bet · FV01KrU18 · 1972-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1972 KrU 1972:18 Kulturutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 till konst, litteratur, musik,teater m. m., jämte motioner. 1.Vissa allmänna kulturfrågor. Maj:t har i propositionen 1972: 1, bilaga10 (s. 1248 i utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden för den3 ) framlagt de förslag beträffande anslag för /73till konst, litteratur, musik och teater m. m. som utskottet i det följandebehandlar under punkterna 213. I ett inledande avsnitt (s. 1215) hardepartementschefen berört vissa i sammanhanget aktuella allmänna frågor. Departementschefenkonstaterar att de kulturpolitiska insatser som föreslås för /73särskilt inriktas dels på att säkerställa aktivitetsnivån inom teater- ochmusiksektorn, där institutionerna har att bemästra mycket betydandekostnadsökningar, dels på att förbättra ersättningarna till de friakulturarbetarna, som enligt vad deras företrädare påvisat fått sininkomstsituation försämrad genom konjunktumtvecklingen. Vadförst gäller teaterområdet erinras i propositionen om att f. n.ser över gällande statsbidrags- och budgeteringsprinciper och att rådet ävenutreder avgiftspoUtiken inom denna sektor. Mot bakgrund av de avsevärdamedelsförstärkningar som beräknas bli erforderliga för nästa budgetår även inomramen för en oförändrad ambitionsnivå har departementschefen funnit detmotiverat att överväga bl. a. vissa ändringar i gällande stödsystem. Kulturrådetsutredningsarbete i fråga om stipendier och ersättningar till kulturarbetare kanväntas resultera i förslag först i slutet av innevarande år, och rådet hardärför framhållit vikten av provisoriska förstärkningar. Kultumtskottetuttalade i sitt betänkande 1971: 5 att det vore värdefullt om redanetablerade kontakter mellan och Konstnärhga ochlitterära yrkesutövares sam-arbetsnämnd (Klys) kunde utvecklas till mera frekventaoch systematiserade förhandlingsliknande överläggningar. Under erinran häromhar departementschefen uttalat att överläggningar och kontakter medsamarbetsnämnden övertygat honom om att det ärangeläget att provisoriskt förstärka anslaget till konstnärsstipendier. 1 1972.13 saml. I detta sammanhang har utskottet behandlat följandemotioner, nämligen delsmotionen 1972: 673 av m. fl. (vpk) i vad avser hemställan attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till statliga normer föraktivitetslokaler i varje bostadsområde, där utövande av musik, konst, teaterosv. skall vara möjligt och om att en organisation av pedagoger inom olikakonstområden skall vara knuten till dessa lokaler, attriksdagen beslutar om slopandet av inträdesavgifter vid stathga museer ochkulturminnen samt attriksdagen i övrigt såsom sin mening ger till känna vad i motionen anföres omkultur och kulturpolitik under de nuvarande samhällsförhållandena, delsmotionen 1972: 674 av i Skärstad m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående möjligheterna tillökad samordning mellan den samhälleliga kulturpolitiken och den allmännasamhäUsplaneringen i enlighet med vad som anförts i motionen, delsmotionen 1972: 676 av m. fl. (fp) i vad avser hemställan attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär att frågan om statsbidrag till kommunerna förersättning i samband med konstutställningar blir föremål för,utredning inomkulturrådet, delsmotionen 1972: 680 av m. fl. (vpk) i vad avser hemställan attriksdagen beslutar uppdra åt regeringen att låta utreda frågan om delämpligaste formerna för stöd till bokutgivningen för nya författare, delsmotionen 1972: 1054 av () vari hemställts att hos Kungl.Maj:t anhåller om skyndsam utredning och förslag i syfte att via en välsorteradbokhandel geografiskt tillfredsställande trygga distributionen av böcker, delsmotionen 1972: 1056 av m. fl. (fp) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär förslag till riksdag om inrättandet av enstatlig kulturfond i enlighet med vad som anförts i motionen, delsmotionen 1972: 1059 av m. fl. (m) i vad avser hemstähan attriksdagen uttalar att fortsatta samhälleliga insatser för att förbättrakulturskaparnas ekonomiska villkor bör utformas enligt principen om ersättningtill kulturskaparna för utfört arbete, attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om att förslag rörande hur olikaarbetsuppgifter genom samhällets försorg skall kunna erbjudas olikakulturskapare framlägges, varvid särskilt möjligheterna inomskolväsendet bör uppmärksammas, samt att hos Kungl. Maj:t anhåller om att enundersökning göres i syfte att klarlägga orsakerna till den skiftandekulturefterfrågan inom en i fråga om olika förutsättningar likartad och gynnadsamhällsgrupp, delsmotionen 1972: 1069 av fm m. fl. (vpk) i vad avser hemställan attriksdagen såsom sin mening ger till känna vad i motionen i övrigt anförts, delsmotionen 1972: 1077 av fm Söder (c) och fm Jonäng (c) vari hemställts attriksdagen uttalar att planeringen och målsättningen för kulturpolitiken skallinordnas i samhällets regionalpolitiska handlingsprogram i syfte att verka förekonomisk, social och kulturell jämlikhet och ett decentraliserat kulturliv, delsmotionen 1972: 1459 av fm m. fl. (vpk) vari hemställts att riksdagenbeslutar uppdra åt regeringen att utarbeta bestämmelser förstatsbidrag åt konstnärerna dels för det arbete de nu gratis ställer tillförfogande i form av utställningar och som är en kulturell service, delsstatsbidrag för att stimulera kommunerna till anordnande av kommunalakonstsalonger. I de motioner som utskottet nu har till behandlinghar motionärerna aktualiserat en rad frågor av principiellt intresse. Många avdem återkommer i flera motioner, och många ligger inom ramen för det arbetesom pågår i olika utredningar. Utskottet vill därför först erinra om attkulturrådet i sitt huvudbetänkande, som snart är att vänta, kommer attingående diskutera samhällets kulturpolitik, dess mål och inriktning, ochdärvid även ta upp den regionala och lokala kulturorganisationen på olika ändamål. I ett senare betänkande, som väntasföreligga , kommer rådet att behandla frågan omstathga former för ersättning åt kulturarbetarna. Även musei- ochutställningssakkunniga beräknas komma att avlämna ett huvudbetänkande, ivilket kommer att behandlas frågor av väsentlig betydelse för utformningen avkulturpolitiken under närmast kommande år. Vid sidan av det utredningsarbetesom nu särskilt omnämnts behandlas i andra sammanhang exempelvis inomlitteratumtredningen viktiga kulturpolitiska frågor. Imotionen 1972: 674 har det framhållits som angeläget att man får en fastanknytning mellan insatserna på det kulturpolitiska området och den allmännasamhällsplaneringen. Motionärerna hemställer att hos Kungl. Maj:tanhåller om utredning angående möjligheterna till ökad dylik samordning. Sambandet mellan kulturpolitik och samhällsplanering har också tagitsupp i motionen 1972: 1077 i vilken hemställts att uttalar attplaneringen och målsättningen för kulturpolitiken skall inordnas i samhälletsregionalpolitiska handlingsprogram i syfte att verka för ekonomisk, social ochkulturell jämlikhet och ett decentraliserat kulturliv. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de kulturpolitiska frågorna måste ses isitt samband med samhällsplaneringen i övrigt och anser också, i likhet medmotionärerna, att kulturpolitiken bör samordnas med de regionalpolitiskasträvandena. Med hänsyn till pågående arbete inom finner utskottetdock inte anledning att föreslå att göra det i motionen 1972: 1077föreslagna uttalandet och inte heller att begära den i motionen 1972: 674önskade utredningen. Vidsidan om vissa yrkanden om förslag från Kungl. Maj:ts sida och om ökademedelsanvisningar m. m. har i motionen 1972: 673 hemställts att iövrigt som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om kultur ochkulturpolitik under de nuvarande samhällsförhållandena. mening ger de allmänna uttalanden om dagens kulturliv ochkulturpolitik som görs i motionen en alltför negativ bild av de verkligaförhållandena. Även om också vissa synpunkter anförs, som utskottet kan ge sinanslutning, kan utskottet därför inte tillstyrka att gör det avmotionärerna önskade allmänna uttalandet. Äveni motionen 1972: 1069 framförs, vid sidan om vissa specificerade yrkanden, enhemställan om att som sin mening ger till känna vad som i motionen iövrigt anförts. Härmed åsyftas uttalanden i motionen dels om att man böröverväga formerna för statliga anslag till organisationer osv. som i sinverksamhet vill engagera fria teatergmpper eller andra kulturarbetare, dels omatt föreliggande förslag om läns- och regionalteatrar bör förverkligasoch om att huvudmannaskapet för dessa teatrar bör ligga i den region därteatern verkar, dels om decentralisering av de institutionaliserade teatrarna,dels om vikten av att undvika en sammanblandning av durektframförd teater ochTV-teater, dels om demokratisering vid teatrarna så att alla personalkategorierges inflytande. Detre första av dessa uttalanden synes innebära en form av prioritering av vissaönskemål inom teaterområdet framför andra, inte närmare angivna, enprioritering som utskottet inte anser att bör gå in på i dettasammanhang. Den angivna risken för sammanblandning av olika teaterformer genomen, som det uppgivits, planerad omfattande televisering av direktframfördteater är enligt utskottets mening knappast särskilt stor. Vad slutligen angårdemokratiseringsfrågan gäller för teatrarna givetvis samma principiellasynpunkter som för andra arbetsplatser. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om bankoutskottets ut- låtande1970: 71, i vilket detta utskott redovisade att reformverksamheten påföretagsdemokratins område var relativt väl utvecklad inom de statsunderstöddateatrarna. Utskottet framhöll att inflytande för personalen vid dessa teatrarskapats genom olika former av samrådsorgan och uttalade att arbetet på attåstadkomma en fördjupad företagsdemokrati främst borde ligga iarbetsmarknadsparternas händer. Medhänsyn till det nu anförda finner utskottet inte skäl föreslå attgöra det i motionen 1972: 1069 önskade allmänna uttalandet. Deti motionen 1972: 673 framförda yrkandet om förslag om statliga normer föraktivitetslokaler i varje bostadsområde där utövande av musik, konst, teaterm. m. skall vara möjligt och om en organisation av pedagoger knutna till dessalokaler gäller frågor av stor räckvidd, inte minst ekonomiskt. Utskottet fårerinra om att vissa frågor om statens stöd till det lokalbyggande som utgör ettkomplement till bostadsbyggandet behandlas i propositionen 1972: 72 och vidareom att samlingslokalutredningens betänkande Finansiering av allmännasamlingslokaler f. n. remissbehandlas. Nämnas må också att frågan om samvaro-och kulturlokaler torde vara aktuell i det inom statens planverk f. n.pågående arbetet med färdigställande av nya råd och anvisningar för planeringav bostadsområden. Utskottet som räknar med att behovet av lokaler för olikakulturella aktiviteter också kommer att behandlas av anser sig medhänsyn tiU det nu anförda inte böra föreslå att göra ifrågavarande, imotionen 1972: 673 föreslagna framställning till Kungl. Enannan lokalfråga tas upp i motionen 1972: 1459, i vilken, under hänvisning tillmotiveringen i motionen 1972: 876, hemställts om ett uppdrag åt regeringen attutarbeta bestämmelser om statsbidrag för att stimulera kommunerna tillanordnande av kommunala konstsalonger. Motionärerna anser att frågan måsteutredas och positiva förslag framläggas. Utskottetvill för sin del framhålla att det för bildkonstnärerna otvivelaktigt är avväsentlig betydelse att få goda utställningsmöjligheter. Utskottet anser sigemellertid med hänsyn till redan pågående utredningsarbete bl. a. inomkulturrådet inte böra tillstyrka nu ifrågavarande yrkande. Fråganom kulturarbetarnas ekonomiska villkor tas upp i flera motioner. I motionen1972: 1059 hemställes sålunda om ett uttalande av om att fortsattasamhälleliga insatser för att förbättra kulturskaparnas ekonomiska villkor börutformas enligt principen om ersättning till kulturskaparna för utfört arbete.I motionen 1972: 676 erinras om att staten numera genom en överenskommelsemellan Riksutställningar och accepteratprincipen att det allmänna bör ersätta bildkonstnärerna för att de ställer utsina produkter. För att samma princip skall slå igenom på det kommunala planet börenligt motionärerna frågan om statsbidrag till kommunerna för täckande av endel av kostnaderna för utställningsersättningar utredas av . Imotionen 1972: 1459 hemställes om ett uppdrag åt regeringen att snarastutarbeta bestärcunelser för statsbidrag åt konstnärerna för det arbete de nugratis ställer till förfogande i form av utställningar. Medanledning av yrkandet i motionen 1972: 1059 vill utskottet som sin meninguttala, att det allmännas insatser för kulturarbetarna i första hand bör haformen av ersättning för utfört arbete. Sådan ersättning kan ha åtskilligaolika former. Biblioteksersättningen är en form av ersättning som utgår förutnyttjande av författarnas arbetsprodukter. Av samma principiella innebörd sombiblioteksersättningen är den ersättning till konstnärer för utlåning av derasverk till utställningar i Riksutställningars regi, varom överenskommelse, medgiltighet för en försöksperiod, träffats mellan musei- ochutställningssakkunniga och . Utskottet fömtsätteratt frågan om ersättningsprincipens tillämpning prövas inom ramen förkulturrådets arbete och finner det med hänsyn tiU att rådets förslag,i frågaom kultur-arbetarersättningar är att vänta inteerforderligt att gör nu ifrågavarande, i motionen 1972: 1059 önskadeuttalande. Utskottetavstyrker yrkandet i motionen 1972: 676 om statsbidrag till kommunerna förersättning i samband med konstutställningar. Ävendet i motionen 1972: 1459 framställda yrkandet om utarbetande av bestämmelserangående statsbidrag åt konstnärer för det arbete de ställer till förfogande iform av utställningar avstyrkes av utskottet. Imotionen 1972: 1059 har också hemstähts att hos Kungl. Maj:t anhållerom förslag rörande hur olika arbetsuppgifter genom samhällets försorg skallkunna erbjudas olika kulturskapare. Utskottet som finner denna tanke väl värdatt prövas har inhämtat att överväganden i frågan ingår i arbete.Vad gäller själva förmedlingen av arbetsuppgifter får utskottet vidare erimaom pågående arbete inom utredningen rörande arbetsförmedlingen inom vissayrkesområden m. m. Utskottet avstyrker motionsyrkandet med hänsyn till detutredningsarbete som sålunda pågår. Vidförra årets riksdag hade utskottet att ta ställning till ett motionsvisframfört yrkande om inrättande av en statlig kulturfond. Detta yrkandeavstyrktes av utskottet och avslogs av . Tanken på en kulturfond harnu ånyo förts fram, i motionen 1972: 1056. Ur fonden skall enligtförslaget utgå bidrag till olika kulturella ändamål, och avsikten är attbidragsgivningen skall kännetecknas av stor rörlighet. Utskottethar i och för sig förståelse för värdet av att medel finns tillgängliga förkulturfrämjande åtgärder som kan sättas in på olika områdenalltefter växlande behov. Det förefaller dock ovisst om fondsystemet så somdet tänkts utgör någon garanti för bibehållen flexibilitet i bidragsgivningeneller med andra ord om en fond av det slag som skisserats i motionen kommer attkunna undgå att viss del av de disponibla medlen efter hand i realiteten blirbundna till ändamål som återkommer år . Det har vidare uttryckligenförutsatts i motionen att fonden skall få en ansenlig storlek, vilket gör attfrågan om dess inrättande i väsentlig grad blir en fråga om hur olika utgiftsändamålskall prioriteras. Med hänsyn till det nu sagda och tiU det betänkande som äratt vänta från anser sig utskottet inte böra tillstyrka det nuföreliggande yrkandet. Medanledning av det i motionen 1972: 1059 framställda yrkandet angående enundersökning av orsakerna till skiftande kulturefterfrågan inom en i fråga omolika fömtsättningar likartad och gynnad samhällsgrupp får utskottet betonavärdet av en utveckling av den kultursociologiska forskningen över huvudtaget. Även om en vetenskaplig undersökning i anknytning till denfrågeställning som motionärerna angivit i och för sig skulle vara intressantfinner utskottet inte tillräcklig anledning föreligga att framhålla just dennaforskningsuppgift och anser därför inte att bör göra den önskadeframställningen till Kungl. Maj:t i denna fråga. Enligtuppgifter som utskottet inhämtat skulle ett bifall till det i motionen 1972:673 framställda yrkandet om slopande av inträdesavgifterna vid statliga museeroch kulturminnen sammanlagt medföra ett avsevärt inkomstbortfall för dessainstitutioner. En följd härav kan givetvis väntas bli krav på ökade anslag föratt kunna upprätthålla verksamheten i oförändrad omfattning. Utskottet ansersig inte böra tillstyrka yrkandet. Medanledning av det i motionen 1972: 680 framställda yrkandet om utredning avfrågan om de lämpligaste formerna för stöd till bokutgivningen för nyaförfattare får utskottet erinra om att detta är en av de utredningsuppgiftersom åvilar litteratumtredningen. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Imotionen 1972: 1054 har betonats att den omständigheten att bokhandeln numerainte längre är befriad från det s. k. bruttoprisförbudet lett till svårigheterför många företag inom branschen. Därtill kommer att Svenska kommunförbundethar planer på att bygga upp en egen organisation för distribution av skolböckeroch biblioteksböcker, vilket kan komma att medföra ytterligare svårigheter.Motionären har hemställt om skyndsam utredning och förslag i syfte att via envälsorterad bokhandel geografiskt tillfredsställande trygga distributionen avböcker. Utskottetanser att frågan om effektiva former för bokdistributionen över hela landet ärett problem som angår både staten, kommunerna och den enskilda bokhandeln. Problemet kommer att behandlas av litteraturutredningen,och utskottet avstyrker därför yrkandet om en särskild utredning av frågan. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen1972: 674 om ökad samordning mellan den samhälleliga kulturpolitiken och denallmänna samhällsplaneringen, 2. att avslår motionen1972: 1077 om planeringen och målsättningen för kulturpolitiken, 3. att avslår motionen1972: 673 i vad avser kultur och kulturpolitik under nuvarandesamhällsförhållanden, 4. att avslår motionen1972: 1069 i vad avser tillkännagivande av vissa synpunkter på olikateaterfrågor, 5. att avslår motionen1972: 673 i vad avser statliga normer för aktivitetslokaler m. m., 6. att avslår motionen1972: 1459 i vad avser statsbidrag för anordnande av kommunala konstsalonger, 7. att avslår motionen1972: 1059 i vad avser kulturskaparnas ekonomiska villkor, 8. att avslår motionen1972: 1459 i vad avser statsbidrag åt konstnärer för utställningar, 9. att avslår motionen1972: 676 i vad avser statsbidrag åt kommunerna för ersättning i samband medkonstutställningar, 10. att avslår motionen1972: 1059 i vad avser arbetsuppgifter för olika kulturskapare, 11. att avslår motionen1972: 1056 om en statlig kulturfond, 12. att avslår motionen1972: 1059 i vad avser undersökning om en i motionen angiven skiftandekulturefterfrågan, 13. att avslår motionen1972: 673 i vad avser slopande av vissa inträdesavgifter, 14. att avslår motionen1972: 680 i vad avser stöd till viss bokutgivning, 15. att avslår motionen1972: 1054 om utredning ang. bokhandeln. Maj:t har (punkt B 1, s. 1618) föreslagitriksdagen att till Konstnärsstipendier för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionen 1972: 676 av m.fl. (fp) i vad avser hemställan att under åttonde huvudtiteln utöver vad Kungl. Maj:t begärt anvisar . attfördelas enligt i motionen angivna rikt- linjer.Rikthnjerna innebär att framför allt bildkonstnärernas behov av att förbättrasin situation bör beaktas. Som i det föregående omnämnts har i propositionen,i avvaktan på resultatet av utredningsarbete beträffandeersättning åt kulturarbetarna, föreslagits en provisorisk förstärkning avdetta anslag. Detta förslag har föregåtts av överläggningar och kontakter medKonstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), vilket liggerväl i linje med utskottets uttalande om värdet av ett vidareutvecklande av kontakterna meUan departementet och Klys. Den föreslagnaförstärkningen av anslaget uppgår till inemot 1 milj. kr. Den är enligt utskottefsmening starkt motiverad och tillstyrkes därför. Däremot anser sig utskottetinte fastän en ytterligare höjning skulle vara värdefull böra tillstyrkayrkandet i motionen 1972: 676 om anvisande av . Under åberopande av det anförda hemställer utskottet att med bifall till Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag å motionen 1972: 676 såvitt nu är i fråga till Konstnärsstipendierför /73 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tihstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna B 2B 4, s. 1821) och hemställer 1. att tillKonstnärsbelöningar för budgetåret Wll/Ti anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Statenskonstråd för /73 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att beträffandeanslaget Förvärv av konst för statens byggnader m. m. godkänner vad istatsrådsprotokollet anförts angående beställningar av konst, som föranlederutgifter under senare budgetår än /73, 4. att till Förvärv avkonst för statens byggnader m. m. för /73 anvisar ettreservationsanslag av . Ersättningåt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Kungl. Maj:t har (punkt B 5, s. 2123) föreslagit riks dagen att till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /73 anvisa ett förslagsanslag av . Fråndetta anslag överförs till medel motsvarandevissa gmndbelopp för biblioteksersättningen. budgetåruppgår gmndbeloppen till för lån och för referensexemplar avoriginalverk samt till för lån och för referensexemplar avöversatta verk. Ersättningen för originalverk höjdes efter beslut avriksdagen till de nuvarande beloppen, och det föreslås nu i propositionen attersättningen för översättningar skall höjas i motsvarande mån, nämligen från 4till för lån och för referensexemplar. Vidareföreslås att den reduktion av författar-penningen, som författare med högautlåningssiffror får vidkännas, skall inträda först när boklånens antalöverstiger 100 000 (nu 50 000). I detta sammanhang harutskottet behandlat delsmotionen 1972: 237 av herrar Mohn (fp) och () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om sådan ändring av 3 § i kungörelsenangående att rätten till för-fattarpenning utsträckestill att gälla även vetenskapliga bibliotek, delsmotionen 1972: 676 av m. fl. (fp) i vad avser hemställan attriksdagen beslutar att höja författarersättningen för bibliotekslån till 18öre per lån av originalverk och under åttonde huvudtiteln . Ersättning åtförfattare m.fl. utöver vad Kungl. Maj:t begärt anvisar 1,5 milj. delsmotionen 1972: 680 av m. fl. (vpk) i vad avser hemställan attriksdagen beslutar att biblioteksersättningen utgår med för lån avrättsskyddat svenskt originalverk och för lån av översatt verk och attvederbörande utskott företar den uppräkning av förslagsanslaget som blirerforderlig samt attriksdagen beslutar uppdra åt regeringen att göra en undersökning i vadgäller reglerna för bokillustratörers ersättning för bibliotekslån, delsmotionen 1972: 1040 av fröken () och () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär att ersättning till författare för utlåning avderas verk må utgå med grundbeloppet samt motsvarande höjningar avövriga ersättningar samt tillErsättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /73 anvisar ett i förhållande till Kungl. förhöjt förslagsanslag av , delsmotionen 1972: 1059 av fm Mogård m. fl. (m) i vad avser hemställan attriksdagen till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m. m. för /73 anvisar ett förslagsanslag av , delsmotionen 1972: 1074 av herrar () och () vari hemställts attriksdagen Maj:t uttalaratt ersättning till författare för utlåning av derasverk genom bibliotek må höjas till per hemlån av skyddad litteratur avsvensk upphovsman och .