bet · FV01KU29 · 1972-12-31 00:00:00 — Ipropositionen 1972: 59 redovisar departementschefen med gillande vissa avpresstödsnämnden fastlagda principer för beviljande av produktionsbidrag.Departementschefens uttalanden innebär att för beviljande av bidrag uppställskrav på att ett »kvalifikationsår» förelupit, under vilket förutsättningarnaför bidrag varit uppfyllda. Flera motioner tar upp hithörande frågor medyrkanden av innebörd att möjUghet bör öppnas för nystartade tidningar atterhålla produktionsbidrag och att en regel om kvalifikationsår t. ex.beträffande krav på viss upplagestorlek inte heller i övrigt bör tillämpas.Enligt utskottets mening bör även dessa frågor prövas av utredningen som ettled i dess arbete. Gällanderegler för produktionsbidrag öppnar redan nu viss möjlighet för dagstidning,som ej är andratidning, att erhålla bidrag. får sålundaenhgt 17 § stödkungörelsen besluta att bidrag skall utgå för sådan tidningunder förutsättning att »det med hänsyn till förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning». a. framgått av i det föregående redovisade motioner har kritik riktats moteffekter av systemet, framför allt i de fall då två tidningar på sammautgivningsort har ett likartat konkurrensläge. Med hänsyn härtill börutredningen enligt utskottets mening ges möjlighet att, om uppläggningen avarbetet medger detta, med förtur behandla frågor som rör tillämpningen av 17 §.Vidare bör presstödsnämnden utan avvaktande av utredningens bedömning gesmöjlighet att vid till-lämpningen av 17 § besluta om att ge reducerade bidrag iden mån förhållandena ger anledning härtill. Denna utskottets meing bör gesKungl. Maj:t till känna. Underde förutsättningar som sålunda angetts och med den ytterligare ändring avgrunderna för bidrag som förordats i närmast föregående stycke viU utskottet med avstyrkande av yrkandena i motionen 1972: 1595 om tidsbegränsning ochbegäran om nytt förslag till vår- KU1972: 29 11 riksdagen1973 tillstyrka bifall till propositionens förslag i fråga omproduktionsbidrag till dagstidningar. Kungl.Maj:ts förslag i fråga om samdistributionsrabatt för dagstidningar sominnebär högre rabatt än nu och minskade formella krav på samdistributionens art har inte föranlett någon följdmotion. Utskottet tillstyrker förslaget. Ävenvad gäller anslag till pressens lånefond tillstyrker utskottet Kungl. Ettstort antal motioner tar som framgått av redogörelsen ovan förmotionsyrkandena upp frågor om vidgade uppgifter för en kommandepressutredning i förhållande till vad förordade . Ipropositionen 1972: 59 uttalar departementschefen att den kommandepressutredningen utöver stödformerna bör undersöka rationaliseringsmöjligheternainom pressen, bl. a. i fråga om samarbete på produktionssidan. Utskottet villinstämma häri. Det är enligt utskottets mening av stor vikt att hithörandefrågor studeras ingående. TU har i sitt yttrande tUl utskottet understrukit attfrågan om rationaliseringsmöjligheterna ges en vid syftning. Utskottet delardenna uppfattning. Frågor om branschstatistik bör således höra hit, liksom t.ex. utbildnings- och forskningsfrågor. I sammanhanget bör utredningen givetvisöverväga i vad mån statliga stödåtgärder till den ena eller andra verksamheten bl. a. till inom branschen skapade samarbetsorgan är behövliga och möjligaatt genomföra. Pressutredningensuppdrag bör inte begränsas till dagspressen, sådan denna definieras. In ibilden bör också kunna komma frågor om annan press. Utredningen bör såledesockså kunna ta upp rådande förhållanden för populärpress, fackpress samt deorgan som utges av ideeUa och fackliga organisationer. Utredningenkan därvid givetvis få anledning att överväga t. ex. formerna för detnuvarande statliga tidskriftsstödet och frågor om den statligainformationsverksamheten. Mot bakgrund av det stora antalet invandrare i landetoch vikten att tillgodose också deras behov av information m. m. kanutredningen även behöva överväga de särskilda pressfrågor som därvidaktualiseras. Det genomgående syftet i utredningsarbetet bör vara att värna omopinionsbildningens och nyhetsförmedlingens allsidighet och vitalitet. Detryckfrihetsrättsliga och tryckfrihetspolitiska frågor som aktualiseras isammanhangen bör ingående analyseras. Samråd bör ske med andra utredningar, somär verksamma på områden som berörs. Med hänsyn till vad sålunda anförts hemställerutskottet att A.i fråga om grunder för produktio:iisbidrag till dagstidningar 1. avslårmotionen 1972: 1597 i vad den avser införande av ett 1** 1972. KU 1972: 29 12 särskiltpresstöd till i representerade partier, som ej innehar dagligrikstidning, 2. beträffande maximi- ochminimibelopp för produktionsbidrag bifaller Kungl, Maj:ts förslag ipropositionen 1972: 59 och avslår motionen 1972: 1597, allt såvitt nu är ifråga, 3. beträffande förhöjt bidrag tilltidning som utkommer oftare än en gång avslår motionen 1972: 1597såvitt nu är i fråga, 4. beträffande tidsbegränsning ochbegäran om nytt förslag till vårriksdagen 1973 avslår motionen 1972: 1595såvitt nu är i fråga, 5. beträffande ändringar idagstidningsdefinitionen bifaller Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972:59 och avslår motionen 1972; 1597, allt såvitt nu är i fråga, 6. beträffande möjlighet attbevilja reducerat bidrag i fall som avses med 17 § stödkungörelsen i anledningav motionerna 1972: 165, 1972; 807, 1972: 1594, 1972: 1595, 1972; 1596, 1972:1598 och 1972; 1599, aUa såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet i denna del anfört, 7. beträffande ändringar i. övrigti ifrågavarande grunder dels godkänner vad som anförts i propositionen 1972;59, såvitt nu är i fråga, dels anser motionerna 1972: 206, 1972: 619, 1972:1595, 1972: 1598, 1972: 1599 och 1972: 1600, alla såvitt nu är i fråga,besvarade med utskottets yttrande och hemställan under F, B. i fråga om anslag till produktionsbidragtill dagstidningar med bifall till Kungl. Maj:ts förslag till Produktionsbidrag för dagstidningar för /73 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , C. i fråga om grunder församdistributionsrabatt för dagstid ningar med bifaU till Kungl.Maj:ts förslag godkänner de i propositionen 1972: 59 förordade ändringarna iifrågavarande grunder, D. i fråga om anslag till samdistributionsrabattför dagstidningar med bifall till Kungl. Maj:ts förslag till för /73 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , E. i fråga om anslag till Pressens lånefond medbifall till Kungl. Maj:ts förslag till Pressens lånefond för /73under sjunde huvudtiteln anvisar ett investeringsanslag av , F.i fråga om en pressutredning KU1972: 29 13 ianledning av motionerna 1972:97, 1972: 165 såvitt nu är i fråga, 1972:206såvitt nu är i fråga, 1972:289, 1972:395, 1972: 619 såvitt nu är i fråga, 1972:623, 1972: 807 såvitt nu är i fråga, 1972: 1567, 1972: 1571, 1972: 1594, 1972:1595, 1972: 1596, 1972: 1597, 1972: 1598, 1972: 1599 och 1972; 1600 de sjusistnämnda såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad utskottet anfört om tillsättande av en pressutredning och dess uppgifter. Närvarande:herrar (), (), (), herrar (),i (s), (), i (c), iMalmö (m), i (s), (). Fiskesjö (c), iMalung (s), Schött (m), () och Wictorsson (s). 1)av herrar i (m) och Schött (m), vilka ansett delsatt första stycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: För att öka . . . (= utskottet) . . .produktionsbidragen varit värdefulla. Härutöver vill utskottet dock framhållaatt till tidningarnas ansträngda situation i hög grad bidragit förra åretsbeslut om införande av annonsskatt. dels att det stycke i utskottets yttrande sombörjar på s. 10 med orden »Under de förutsättningar» och slutar på s. 11 medorden »produktionsbidrag till dagstidningar» bort ha följande lydelse: Med tanke på de allvarliga invändningar som kanriktas mot det nu behandlade presstödets konstruktion vill utskottet kraftigtunderstryka att stödet måste betraktas som ett provisorium. Det bör därförockså nu tidsmässigt begränsas att gälla längst intill utgången av . Utskottetförutsätter att den kommande pressutredningen arbetar med sådan skyndsamhet attriksdagen kan föreläggas nytt förslag senast . Under dessaoch de i övrigt i' det föregående angivna förutsättningarna och med denytterhgare ändring av grunderna för bidrag som förordats i närmast föregåendestycke viU utskottet med tillstyrkande av yrkandena i motionen 1972: 1595 omtidsbegränsning och begäran om nytt förslag till 1973 tiUstyrkabifall till propositionens förslag i fråga om produktionsbidrag tilldagstidningar. KU1972: 29 14 dels att utskottets hemställan under punkten A 4bort ha följande lydelse: A 4. i anledning av motionen 1972: 1595, såvitt nuär i fråga, dels godkänner vad utskottet anfört om tidsbegränsning av detförevarande presstödssystemet och dels hos Kungl. Maj;t hemställer att Kungl.Maj:t senast under höstriksdagen 1973 förelägger nytt förslag ompresstödets utformning mot bakgrund av pressutredningens arbete. 2)av herrar och (båda fp), vilka anfört: En fri och mångsidig press är av oerhört storbetydelse för den svenska demokratin. Därför ser vi med oro på nedläggningen avåtskilliga dagstidningar och hotet mot flera av dem som finnsi dag. Vi är följaktligen positiva till ett presstöd som värnar mångsidig ochdifferentierad opinionsbildning. Eftersompresstödjande åtgärder är så angelägna, borde det ha varit särskilt viktigt förberörda utskott att ingående granska propositionerna 1972: 58 och 1972: 59 omreklamskatt och presstöd. Vi beklagar att så inte har skett. har vi begärt yttranden från experter påtryckfrihetsrätt huruvida den kombinaion av differentieradannonsskatt-reklamskatt och selektivt presstöd som propositionerna föreslårstår i överensstämmelse med gällande grundlag. Majoriteten ikonstitutionsutskottet har dock vägrat oss en sådan granskning, och vi finnerdärför utskottets handläggning av denna fråga helt otillfredsställande. Vivill ifrågasätta om de båda propositionerna om reklamskatt och presstöd i förening,främst med hänsyn till de där förekommande diskriminatoriska inslagen, står iöverensstämmelse med tryckfrihetsförordningen. Vår slutsats bUr att bl. a. avdessa skäl bör annonsskatten avskaffas och reklamskatt inte införas. Förnärmare argumentering i denna fråga hänvisar vi tiU den reservation av herrNelander m. fl. som fogades till yttrande 1971 tillskatteutskottet om de tryckfrihetsrätsliga aspekerna. Denna reservation frånförra året återfinns i bilaga 1 till denna reservation; dess analys är giltigockså . Vårsyn på principerna och konstruktionen för presstödet framgår av motionen 1972:1596 av m. fl., till vilken vi hänvisar. Dess synsätt överensstämmerpå en rad punkter med de värderingar som framförts i skrivelser från . Eftersom situationen för vissa tidningar blivit såakut kan vi som ett provisorium ansluta oss till delar av de förslag som läggsfram i propositionen 1972: 59. Detta sker i avvaktan på den utredning som vilänge begärt och med de modifikationer som motionen diskuterar. KU1972: 29 15 Den utredning, som vi föreslår, bör omedelbarttiUsättas. Representanter för pressen och partierna bör ingå i den. Vi beklagaratt regeringen inte efter förra årets riksdagsbeslut om presstödtillsatte denna utredning. Flera av oformligheterna i det nuvarande pressstödetkunde då ha setts över av utredningen och rättats tUl vid årets riksdag.Utredningen bör nu enligt vår mening undersöka presstödets verkningar ochföreslå lämpliga åtgärder med anledning därav. Eftersom förslaget förra årettillkom i stor brådska och utan remiss till sakkunniga instanser och byggerpå samma principer är det särskilt viktigt att utredningen noga följer hurreglerna om produktionsstödet tillämpas och påtalar oformlighetersom uppstår. Iutredningens arbete bör också ingå att pröva verksamma stödåtgärder avgenerell karaktär som kan träda i stället för eller inrättas vid sidanav de nu föreslagna selektiva åtgärderna. motion (1972; 1596)skisserar en rad förslag till sådana generella stödformer. Från principiellasynpunkter anser vi att genereUa åtgärder är att föredra framför selektiva.Utredningen bör också utföra en förnyad ekonomisk analys av den svenskapressens ekonomiska läge sedan den drabbats av bl. a. annons- och reklamskatt.Regeringen har enligt vår mening ett alltför begränsat synsätt på pressensekonomiska svårigheter då man enbart utgår från konkurrenssituationen påutgivningsorten. Utredningenbör vidare granska de skillnader i beskattning och stöd som görs mellanveckotidningar av olika slag. Som vi visat i motionen 1972: 97 finner viindelningen i privilegierade och diskriminerade veckotidningar olustig ochföreslår att utredningen så snabbt som möjligt undersöker detta frågekomplex. Vivill också få undersökt situationen för s. k. förstatidningar, vilka har attkonkurrera med storstadstidningar som delvis får produktionsstöd. Dessalokala förstatidningars situation kan komma att försämras av en skärptkonkurrens, och eventueUa stödåtgärder bör här övervägas av utredningen. Som vianför i motionen 1972: 1596 bör härvid bl. a. övervägas om i de trestorstadsområdena blockregionerna och inte utgivningsorten kan utgöra grundenför vad som är att betrakta som första- resp. andratidning. Vivill komplettera 17 § i presstödskungörelsen. På vissa orter äravståndet i upplaga mellan första- och andratidningen mycket eller ganskaliten. (fp) har t. ex. en upplaga som endast är omkring 700 ex.större än (s) som utkommer på samma ort. Trots att regeringen iförra årets proposition angav en möjlighet för att få bidragenligt motsvarande paragraf och trots att utskottet begärde en generöstUlämpning av den har press-stödsnämndens majoritet avslagit Dagbladsansökan om produktionsbidrag. KU 1972: 29 16 Vi finner därför att harytterligare skäl tillkommit för att komplettera 17 § i presstödskungörelsenenligt den princip som förde fram . Den framgår avmotionen 1972: 1596. En regel bör införas enligt vilken ett lika stort bidragutgår till både första- och andratidningen i de fall där skillnaden mellanresp. tidnings andel av deras sammanlagda nettoupplaga inte överstiger 10procent, dock med den modifikationen att till förstatidning i storstad ej fårutgå högre belopp än till förstatidning utanför storstad. Är skillnaden 20procent eller större bör inget produktionsbidrag alls utgå tillförstatidningen. Är skillnaden mellan bör bidrag utgå efteren proportionellt fallande skala till förstatidningen och fullt bidrag tillandratidningen. Videlar utskottets mening att den utlovade utredningen med förtur bör behandlafrågor som rör tillämpningen av 17 §. Däremot anser vi utskottsmajoritetensförslag om rätt för presstödsnämnden »att ge reducerade bidrag i den månförhållandena ger anledning härtill» otillfredsställande. Denna formulering ärutomordentligt vag hur stort är reducerat bidrag? på vilka grunder skall ettsådant utgå? och erfarenheterna från presstödsnämndens arbete inbjuder intetill nya vakheter i den förordning som nämnden skaU följa. Vi anser att bidragav detta slag helst bör följa automatiskt verkande regler så att utrymmet fördiskretionära och godtyckliga prövningar blir så litet som möjhgt. Vissaandra i motioner aktualiserade frågeställningar bör övervägas av utredningen. a. frågorna om samdistributionsrabatt och om stöd till tidningar som utgesav ideella organisationer ansluter vi oss till utskottets uppfattning. Vibeklagar att den i motionen 1972: 206 aktualiserade frågan om krav på kvalifikationsårinte föranlett någon omedelbar utskottets åtgärd men utgår från att den skallbehandlas av pressutredningen med förtur. Vibeklagar att propositionen inte redovisat hur de nya reglerna för presstödsannolikt kommer att utfalla för olika tidningar. I bilaga 2 till vårreservation återger vi därför de uppgifter som lämnatutskottet. Vi anser därför attutskottets hemställan under A punkten 6 och F bort ha följande lydelse: attriksdagen A 6. beträffande 17 § stödkungörelsen med bifaUtill motionerna 1972:165 och 1972:1596, båda såvitt nu är i fråga, och ianledning av motionerna 1972: 807, 1972: 1594, 1972: 1595, 1972; 1598 och 1972;1599, alla såvitt nu är i fråga, dels beslutar att ett lika stortproduktionsbidrag skall utgå till både första- och andratidningen i faU därskillnaden mellan resp. tidningars andel av deras sammanlagda nettoupplaga inteöver- KU1972: 29 17 , dock med den modifikationen att tUl förstatidning ej skaU få utgåhögre produktionsbidrag än 2,5 milj. kr., samt att, om skillnaden är mellan 10och , bidrag bör utgå efter en proportionellt fallande skala tillförstatidningen medan andratidningen får fuUt bidrag, dels hemställer hosKungl. Maj:t om ändring av stödkungörelsen i enlighet härmed, F.i fråga om en pressutredning med bifall till motionerna1972: 97, 1972; 165, 1972: 1596 de båda sistnämnda såvitt nu är i fråga ochi anledning av motionerna 1972: 206 såvitt nu är i fråga, 1972: 289, 1972; 395,1972: 619 såvitt nu är i fråga, 1972; 623, 1972: 807 såvitt nu är i fråga,1972: 1567, 1972: 1571, 1972: 1594, 1972: 1595, 1972:1597, 1972:1598, 1972:1599 och 1972; 1600 de sex sistnämnda såvitt nu är i fråga som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad ovan anförts om tillsättande av en pressutredningoch dess uppgifter. Bilaga1 till reservationen 2 Reservation(fogad tUl i KU 1971; 32 intagna yttrande tillskatteutskottet beträffande de tryckfrihetsrättsliga aspekterna påpropositionerna 1971; 27 och 28) avherrar (), (), () och i Mahnö (m), vilkaanfört. Skatteutskottethar begärt ett yttrande från "beträffande detryckfrihetsrättsliga aspekterna på prop. 1971:27 och 28". Vi finner detnaturligt och nödvändigt att en sådan granskning görs. Därför har vi upprepadegånger föreslagit att begär utlåtande från experter påtryckfrihetsrätt för att inhämta deras bedömningar. Varje gång vi hemställt omsådana expertutlåtanden i form av utfrågningar och/eller skriftliga yttrandenhar majoriteten i utskottet med 11 röster mot 4 avvisat våra förslag. Dennahandläggning av väsentliga frågor som berör en av grundlagarna är djuptolustig. De båda partier, som gjort en överenskommelse om annonsskatt ochpresstöd, vill hindra minoriteten i utskottet och allmänheten att fåpropositionerna granskade från tryckfrihetsrättslig synpunkt. För ett antal årsedan skrev (KU 1959: 8) att "en minoritetslegitima krav på sakupplysningar i praxis beaktats av majoriteten" vadgäUer utskottsarbetet. Samma instäUning har hävdats av författningsutredningen1963 och grundlagberedningen 1969. Ändå har majoriteten i konstitutionsutskotteti den här frågan nu inte velat KU1972: 29 18 medge minoriteten att få de sakupplysningar ochbedömningar som vi anser centrala för att värdera propositionerna 1971: 27 och28. Resultatet har därför blivit att konstitutionsutskottetinte gjort en seriös bedömning av den fråga som skatteutskottet begärt våruppfattning om. Detta framgår klart av majoritetens skrivelse, som vi finnerytlig och ofullständig. Genom denna handläggning av ärendet i utskottet harinte heller vi kunnat göra den ingående analys som vi hade önskat. Vi finnerdet ändå uppenbart att den kombination av differentierad annonsskatt ochselektivt presstöd, som de båda propositionerna föreslår, reser allvarliga invändningarfrån tryckfrihetssynpunkt. Tryckfrihetsförordningen talar (I kap. 2 §) om att"ej heller vare tillåtet för myndighet eller annat aUmänt organ att pågrund av skrifts innehåll, genom åtgärd som icke äger stöd i denna förordning,hindra tryckning eller utgivning av skriften eller dess spridning bland allmänheten".I "grundlagar" 1969 görs följande kommentar tiUordet "hindra": Hindret behöver ej vara absolut;även åtgärd, som verkar väsentligt försvårande eller ekonomiskt förlustbringandeär otillåten. En skatt, lagd å vissa publikationer på grund av deras innehåll,som klart försvårar utgivningen, kan exempelvis anses som ett hinder. Påliknande sätt torde även positiva ingripanden till stöd för vissa publikationerpå grund av deras innehåll kunna erhålla den faktiska karaktären av hinder förkonkurrerande publikationer, vilka icke kommit i åtnjutande av stödåtgärderna. I ett yttrande tillVectu (Veckopressektionen inom ) harhovrättspresidenten gjort följande bedömning av problemet omskatt på tryckta skrifter: Även om man alltså med tanke pådetta motivuttalande icke bestämt kan påstå att utformningen av den nuvarandevaruskatten på denna punkt strider mot tryckfrihetsförordningen, är detuppenbart att redan en avsevärd höjning av varuskattens procenttal kan görafrågan mera tveksam. Om man i förväg kan bedöma att denna höjning såsom ensäker och mycket sannolik effekt, får till resultat att vissa publikationermåste nedläggas, kan det icke uteslutas att en uppfattnmg att detta resultatär önskvärt inverkar på beslutet. Syftet med åtgärden kan vara sammansatt. Etthuvudsyfte att få in mer pengar i statskassan kan vara förenat med ettsekundärt syfte att en del publikationer, som betraktas som icke önskvärda,skall förkvävas av den höjda skatten. Det är härvid icke möjligt att enbartbeakta syftet hos någon bestämd person. Det räcker i detta hänseende icke medsinnets renhet hos t. ex. finansministern för att göra åtgärden oantastlig urtryckfrihetssynpunkt. Redan möjligheten att i åtgärden kan inläggas ettsekundärt syfte att förkväva vissa publikationer gör åtgärden tvivelaktig. Ur dessa synpunkter kan det icke nog framhållas att manbör undvika alla åtgärder vilkas förenlighet med grundlagen ens kan ifrågasättas.Varje avsteg från en strikt och odiskutabel grundlagstolkning utgör en fara förefterföljd. Varje uppmjukning av skyddet för tryck- KU1972: 29 19 friheten är ett farligt exempel, som kan åberopas iframtiden, då striden måhända icke gäller statens skatteinkomster utanförsvaret för en fri och demokratisk samhällsordning. I sin skrivelse till riksdagensskatteutskott anförde : att enligt TU:s meningtryckfrihetsfrågorna som icke tUI någon del analyseras i propositionen genom utskottets försorg måste bli föremål för ingående prövning, eftersom detryckfrihetsrättsliga/tryckfrihetspolitiska problem, som är förbundna medvarje form av särbeskattning av tidningar och tidskrifter, får en alldelessärskild vikt när som i förevarande fall ett diskriminatoriskt skatteförslagsammankopplas med ett förslag om stöd åt vissa tidningar och tidskrifter. I en skrivelse tiU riksdagenskonstitutionsutskott förklarade vidare : framläggs ett förslag utan någotsom helst försök tiU redovisning av detryckfrihetsrättsliga/tryckfrihetspolitiska problemen. Detta är utomordentligtanmärkningsvärt. Den senaste pressutredningen framlade sina rekommendationerom särskilda samhällsinsatser först sedan en grundlig tryckfrihetsrättsUganalys visat att åtgärderna icke kunde sägas koUidera med gällande rättsregleroch praxis. Också andra uttalanden avframstående bedömare av svensk tryckfrihetsrätt och experter inomtidningsbranschen går i samma riktning. Det kan därför starkt ifrågasättas om de bådapropositionerna 1971: 27 och 28 om annonsskatt och presstöd i förening, främstmed hänsyn tiU de däri förekommande diskriminatoriska inslagen, står i överensstämmelsemed tryckfrihetsförordningen. Då det som ovan framhållits är väsentligt att man"undviker alla åtgärder vilkas förenlighet med grundlagen ens kanifrågasättas" (hovrättspresident 1965) borde således förslaget omannonsskatt avslås. Bilaga 2 till reservationen 2 Kommentarer till beräkningarna av produktionsbidrag fördagstidningar Materialetomfattar de tidningar som enligt presstödsnämndens beslut fåttproduktionsbidrag för . Det är naturUgtvis inte givet att kretsen avtidningar blir densamma för , bl. a. till följd av i prop. 1972; 59föreslagna ändringar i bidragsreglerna. Beloppen förden enskilda tidningen kan slutligt komma att ligga på en annan nivå än denberäknade. För både årsvikt och annonsandel har nämligen siffroranvänts, eftersom uppgifter inte fanns att tillgå då beräkningarnautfördes. KU 1972: 29 ocs o ts >o >o m >o lo o OO vo 00 omoora\OOfa\a\c\fnrt u-i(j\rtOrtTi-rtOsooovor- (S rtC4 C< rt rt rt rt rt o\t--»nooooo rNO\0\00000 lo 1 »nT-I o o o o o o