bet · FV01JuU23 · 1972-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1972 JuU 1972:23 betänkande i anledning av motionangående val av nämndeman. I motionen 1972:910 av m. fl. (s) hemställs dels att beslutar sådan ändring av 4kap, 8 § att valperioden för val av nämndemän sammanfaller medden period som gäller för val av kommunfullmäktige och att, när nämndeman avgårunder den tid för vilken han blivit vald, fyllnadsval görs för återstoden avdenna tid, dels att vederbörande utskott utarbetar härför erforderlig lagtext. Redogörelseför motionsskälen lämnas nedan. Enligt 4 kap, 5 § rättegångsbalkenutses nämndeman i tingsrätt genom val, som förrättas av kommunfullmäktige. Hörtill domsaga mer än en kommun, fördelar rätten antalet nämndemän mellankommunerna i förhållande till deras folkmängd. Varje kommun skall dock utseminst en nämndeman, I avsaknad av föreskrift rörande valmetod gäller att valensker med enkel röstövervikt, dvs, enligt majoritetsvalmetod. Inom flerakommuner tillämpas dock - efter överenskommelse mellan de i fullmäktigeföreträdda politiska partierna - proportionalitetsprincipen vid fördelning avnämndemansplatserna mellan partierna. Enligt 4 kap, 8 § väljs nämndeman för sexär. Detta gäller även då efterträdare skall väljas till den som avlidit ellereljest avgått för vilken han valts. Efterträdaren skall såledesdå utses icke för återstoden av den avgångnes valperiod utan för nya sex är. Även nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Enligt7 § lagen (1969:246) om fastighetsdomstol förrättas valet av kommunfullmäktigei kommun som ensam bildar domsaga samt i annat fall inför tingsrätt av valmänsom utses av fullmäktige i varje kommun inom domsagan. Enligt 6 § samma laggäller för nämndeman i fastighetsdomstol, såsom för nämndeman i allmänhet, envalperiod av sex är. Avgår nämndeman skall emellertidnytt val avse återstående del av . Det kan här tilläggas att särskildaregler om vattenrättsnämndemän saknas sedan vattendomstolarna inordnats i tingsrättsorganisationen.Enligt 11 kap, 2 § fjärde stycket vattenlagen skall som nämndeman ivattendomstol tjänstgöra nämndeman i fastighetsdomstol inom vattendomstolensjurisdiktionsområde. Nämndeman i länsskatterätt och länsrätt utses enligtstadgande i lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt genom val som förrättas av eller, om i länet finns kommun som ej ingår ilandstingskommun, av och kommunfullmäktige. Valperioden är sex är.Vid ledighet skall ny nämndeman utses för återstående tid. Enligt 8 § kommunallagen väljs kommunfullmäktige för enperiod av . Förarbeten m. m. 1 fråga om valmetod ochvalperiodens längd föreslog processkommissionen (SOU 1926:31 s. en annan ordning än den som upptogs i . Beträffandevalmetoden yttrade kommissionen bl. Där valet avser allenast en endanämndeman, är frågan utan betydelse. Men så snart flera skola väljas, uppstårfaran för att, å ena sidan, majoritetsvalen skola möjliggöra för en majoritetatt bemäktiga sig alla platserna och därmed väcka misstro hos minoriteten och,å andra sidan, proportionella val skola bliva ett troget återgivande avpartipolitiska motsättningar inom valkorporationen och därmed införa dessaockså i domstolen. Bygges lekmannadeltagandet i rättsskipningen på val så somhär förutsatts, måste det emellertid vila också pä den förhoppningen, att dessaval icke få en så tillspetsad form vare sig i den ena eller den andrariktningen. har emellertid trott det vara nödvändigt beredanågon säkerhet mot att majoriteten missbrukar sin ställning och därför anslutitsig till den av kommunallagarna anvisade utvägen att, med bibehållande av majoritetsvalsom regel, proportionella val skola äga rum, om tvä eller flera skola väljasoch en viss kvotdel av de väljande sä yrka. Vad gäller valperiodens längd anförde kommissionen: Val av nämndeman avser förnärvarande av sex är. En valperiod av sådan längd är ägnad att befordrakontinuiteten inom nämnden, men den torde ä andra sidan ofta vara anledningentill de avsägelser efter tvä års tjänstgöring, som förekomma och som förarbetet inom nämnden äro mindre lämpliga. har vid övervägandeav denna fråga ansett en sänkning av valperiodens längd till varavälbetänkt. Avgår nämndeman , bör fyllnadsval ske för den tid,som återstår. Att i stället för denna anordna val av suppleanter förnämndemännen, vilka inträda i dessas ställe, torde icke vara erforderligt ellerlämpligt. Valen synas alltså böra ordnas sä, att fasta valperioderom gälla för varje nämndemansplats, och icke i överensstämmelse med dennuvarande ordningen, enligt vilken varje nämndeman väljes för den bestämdavalperioden av sex är, oberoende av om hans företrädare suttit i nämnden heladen period, för vilken han valts, eller icke. Däremot torde det vara lämpligtatt icke låta alla nämndemansplatserna inom ett tingslag vara föremål för valsamtidigt, I synnerhet i de större städerna, där valet omfattar ett mycketstort antal platser, är det givetvis fördelaktigare att uppdela detta antal igrupper, som äro föremål för val under olika är. Valet kommer då varje gång attomfatta ett mindre antal och blir därigenom lättare att utföra. Inomdomkretsar, där varje valkrets väljer endast en nämndeman, har en dylik ordningnaturligtvis icke samma betydelse, men för bevarandet av kontinuiteten inomnämnden torde även där en viss fördel stå att vinna, om de olika valkretsarnafördelas i grupper som förrätta val skilda år. fördelning böra genomföras så, att inom varje domkrets enfjärdedel av nämndemansplatserna är föremål för val varje är. Processlagberedningen fann däremoti sitt förslag till rättegångsbalk (SOU 1938:44 s, 102 ff,) inte tillräckligaskäl föreligga att ersätta majoritetsvalen med proportionella val och uttaladehärtill bl. Den proportionella valmetoden lederlätt till skarpare motsättning mellan olika väljargrupper än som beträffandedessa val kan anses lämpligt Denna metod förutsätter, att den nuvarandeordningen med ett successivt förnyande av nämnden efter varje uppkommen ledighetövergives och i stället införas valperioder med val på en gång av ett större antal ledamöter,---- Den nuvarande ordningen med nämndens successivaförnyelse innebär stora fördelar. Den utgör en viss garanti mot alltför tätaväxlingar i nämndens sammansättning, och därigenom ernås större kontinuitet inämndens arbete. Processlagberedningen föreslogockså ett bibehållande av den gamla ordningen såvitt avser valperiodens längdutan att motivera varför processkommissionens förslag om fasta valperioder ickeföljdes. Beredningen anförde i huvudsak endast att anledning att förkortatidsperioden inte torde finnas. Efter ikraftträdande har frågan omvalperiodens längd behandlats av rättegångskommitté i dess betänkandemed förslag till vissa ändringar i m. m, (SOU 1953:26 s, 129f,). Kommittén fann dock ej skäl att föreslå någon ändring i gällandebestämmelser. Kommittén anförde härom följande: Föreskriften att nämndeman skallväljas för sex är, vare sig företrädaren avgått ellervalperioden utgått, synes kommittén välmotiverad. Nämndemansuppdraget börbetraktas som ett i hög grad personligt uppdrag, och ett nyval av nämndeman böravse att en person väljes för en ej alltför och icke att utfylla enför en avgången nämndeman bestämd period. Om en ordning med fyllnadsvalinföres, skulle nämndemän ej sällan komma att väljas för mycket korta perioder.Att med den gällande ordningen nämndemännens valperioder småningom komma attbli mycket skiftande, även i de domstolar där de ursprungligen valts för sammaperiod, medför en successiv förnyelse som endast är till gagn. Olägenheternaför de väljarkorporationer, som ha att välja flera nämndemän, synas ickeavsevärda. Domstolsordförandena ha enligt 4 kap, 5 § sista stycket RB attanmäla, dä nämndeman skall väljas, och att fullgöra denna skyldighet kan ickegärna medföra några svårigheter, om lämpliga anteckningar föras. I motioner till riksdagföreslogs sådan ändring av bestämmelserna om valperioder för nämndemän att,när nämndeman avgick för vilken han blivit vald, fyllnadsvalanställs för återstoden av . Som motivering i motionerna framhölls bl,a, att den successiva förnyelsen av nämnderna skulle komma att äventyra enönskvärd proportionalitet vid nämndemansval. Som skäl för en allmän övergångtill fasta valperioder framfördes ytterligare, att det nuvarande valperiodsystemet sätter nämndemansvalen i särklass blandkommunala val och medför att ett större antal val måste förrättas än vad eljestskulle behöva bli förhällandet. Första lagutskottet avstyrkte i sitt avriksdagen godkända utlåtande (ILU 1954:27) bifall till motionerna och anfördetill stöd för sitt ställningstagande bl. a, följande: Såsom framhälles i motionerna----- förekommer på mångahåll att nämndemänväljas medelst gemensamma vallistor, där platserna fördelats mellan de olikapartierna i förhållande till dessas styrkeförhållanden inom den kommunalarepresentationen. En sådan ordning vid valen är givetvis lättast att genomföra,därest alla nämndemansbefattningar i valkretsen bli föremål förnyval. Det är även tydligt, att olägenheterna av den nuvarande ordningen blistörre ju fler nämndemän som skola utses inom valkretsen. Vissa praktiska skälkunna sålunda obestridligen anföras till stöd för en reform av ordningen förval av nämndemän i den av motionärerna angivna riktningen. Emellertid möta principiella betänkligheter mot en sådanreform. framhållit är nämligen nämndemansuppdra-getett i hög grad personligt uppdrag, som bör ges en viss person för viss ickealltför och icke endast för att utfylla en för en avgången nämndeman bestämdperiod. Lägger man sålunda huvudvikten vid nämndemansbefattningens personliganatur, ter det sig ej heller mest angeläget, att nämnden till sinsammansättning alltid noggrant återger den politiska sammansättningen avkommunalrepresentationen och troget återspeglar varje fluktuation ipartiställningen inom denna, 1 stället framstår det som önskvärt, att ennämndeman som befunnits skickad för sitt uppdrag skall kunna omväljas för nyamandatperioder oavsett den tillfälliga styrkan hos det politiska parti, frånvilket han ursprungligen må ha utsetts. Utskottet vill även ifrågasätta, om det nuvarande systemetär förenat med så avsevärda praktiska olägenheter som motionärerna synas viljagöra gällande. Man torde ej böra överdriva svårigheterna att redan med nugällande regler upprätthålla en önskad proportionalitet vid nämndemansvalen.Belysande synes vara att man ~ enligt vad utskottet erfarit åtminstone påvisst håll inom stadsfullmäktige i finner det nuvarande systemet merapraktiskt än det av motionärerna föreslagna. Man har nämligen funnit, att detvid successiva nämndemansval blir lättare för en större partigrupp att finnatillräckligt många kvalificerade kandidater, än om alla stadens nämndemänskulle omväljas . Att nämndemansval måste förrättas oftare enligt detnuvarande systemet än om fasta valperioder införas, kan ej nämnvärt tyngavalkorporationernas arbete. Vid 1969 och riksdagarbehandlades motioner med bl, a, yrkanden om proportionell valmetod vid val avnämndemän. anförde i sitt avstyrkande utlåtande ianledning av motioner (KU 1969:34) bl, a, följande: Den valmetod som tillämpas harenligt utskottets mening inte vållat väsentliga olägenheter. Som framhälles iett par av motionerna fördelas nämndemannaplatserna, oaktat regler däromsaknas, i allmänhet med ledning av partiernas styrkeförhållanden. Man bör också- som kommunförbundet anfört i ett yttrande över motionerna beakta att ennämndemans politiska åsikt inte har sä stor betydelse, eftersom det inte ingåri uppgiften att göra politiska bedömningar. Det synes viktigare att personer, som har de erforderliga kvaUfikationerna föruppdraget, utses till nämndemän än att platserna fördelas rättvist mellan partierna. Möjligheterna att rekrytera lämpliga nämndemän torde vara större vid en successiv förnyelse än om alla nämndemän skall utses pä en gång. Utskottet kan sålunda inte finna bärande skäl för en övergång till proportionella val av nämndemän , I utlåtandeöver de vid riksdag väckta motionerna hänvisade utskottet (KU 1970:16)till sitt utlåtande är 1969, Motionerna avslogs av , I förevarande sammanhang kan erinras om vissa uttalandenunder riksdagsbehandlingen och 1971 av frågorna rörande omorganisation avden statliga länsförvaltningen och införande av skatterätt och länsrätt m. m. I fråga om lekmannainflytande i förvaltningsrättskipningenanförde statsutskottet i sitt utlåtande i anledning av prop, 1970:103 (SU1970:132 s. 13) att utskottet inte hade något att erinra mot att dettainflytande tillgodoses genom av valda representanter. Utskottetförklarade sig självfallet ha förutsatt att frågeställningar om ett politisktparlamentariskt ansvar inför valkorporationen inte kan bli aktuella i dettasammanhang. I samband med behandlingen vid föregående års riksdag avprop. 1971:14 med förslag till lag om skatterätt och länsrätt, m. m. upptogcivilutskottet i sitt betänkande (CU 1971:9) en motion rörande tjänstgöringsperiodenför nämndeman i länsrätt och skatterätt. Maj:ts förslag angav dennormala tjänstgöringsperioden till sex är med förebild i ordningen vid deallmänna underrätterna. 1 motionen föreslogs bl, a, under hänvisning tillönskemålet om en anknytning till landstingens och valperioder attnämndeman skulle utses , I sitt av godkända betänkandeavstyrkte civilutskottet bifall till motionen med motivering bl, a, att landstingetsfunktion som valkorporation vid nämndemansval inte får leda till attnämndemansuppdraget uppfattas som förenat med ett politiskt ansvar. Motionärerna anför till stöd försin hemställan bl, a, att den nuvarande ordningen med successiv förnyelse avnämnden medför, att ett större antal val måste företas än om nämnden som helhetvaldes samt att vid de ständigt återkommande val, som förekommer ivalkretsar med ett större antal nämndemän, den av många önskadeproportionaliteten äventyras. Ytterligare anförs i motionen att det i kommuner,som fördelar nämndemanspiatserna efter de olika partiernas styrkeförhållandeninom den kommunala representationen, kan inträffa att nämndeman, som befunnitsskickad för sitt uppdrag, inte blir omvald, beroende på att den politiskasammansättningen i kommunrepresentationen ändrats. Ett sådant förhållandeskulle enligt motionärerna lättare kunna undvikas om för nämnden som helhetmandattiden slutade och sammanföll med den mandattid som gäller förval av kommunfullmäktige. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från justitiekanslern, , hovrätten över ochBlekinge, domstolsväsendets organisationsnämnd, Föreningen , och Svenska kommunförbundet.Hovrätterna har bifogat av dem infordrade yttranden från sammanlagt sjunämndemannaförening-ar vid tingsrätter under hovrätterna. Samtliga remissinstanser utom Svenska kommunförbimdet ochtvå nämndemannaföreningar avstyrker bifall till motionen. Kommunförbundetfinner det befogat att motionsspörsmålet närmare övervägs i lämpligtsammanhang, Justitiekanslern () anser det av flera skäl kunnaifrågasättas om den av motionärerna eftersträvade målsättningen är önskvärd.Såsom framhållits vid tidigare riksdagsbehandling måste enligt JK beaktasnämnde-mannauppdragets karaktär av särskilt förtroendeuppdrag, till vilket ärknutna uppgifter av annan art än politiska. Mot bakgrund härav ter det sig inteangeläget att nämnden alltid troget återspeglar varje fluktuation ipartiställningen inom kommunfullmäktige. Vidare, uttalar JK, skulle också,såsom anförts i berörda utlåtanden av KU, ett övergivande av dethittillsvarande systemet med successiva val kunna medföra täta växlingar inämndens sammansättning och sålunda äventyra den värdefulla kontinuitet inämndens arbete som de successiva valen bidrager till att främja. Olägenheternaav sädana täta skiften av nämndens sammansättning accentueras ytterligare genomden starka förkortning av mandatperioden (från sex är till tre är) som ärinnebörden av motionärernas förslag. Vid kompletteringsval för återstod avmandatperiod blir förkortningen än mer betydande. Mot bakgrund av de angivnasynpunkterna finner JK motionärernas förslag icke böra vinna bifall, finner att den nuvarande ordningen, sommedför en successiv förnyelse av nämnden, måste vara till fördel för såvältingsrätterna som de enskilda nämndemännen. Hovrätten anför till utveckling avsin ståndpunkt: Nämndemannauppdraget är sedangammalt ett uppdrag av utpräglad förtroendekaraktär. Det lekmannainflytande somtillförs underrätterna genom nämnden kan vara ägnat att stärka förtroendet fördessa domstolar. Men för att nämndemännen skall kunna tillföra domstolarnasådana erfarenheter och kunskaper frän verksamhetsområden utanför domstolarnasom främjar en god prövning av målen är det väsentligt att de enskildanämndemännen fär vana och erfarenhet av domstolsarbetet. Med beaktande avnämndemannauppdragets särskilda karaktär, varvid hänsyn också bör tagas tillatt större krav än tidigare ställs pä nämndemännen, bl. a, på grundav ändrade omröstningsregler och reservationsrätt, bör enligt hovrättens meningvalperioden icke avkortas. Hovrätten tillägger att, om detfrån administrativa eller andra synpunkter skulle te sig önskvärt med enreform, det förefaller mera ändamålsenligt att med bibehållande av sex årsmandattid välja hälften av nämndemännen i anslutning till nyvalen avkommunernas beslutande församUng. Fyllnadsval skulle dä avse återstoden avmandatperioden. Hovrätten över och Blekingeframhåller bl, a, att utvecklingen mot en ökad tillämpning avproportionalitetsprincipen vid val av nämndemän mindre berott på en önskan attpoUtisera nämndemannauppdraget än på att inga andra organ änpartiorganisationerna kunnat föra fram förslag på personer lämpliga föruppdraget. Detta har icke därigenom ändrat karaktär och torde alltjämtuppfattas som ett personligt uppdrag. Redovisningsskyldighet i förhällande tillpolitiskt parti för dess utförande utesluts enligt hovrättens mening av dentystnadsplikt som åligger domare beträffande vad som förekommer vid rättensöverläggning till dom. Hovrätten anser det vidare vara en fördel att nämndenförnyas successivt. Härigenom har nämnden nödig erfarenhet av domstolsarbetet,vilket måste vara en förutsättning för att allmänhetens förtroende för nämndenskall bibehållas. Hovrätten kan därför icke förorda en sådan ändring attnämndemansvalen skall sammanfalla med kommunfullmäktiges mandatperiod. Med dekrav som ställs på nämndemännen är det erforderligt att dessa får ägnaförhällande-vis åt domstolsarbete. Det måste också därför ansesolämpligt att avkorta valperioden för nämndemän. Slutligen anför hovrätten: Till stöd för den föreslagnaändringen har av motionärerna åberopats ett specialfall nämhgen att ennämndeman som befunnits skickad inte blir omvald när den sexårigamandatperioden utgår p. g, a. att den politiska sammansättningen ikommunalrepresentationen ändrats. Även om det icke kan förnekas att detbeskrivna fallet kan inträffa, torde likväl böra framhållas att valmetodenrymmer tillräckliga möjligheter att genom överenskommelse mellan partierna inämnden behålla personer som vunnit särskilt förtroende. Det synes numera varalika vanligt som tidigare att personer med intresse och fallenhet för uppgiftenbehåller nämndemansuppdraget mycket långa perioder. Stockholms nämndemannaföreningfinner att den stabilitet och kontinuitet som följer av den nuvarande ordningenväger över de av motionärerna påtalade nackdelarna. vid framhålleratt det fordras av erfarenhet frän domstolsförhandlingar ochöverläggningar för att nämndeman i sin domargärning skall kunna göra en insatsoch anser att mandattiden inte bör sänkas till tre är. a. attnämndemannauppdraget i flera avseenden avviker från andra kommunala uppdrag.Nämndemannen ställs inte sällan inför svåra avgöranden som kan vara av storbetydelse för den människa han blivit satt att döma. Även om det inte ärmeningen att nämndemannen skall tillägna sig juridiska kunskaper utan framföralekmannasynpunkter, är enligt föreningens uppfattning den erfarenhet avdomstolarnas arbete som en längre tids tjänstgöring ger av stor betydelse. Enlängre sammanhängande valperiod är sålunda till stöd för nämndemannen. Deolägenheter som enligt motionärernas mening följer av nu gällande bestämmelserom valperiodens längd anser föreningen vara små i jämförelse med de fördelargällande valperiod erbjuder. tillstyrker bifall tillmotionen utan motivering. avstyrkerbifall till motionen bl. a. under framhållande av att det förhällandet attvalet förrättas av kommunens fullmäktige inte får leda till attnämndemannauppdraget uppfattas som förenat med politiskt ansvar. vid anser att densexåriga valperioden bör bibehållas och uttalar till stöd härför följande: Med hänsyn till att de förekommandemålen vid tingsrätterna ofta ställer stora krav på omdöme och erfarenhet är detenligt styrelsens mening angeläget att mandatperioden inte görs alltför kort.Endast genom att delta i handläggning av olika mål kan nämndemannenskaffa sig den samlade erfarenhet och överblick som är oundgängligen nödvändigför ett självständigt ställningstagande och som därför utgör en väsentlig delav grunden för lekmannainflytandet vid våra domstolar. Föreningen säger sig inte ha någotatt erinra mot en lämplig teknisk samordning av valet av nämndemän med andraval. vid anser detvara en nackdel att varje nämndemans valperiod är personlig och knuten tillhonom. Föreningen åberopar att det med tillämpning av proportionalitetsprincipenkan inträffa - och vid tingsrätten också inträffat att en väl skickadnämndeman ej omväljs eftersom hans valperiod löpt ut efter ettkommunfullmäktigeval som inneburit en förskjutning av partiernas mandat i fullmäktige.Dylika brister i nuvarande ordning skulle enligt föreningens mening undanröjasom nämndemännen väljs för en i förväg fastställd period med nyval för allanämndemän och med fyllnadsval endast för återstoden av perioden. Föruppnående av önskvärd proportionalitet synes det föreningen däremot intenödvändigt att valperioden för nämndemän sammanfaller med valen till kommunfullmäktigeäven om praktiska skäl talar härför. () delarmotionärernas uppfattning att den nuvarande ordningen med successiv förnyelseav nämndemännen innebär vissa nackdelar. Sålunda vållas både domstolen och dekommunala organen besvär av att det frän tid till annan måste föranstaltas omval av nämndeman. Emellertid talar enligt :s mening övervägande skäl mot enändring i den riktning som motionärerna anger. Till utveckling av sin meninganför följande: För tingsrätternas del uppkommeremellertid den största administrativa omgången när nyval av nämndeman skett.Rätten skall då bl. a. kontrollera att den som utsetts är valbar och se tillatt nytillträdande nämndeman avlägger domared. Om alla nämndemän skulle väljaspå en gång, blir följden att de administrativa göromål som antytts härkoncentreras i stället för att som fördelasförhållandevis jämnt i tiden. Detta skulle särskilt för större tingsrätterinnebära en allvarlig olägenhet. Den reduktion av mandattiden till hälften somföreslås innebär självfallet också en radikal ökning av den administrativaomgången. I samma riktning verkar principen med fyllnadsval till den normalamandattidens slut. Det kan anmärkas att f. n. har flera än1 000 nämndemän. Vad som sagts nu om denadministrativa omgång som skulle bli följden av en ändring i den riktning sommotionärerna önskar får naturligtvis inte hindra en reform om betydande vinsteri andra hänseenden kan bli följden. I detta hänseende vill anföra. Huvudsyftet med motionen är att nämndemännen i så storutsträckning som möjligt skall utses genom proportionella val. Det framstårenligt DONs mening som angeläget att nämndemännen, som bl. a. ger allmänheteninsyn i domstolens arbete och därigenom ger domstolen en särskild förankringhos medborgarna, företräder så många grupper inom samhället som möjligt. Ettmoment som kan medverka till att säkra en sådan bred förankring ärproportionella val. Nämndemännen har emellertid också en betydelsefull roll somdomare. De har sålunda på senare är även tillförsäkrats ökat inflytande ochindividuell reservationsrätt. Nämndemannens person är därför av väsentligbetydelse.