bet · FV01KU10 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:10 betänkande i anledning av motionerangående insyn i kommunala bolag och stiftelser. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972:52 av m, fl, (fp) i viss del(hemställan punkten 4) och motionen 1972:390 av m. fl. (m) i viss del(hemställan punkten I i den del den omfattar insyn i kommunala bolag). i motionen1972:52 i här aktuell del: "att hos Kungl, Maj:t begär------ 4.att förslag framläggs till åtgärder för vidgad insyn i och kontroU avkommunala bolag och stiftelser i enlighet med vad som anförs i motionen";samt i motionen 1972:390 i här aktuell del: "att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller 1. att denna motion och motion 294 överlämnas tUlutredningen om den kommunala demokratin för beaktande av vad däri anförts omden kommunala demokratin". I motionen 1972:52 framhålls, attkommunala bolag inrättats i allt större utsträckning under senare år.Motionärerna förklarar, att den kommunala verksamheten i vissa faU är välanpassad att bedrivas i bolagsform. Från demokratisk synpunkt anser man dock,att det ökande användandet av bolagsformer fått negativa konsekvenser. För attöka medborgarnas möjligheter tUl insyn i och kontroll av verksamheten framförsett flertal förslag till åtgärder. I motionen föreslås bl. a. rätt förkommunfullmäktiges ledamöter att närvara vid bolagsstämmorna och att där ställafrågor, rätt för kommunfullmäktige att förrätta val av styrelseledamöter ikommunala bolag och rätt för kommunens revisorer att granska de kommunalabolagens räkenskaper. Vad som anförts om kommunala bolag anses också varatillämpligt beträffande stiftelseägda kommunala företag. I motionen 1972:390 hänvisas tUlvad som anförts i motionen 1972:294 (m) i avsnittet En levande folkstyrelse. Idetta hävdar motionärerna att ett alltför vanligt sätt att undandra viktigkommunal verksamhet offentlighetens kontroU är att bedriva den i bolagsform. Ikommunallagen bör därför tydligare än nu stadgas antingen att sådan verksamhetinte får drivas av aktiebolag eller att kommunägda bolag med monopolstäUning avallmän servicekaraktär skall vara underkastade samma offentiighetsregler somstatliga och kommunala myndigheter. 1 övrigt hänvisas till motionerna, 1 1972.4 saml. Utredningen om den kommunala demokratin Enligt Kungl, Maj:ts bemyndigandeden tiUkallades utredningen (C 1970:29) om den kommunalademokratin för att undersöka möjligheterna tUl ett vidgat och fördjupatmedborgerligt engagemang i den kommunala verksamheten. I utredningsuppdragetingår att behandla formerna för insyn och inflytande i kommunala bolag ochandra särskUda rättssubjekt. 1 denna del anförs i direktiven följande: En kartläggning av hithörandeproblem har gjorts av kommunalrättskommittén i betänkandet Kommunala bolag(SOU 1965:40) och i remissyttrandena över detta. Denna kartläggning bör tjänasom utgångspunkt för nya överväganden i belysning av erfarenheter som vunnitssedan betänkandet avgavs. Åtgärder som har berörts torde i allmänhet kunnavidtas utan lagändringar. De sakkunniga bör emeUertid oavsett förslagenskaraktär göra en fullständig redovisning av åtgärder som enligt de sakkunnigasuppfattning lämpligen bör komma i fråga. En sådan redovisning bör kunna bUvärdefull för den aUmänna debatten och för överväganden i kommunerna i frågorom stärkandet av den kommunala demokratin i den egna kommunen. Frågans behandling vid riksdag Motioner med liknande syfte som denu förevarande behandlades även vid riksdag. En utföriig redovisningav ärendets tidigare behandUng och Svenska kommunförbundets remissyttrandenlämnas i utskottets betänkande 1971:41, tiU vUket här hänvisas. I sitt avstyrkande utlåtande framhöU utskottsmajoriteten(s, c), att det med hänsyn tUl kommunaldemokratiutredningens uppdrag inte varbehövligt med något initiativ från sida. Vidare uttalade man, attdelfrågan om kommunala bolag inte bör särbehandlas, då den nära sammanhängermed övriga frågor om demokrati. I en reservation av fyra ledamöter (2 fp, 2 m)hemställdes, att med anledning av motionerna 1971:103 och 1971:114,båda såvitt då var i fråga, samt 1971:540 i skrivelse Hll Kungl. Maj:t skullehemställa om förslag till om former för en förbättrad insyn i ochkontroll av de kommunala bolagen och stiftelserna. Reservanterna ansåg, attutskottets yttrande borde ha haft följande lydelse: Den kommunala verksamheten bedrivsi stigande omfattning i form av bolag eUer stiftelser. Detta är en i vissaavseenden nödvändig utveckling. Den ökade bolagsbUdningen medför emellertidsamtidigt vissa från demokratisk synpunkt mindre önskvärda konsekvenser.Fullmäktiges möjligheter tiU insyn i och kontroU av bolagsverksamheten ärmindre än i fråga om verksamhet som bedrivs av kommunala nämnder och styrelser. Ett flertal åtgärder kan vidtas för att öka dendemokratiska styrningen och kontrollen av de kommunala bolagen ochstiftelserna. Kommunfullmäktige kan ges rätt att delta i bolagsstämmorna(motsvarande) och där ställa frågor om verksamheten. Möjlighet kan öppnas att ifuUmäktige rikta interpellation också till ordförande i kommunalt bolag ellerkommunal stiftelse. Kommunens ordinarie revisorer kan ges rätt att granska ävenbolagens och stiftelsernas räkenskaper. möter i dessa organ kan göras av kommunfullmäktige ochberedas av dess valberedning. Dessutom kan bolagens och stiftelsernasinfomiation till kommunfullmäktige och tUl allmänheten på olika sättförbättras. Det är angeläget att dessa möjligheter tUl en förbättradinsyn i de kommunala bolagens och stiftelsernas verksamhet blir föremålför övervägande och att resultaten av dessa överväganden delges iform av förslag tiU lagändringar. I enlighet med utskottetshemställan avslog motionsyrkandena. För fullgörande av vissasamhällsuppgifter har kommunerna funnit det lämpligt att inrätta kommunalabolag och andra särskilda rättssubjekt. Detta anses tUlåtet, om företagetfaller inom ramen för kommunens kompetens och om kommunen enligt gällandeförfattningar inte är skyldig att driva verksamheten i egen regi, I motionerna 1972: 52 och 1972: 390 begärs, att förslagtUl åtgärder framläggs i syfte att öka medborgarnas möjligheter till insyn ioch kontroU av den kommunala verksamhet som drivs i bolags- och stiftelseform.Även om kommunallagen inte är tillämplig på de nämnda rättssubjekten, ärkommunens inflytande över dessa verksamhetsformer i praktiken betydande. Detgörs emeUertid gäUande på annat sätt än vid nämnd förvaltning. Kommunen kanvidare i viss utsträckning öka sitt formella inflytande genom föreskrifter ibolagsordningen och stiftelseurkunden eUer genom avtal med de särskildarättssubjekten. Därvid bör uppmärksammas, att kommunallagens regler ärtillämpliga på det kommunala beslutsfattande, som berör förhåUandet mellankommunen och t. ex, ett kommunalt bolag. En kommunmedlem kan sålunda enligt devanliga besvärsreglerna överklaga ett fullmäktigebeslut om aktieteckning ellerom ingående av avtal rörande verksamheten. Inom ramen för gällande lagstiftningär det därtill möjligt för bolagen att inbjuda exempelvis kommunfullmäktigesledamöter till deltagande i bolagsstämmorna. En fuUmäktig kan därvid medgesrätt att yttra sig och ställa frågor. Det anförda utesluter självfallet inte, att frågor, somhänger samman med kommunens och medborgarnas formella insyns-och kontrollmöjligheterav här aktuell verksamhet, förtjänar uppmärksamhet. Insikten härom harbl. a. lett till att frågan hänskjutits till olika utredningar för prövning. Eningående kartläggning av hithörande problem gjordes av kommunalrättskommittén ibetänkandet Kommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt för kommunalverksamhet (SOU 1965:40), 1 uppdraget för den parlamentariska utredning, somtUlkallades 1970 om den kommunala demokratin, ingår att särskilt ta upp frågan ombl. a, formerna för insyn och inflytande i bl, a, kommunala bolag ochstiftelser. Som utskottet framhöll i sitt utlåtande vid riksdag kandet förutsättas, att de frågor som aktualiserats i förevarande motions- yrkanden kommer att bU föremål för utredningens överväganden. Utskottet avstyrker därför ifrågavarandemotionsyrkanden. att avslår motionerna1972:52 och 1972:390, båda såvitt nu är i fråga Närvarande: herrar i Luttra (c), (),(). * (s), (), herrar i (s), (), i (m), i EskUstuna (s), (),Fiskesjö (c), Schött* (m), i (s), () och iSundsvall (c), * Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), i (m), Schött (m)och (), viUca ansett att utskottets yttrande och hemstäUan bort haföljande lydelse: Den kommunala verksamheten bedrivsi stigande omfattning i form av bolag eUer stiftelser. Detta är en i vissaavseenden nödvändig utveckUng. Den ökade bolagsbildningen medför emellertidsamtidigt vissa från demokratisk synpunkt mindre önskvärda konsekvenser.Fullmäktiges möjligheter tiU insyn i och kontroll av bolagsverksamheten äravsevärt mindre än i fråga om verksamhet som bedrivs av kommunala nämnder ochstyrelser. Ett flertal åtgärder kan vidtas för att öka dendemokratiska styrningen och kontroUen av de kommunala bolagen och stiftelserna.Förslag härom har framförts i motionerna 1972:52 och 1972:390. Bland dessa kannämnas rätt för kommunfullmäktige att närvara vid bolagens stämmor och därstäUa frågor, rätt att i fullmäktige rikta interpellation tiU bolagsstyrelsesordförande, rätt för kommunens revisorer att granska också bolagens räkenskapersamt skyldighet för bolagsstyrelse att fortlöpande informera kommunens styrelseom bolagets verksamhet och att ge allmänheten en fyllig informationdärom. Med hänsyn tiU bolagens och stiftelsernas ökade betydelseinom den kommunala verksamheten är det nödvändigt, att dessa möjligheter tiU enförbättrad insyn i de kommunala bolagens och stiftelsernas verksamhet snarastblir föremål för övervägande och att resultaten av dessa överväganden delgesriksdagen i form av förslag tUl lagändringar. att rUcsdagen i anledning av motionerna 1972:52 och1972:390, båda såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:t begär förslag tUlåtgärder för vidgad insyn i och kontroll av kommunala bolag ochstiftelseföretag.