bet · FV01KU45 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:45 betänkande i anledning av motionerangående valkretsindelningen till . I detta betänkande behandlasmotionerna 1972:69 av m, fl. (c) och 1972:786 av fröken . (fp). i motionen 1972:69: "att hos Kungl, Maj:!hemställer om att länsberedningen får i uppdrag att utreda frågan omvalkretsindelningen för val till " och i motionen 1972:786: "att hos Kungl, Maj:tanhåller om utredning och förslag om ändrad valkretsindelning för läni så god tid att den nya indelningen kan tillämpas vid val", 1 motionen 1972:69 hävdas, att 1969års författningsreform, som bl, a, innebär att valkretsindelningen inte längrehar någon betydelse för mandatfördelningen mellan partierna i riket som helhet,dock inte innebär att valkretsindelningen blivit betydelselös. Särskilt pekaspå, att kandidatnomineringen sker valkretsvis och att partierna således måsteha en regional organisation som följer valkretsindelningen. Motionärernaframhåller att till följd av den ändrade befolkningstätheten antalet mandatnumera varierar mycket starkt mellan de olika valkretsarna från 2-36 mandat.Främst med hänsyn härtill och till att en del valkretsar det gäller särskiltde båda valkretsarna i har en geografisk avgränsning som heltallmänt är mycket egendomlig och starkt försvårar partiernas arbete, ansermotionärerna det angeläget med en översyn av valkretsindelningen. Medhänvisning till att ingen utredning f, n, är sysselsatt med valkretsfrågan ochatt den är 1970 tillsatta länsberedningen sysslar med frågor som har visstsamband med valkretsindelningen, föresläs i motionen att länsberedningen får iuppgift att företaga den föreslagna översynen. Beredningens arbete bör, anförmotionärerna avslutningsvis, utföras så skyndsamt, att en revideradvalkretsindelning kan läggas till grund för partiernas nominering inför valet1976. I motionen 1972:786 pekas på de särskilda förhållanden sområder i fråga om valkretsindelningen i genom att länet är indelati två valkretsar fyrstadskretsen och valkrets vilka inteföljer den allmänna principen att en valkrets skall bestå av ett sammanhängandegeografiskt område. På grund av de fördelar som är förknippade med att envalkrets är geografiskt sammanhängande, framhålls det i motionen som mycketangeläget att en förändring av 1 1972.4 saml. valkretsindelningen i kommer tillstånd. En sådan ändring anser motionärerna böra komma till stånd förevalet . Propositionen 1972: 105 medförslag till vallag, m. m. Till 2 kap. 1 § i det förslag tillgemensam vallag för riksdagsval och kommunala val som f, n, är under riksdagensbehandling har frånsett en ändring av formell natur överförts bestämmelserna i30 § lagen om val till . Bestämmelsernahar i vallagsförslaget följande lydelse: För val till är riketindelat i 28 valkretsar. Stockholmslän med undantag av (valkrets), Göteborgsoch län med undantag av (valkrets), ,, och Lunds kommuner (fystadskretsen). medundantag av fyrstadskretsen (valkrets), , ,, , , , , Gäsene, Hemsjö, ,, , , , , , ,, , , Västra Tunhems och Åmåls kommuner(läns norra valkrets). , , , ,, , , , , , , ,och kommuner (läns södra valkrets), vart och ettav övriga län. Valkretsindelningen för val tillriksdagen kommenteras - frånsett förutnämnda formella ändring inte närmare ipropositionen 1972:105 (jfrs, 119 f,). I sitt härmed avgivna betänkande (KU 1972:49)med anledning av vallagspropositionen jämte motioner har utskottet utansärskilt uttalande i frågan tillstyrkt propositionens förslag i berörddel. Frågans tidigare behandling. I anledning av motioner till 1971års riksdag angående ändrad valkretsindelning i uttaladekonstitutionsutskottet (KU 1971:57): Frågan om valkretsindelningsammanhänger nära med frågor om förstärkning av personmomentet i valen.Grundlagberedningen har ännu inte avslutat sina överväganden angåendepersonvalsinslaget. Utskottet finner att grundlagberedningens slutligaställningstagande i denna del bör avvaktas, innan en ändrad valkretsindelningaktualiseras. Om en översyn av valkretsindelningen därefter framstår sompåkallad, bör den enligt utskottets mening omfatta samtliga valkretsar och ejendast . Fem ledamöter (3 c och 2 m)reserverade sig mot betänkandet och förklarade sig finna det uppenbart attvalkretsindelningen i borde bli föremål för en översyn och att ensådan översyn skulle komma till stånd . Särskilt yttrande avgavs av två ledamöter (fp). I sitt betänkande med förslag tillny regeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15 s. 88) hargrundlagberedningen angående valkretsindelningen uttalat följande: Frågan om rikets indelning ivalkretsar framstod ännu när grundlagberedningen tillsattes som en avde mera betydelsefulla. Vid mandatfördelning enbart i valkretsar kangränsdragningen få betydelse för valutslaget. Det valsätt som beslöts i sambandmed enkammarreformen reducerar emellertid denna betydelse högst väsentligt.Valsättet syftar till att alla partier med av rösterna ihela landet skall bli representerade i i proportion till sinaröstetal. En viss betydelse kan valkretsindelningen få till följd av regeln attett parti med av rösterna i hela landet skall delta imandatfördelningen i valkrets där det har fått av rösterna.Enligt grundlagberedningens mening är detta inte tillräcklig anledning att göraen allmän översyn av valkretsarna, Åv andra skäl, t, ex, de ändringar avvalkretsindelningen som har inträffat som en följd avkomriiunindelningsreformen, kan dock en översyn av valkretsindelningen isärskilda fall vara motiverad. Grundlagberedningen har inte närmare övervägtdessa frågor. I motionerna föreslås utredning isyfte att se över den gällande valkretsindelningen vid val till riksdagen.Motionen 1972:69 avser valkretsindelningen i hela riket, medan motionen1972:786 behandlar endast . Båda motionerna förutsätter att deändringar i valkretsindelningen som kan komma att bli följden avutredningsarbetet skall genomföras års val. Som utskottet anförde i sitt av godkändabetänkande till riksdag med anledning av en motion omvalkretsindelningen i , hänger frågan om valkretsindelningen närasamman med frågan om förstärkning av personmomentet i valet. Båda dessa frågor harvarit föremål för överväganden inom grundlagberedningen, som redovisar sinaslutsatser i sitt innevarande år framlagda betänkande med förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning. Beredningens förslag har remissbehandlatsoch är under behandling i . Propositionmed anledning av förslagen kan väntas föreläggas , Det kansåledes antas att inom en nära framlid kommer att i ett störresammanhang fä ta ställning till frågor som sammanhänger medvalkretsindelningen. Enligt utskottets mening bör i detta läge intenu ta något initiativ härvidlag. att motionerna 1972:69 och 1972:786 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande: herrar i (s), Hemelius(m), (), (). (), i (c), ,, i * (s), i (m), i (s),(). Fiskesjö (c), i (s), i (s),() och i (s), * Ej närvarande vid justeringen. av herrar Hemelius (m), (),(), i (c), i (m). Fiskesjö (c) ochMolin (fp), vilka anfört: Den nu gällande valkretsindelningenförval till tillkom 1921 och har inte varit föremål förnågon allmän översyn, författningsreform berörde intevalkretsindelningen, närmast av det skälet att den blev av underordnadbetydelse för mandatfördelningen mellan partierna genom det nyamandatfördelningssystem som infördes. Valkretsindelningen har dock fortfarande stor betydelseför de politiska partiernas verksamhet. Samtliga mandat besätts med namn frånde valsedlar partierna gått fram med i de olika valkretsarna. Därav följer attkandidatnomineringen inom partierna måste ske valkretsvis och att partiernasåledes måste ha en regional organisation som följer valkretsindelningen. Menäven i övrigt är det naturligt att partiarbetet på det regionala planet äranpassat efter de geografiska gränser som valkretsindelningen drar upp. För depolitiska partierna och för den allmänhet dessa partier skall betjäna är detsåledes av stor vikt att valkretsindelningen är så utformad att den inteförsvårar partiernas arbete. Trots att valkretsindelningen formellt hållits oförändradsedan 1921 har betydande faktiska förändringar inträffat. Den förändrade befolkningsstrukturenhar medfört, att antalet mandat numera varierar mycket kraftigt från 2 till36 - mellan de olika valkretsarna, Kommunindel-ningsreformerna har lett tillfaktiska men oplanerade förändringar av valkretsindelningen. En del valkretsarhar delvis som en följd av kommunindelningsreformerna fått en geografiskavgränsning som helt allmänt är egendomlig och som starkt försvårar partiernasarbete. Detta gäller särskilt de båda valkretsarna i . Av anförda skäl anser vi detangeläget att valkretsindelningen för val till ses över. Härvid börsärskilt eftersträvas, att varje valkrets kommer att omfatta ett geografisktsammanhängande område, att kommuner som ur kommunikations- och allmäntgeografiska synpunkter hör nära samman förs till samma valkrets och att fråganom ett lämpligt medeltal mandat per valkrets blir föremål för överväganden. Den tillsatta länsberedningen skall bl. a. utredafrågan om "lämpliga geografiska arbetsområden för såväl densekundärkommunala verksamheten som den decentraliserade statligaförvaltningen". Denna uppgift får anses ha så nära anknytning till fråganom valkretsindelningen att länsberedningen lämpligen kan få i uppgift attutreda även denna fråga. Det är inte nu möjligt att få till stånd en översynföre val. Men beredningsarbetet bör i vart fall bedrivas så skyndsamtatt en reviderad valkretsindelning kan ligga till grund för partiernasnominering inför valet . Vi anserdärför att utskottet bort yrka att med bifall tillmotionen 1972:69 och i anledning av motionen 1972:786 hos Kungl. Maj:themställer att länsberedningen får i uppdrag att utreda frågan om valkretsindelningför val till .