiti eller initierat aktioner som föranlett störningar och stundom svårakonflikter i arbetet på anstalterna och sålunda verkat i strid mot det angivnasyftet. Då det emellertid är av vikt att deltagare i kontaktverksamhetenrekryteras från så många skUda sektorer i samhällslivet som möjligt och dåKRUM:s arbete i form av anstaltsbesök m. m. också kan innehålla inslag som kanöka de intagnas medvetenhet och utveckla deras aktivitet i positiv riktning,har vi f. n. stannat för att inte bör ge några närmare anvisningarom hur anslaget bör disponeras.