bet · FV01UbU2 · 1972-12-31 00:00:00 — Utskottet, som inte finner det möjligt att inuvarande läge ta ställning till en utvidgad försöksverksamhet just iÖstersund, erinrar om att U 68 avser lägga fram förslag omdimensioneringen av den högre utbildningen. Behovet av utbildning av ungdoms-och fritidsledare kommer därvid att tas upp i ett större sammanhang. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till yrkandet i den förevarandemotionen 1972: 707. Imotionen 1972: 1099 föreslås en ökad examination av tandhygienister. Bristenpå tandhygienister är enligt motionärerna stor. Frågan omtandhygienistutbildning har tidigare behandlats av stats- utskotteti utlåtandena : 188 och 1970: 135. Utbildning av tandhygienister anordnasf. n. enhgt särskilt beslut av Kungl. Maj:t försöksvis i och Örebro.Enligt vad utskottet erfarit har tillstyrktStockholms läns landstings framställning till Kungl. Maj:t om inrättande avtandhygienistutbildning i . Utskottethar inhämtat från att behovet av tandhygienister f.n. är svårbedömt. Skolöverstyrelsenhar i skrivelse till Kungl. Maj:t redovisat erfarenheterna avden försöksvisa utbildningsverksamheten. Överstyrelsen anser att utbildningenav tandhygienister bör bygga på genomgången tandsköterskeutbildning och vissyrkeserfarenhet som tandsköterska. Vidare anför överstyrelsen att om det bedömsnödvändigt att öka kapaciteten ytterligare bör utbildningen förläggas till nyautbildningsorter. har uppfattningen att förutsättningarhärför finns och avser att noggrant följa utvecklingen på området. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1972:1099. Imotionen 1972: 1165 hemställs att anvisar . för vidgadförsöksverksamhet med särskild invandrarklass på tvåårig social linje igymnasieskolan. Enligt statsrådsprotokollet bör Kungl. Maj:t ävenfortsättningsvis besluta om inrättande av nya sådana klasser. Utskottet, somhänvisar till detta uttalande, utgår från att frågan om ytterligareinvandrarklasser kommer att prövas i vanlig ordning av Kungl. Maj:t närframställning om inrättande av sådan klass föreligger och avstyrker därförbifall till ifrågavarande yrkande. statsrådsprotokollet upptagna frågan om den framtidagymna-sieinspektörsorganisationen avser utskottet att behandla i ett senaresammanhang med motionen 1972: 695. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. bemyndigar Kungl. Maj:t attbesluta om statsbidrag till , 2. bemyndigar Kungl. Maj:t attmeddela särskilda bestämmelser om statsbidrag till den gymnasiala utbildningenför svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade, 3. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionen 1972: 1165 såvitt nu är i fråga till Bidragtill driften av gymnasieskolor för /73 anvisar ettförslagsanslag av 1 , 4. avslår motionen 1972: 707, 5. avslår motionen 1972: 1099, 6. till Bidrag till driften avlantbrukets yrkesutbildning för /73 anvisar ett förslagsanslagav , 7. bemyndigar Kungl. Maj:t attmeddela bestämmelser om stats- bidrag till skogsbrukets yrkesutbildning enligt vad somförordats i statsrådsprotokollet, 8. till Bidrag till driften av skogsbruketsyrkesutbildning för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till driften avhögre kommunala skolor. Maj:ts förslag (punkterna D 17D 18, s. 241243) ochhemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. till Statligarealskolor ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill driften av högre kommunala skolor ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av riksinternatskolor. Kungl.Maj:t har (punkt D 19, s. 243245) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta erforderliga övergångsåtgärder i samband medavvecklingen av som riksinternatskola, 2. till Bidragtill driften av riksinternatskolor för /73 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1972: 685 av herrEngkvist m. fl. (s, c, fp, m) hemställs att hos Kungl. 1. attorganisationskommittén för riksinternatskolor vid sitt fortsattautredningsarbete beaktar möjligheten att utnyttja redan existerande resurservid internatläroverk, f. d. , med lämplig anknytning tillregionens kommunala gymnasieskola och också möjligheten att förvandla till riksinternatskola, 2. attskolöverstyrelsen i sitt utredningsarbete angående den fortsatta planeringen avgymnasieskolan särskilt beaktar möjligheten att i Osby-Älmhults gymnasieområdefördela gymnasieskolans linjer enligt i direktiven uppdragna riktlinjer. Genom beslut av (prop. 1970: 53, SU 1970: 134, rskr 1970: 297) har Sigtunastiftelsenshumanistiska läroverk, , Grännaskolan och Viggbyholmsskolaninrättats som riksinternatskolor den 1 juH 1970. Maj:ts uppdragöverväger organisationskommittén för riksinternatskolor f. n. vilka skolformeroch studievägar som bör finnas vid riksinternatskolorna. Av statsrådsprotokollet framgår att det under innevarandeläsår finns lediga internatplatser vid riksinternatskolorna. Det anmäls vidareatt verksamheten vid riksinternatskolan i kommer att läggas ned vidutgången av detta budgetår. Skolöverstyrelsenhar på Kungl. Maj:ts uppdrag lagt fram förslag om förläggningav elevhem av rikskaraktär. I avvaktan på organisationskommitténs fortsattaöverväganden rörande frågan om inrättande och lokalisering av rikselevhem hardepartementschefen inte tagit ställning till överstyrelsens förslag. Utskottethar ingen erinran mot departementschefens ståndpunktstagande härutinnan och ärinte berett att under pågående utredningsarbete göra något uttalande tillförmån för lokalisering av ett rikselevhem till , varom önskemål uttrycksi niotionen 1972: 685. Isamma motion föreslås att yrkar att organisationskommittén skallbeakta möjligheterna att omvandla internatläroverk till riksinternatskola. Medhänsyn till nu rådande rekryteringsläge kan utskottet inte uttala sig för enutvidgning av kretsen av riksinternatskolor. Utskottet vill erinra om attstatsutskottet vid sin behandling av propositionen 1970: 53 angåenderiksinternatskolor i anledning av motionsvis framförda yrkanden om inrättandeav fler riksinternatskolor underströk att utskottet i detta sammanhang intehaft anledning att överväga och uttala sig om vilken eller vilka skolor somnärmast borde komma i fråga om fler än de av Kungl. Maj:t föreslagnariksinternatskoloma borde inrättas. avslog i enlighet medstatsutskottets förslag de då aktuella motionsyrkandena. Utbildningsutskottetkan inte finna att nu har underlag att göra uttalande av deninnebörd som föreslås i motionen angående internatläroverk. Utskottet,som förutsätter att följer givna direktiv i sittutredningsarbete angående den fortsatta planeringen av gymnasieskolan, anserinte att i motionen 1972: 685 framfört yrkande beträffande Osby-Älmhultsgymnasieområde bör föranleda någon åtgärd. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. bemyndigar Kungl. Maj:t attvidta erforderliga övergångsåtgärder i samband med avvecklingen avViggbyholmsskolan som riksinternatskola, 2. till Bidrag till driften avriksinternatskolor för /73 anvisar ett förslagsanslag av , 3. avslår motionen 1972: 685 i vadavser internatläroverk, 4. avslår motionen 1972: 685 i vadavser Osby-Älmhults gymnasieområde. 14.Sjöbefälsskolorna: Utbildningskostnader m. fl. Maj:ts förslag (punkterna D20D25, s. 245253) och hemställer att /73 anvisar 1. till Sjöbefälsskolorna: Utbildningskostnader ettförslagsanslag av , 2. tillSjöbefälsskolorna: Utrustning m. m. ett reservationsanslag av , 3. till ett förslagsanslag av , 4. till Trädgårdsskolan i : Utbildningskostnader ett förslagsanslag av , 5. tillTrädgårdsskolcm i : Materiel m. m. ett reservationsanslag av 127 000kr., 6. till Bidragtill i ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning. Kungl.Maj:t har (punkt D27, s. 255258) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att meddela bestämmelser om statsbidrag enligt de grunder somangetts i statsrådsprotokollet, 2. till Bidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1972: 1143 av herrNordstrandh m. fl. (m) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:tsom sin mening ger till känna att statsbidrag till enskilda yrkesskolor, som isamförstånd med respektive styrelser skall avvecklas, skall upphöra att utgåsenast efter av-veckUngsöverenskommelsen. Maj:t har den 30juni 1971 uppdragit åt att före inkomma meden plan rörande fortsatt avveckling av statsbidrag till viss enskildyrkesutbildning. Som riktpunkt för arbete skall enligtdepartementschefen gälla att statsbidrag vid fall av avveckling skall upphöraatt utgå senast fr. o. m. /74. I motionen 1972: 1143 görs gällande attdepartementschefen, fastän funnit det omöjligt att avvecklastatsbidragen i tidigare avsedd takt, driver på en fortsatt avveckhng. En bedömningav riktigheten och rimligheten i planen för avveckling av statsbidrag måsteenligt motionärerna anstå tills lagt fram sin plan ochdepartementschefen i kommande års statsverksproposition redovisat vilka skolorsom enligt hans uppfattning skall avvecklas. Utskottet behandlade under föregående års riksdag fråganom fortsatta statsbidrag till enskilda yrkesskolor och inhämtade i det sammanhangetkompletterande upplysningar i ärendet från . a. att där avveckling blev aktuell detta skulle ske i fullt samförstånd medvederbörande huvudman och under hänsynstagande till de anställdas intresse. Utskottet har noterat att Kungl. Maj:t i åretsstatsverksproposition angivit som riktpunkt för avvecklingen. utskottetom vad det under föregående års riksdag uttalat om ifrågavarandestatsbidragsgivning. Utskottet förutsätter att för vid senaretillfälle kommer att redovisas vilka skolor som avvecklats och avses bliavvecklade. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att 1. bemyndigar Kungl. Maj:t attmeddela bestämmelser om statsbidrag till enskild yrkesskola som är B-skoIa menej företagsskola enligt de grunder som angetts i statsrådsprotokollet, 2. avslår motionen 1972: 1143, 3. till Bidrag till driften avenskild yrkesutbildning för /73 anvisar ett reservationsanslagav . 16.Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Kungl. Maj:t har(punkt D 28, s. 258259) föreslagit att till Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1972: 1139 av m. fl. (m,c, fp) hemställs att beslutar att inrätta ytterligare 400 bidragsrumoch att därför till Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m.anvisa ett förslagsanslag av . Maj:ts förslag innebär attantalet bidragsrum minskas med 400 till 1 500. I motionen 1972: 1139 föreslåsatt antalet bidrags-rum i enlighet med förslag från bibehållsoförändrat. Det i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag ökade medelsbehovetföreslår motionärerna täcks genom att . överförs från elfte huvudtitelntill nu ifrågavarande anslag. Enligtstatsrådsprotokollet har under budgetåren 1968/691970/71 av det totala antaletbidragsrum ungefär en tredjedel använts för frisörutbildningen. Under sammatidsperiod har antalet anställda inom frisörbranschen minskat med ca 20procent och arbetslösheten ökat starkt. Ungefär 150 elevplatser förfrisörutbildning inom gymnasieskolan är innevarande läsår vakanta. Utskottethar inhämtat att under /71 tagits i anspråk endast 1 701 av deför detta budgetår beslutade antalet bidragsrum 2 000 samt att antalethittills inkomna ansökningar avseende innevarande budgetår visar enytterligare nedgång i behovet jämfört . kunnat finna har inte i den ifrågavarande motionen anförts skäl sommotiverar att departementschefens förslag frångås. Utskottet avstyrker därför bifall till motionsyrkandet ochhemställer att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1139 till Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /73 anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till kostnader för granskning av utfördagesällprov. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt D29, s. 259260) och hemställer att till Bidrag tillkostnader för grcmskning av utförda gesällprov för /73 anvisarett anslag av . Vissa kurser för ingenjörer m. m. Utskottettillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt D 30, s. 260) och hemställer att till Vissa kurser föringenjörer m. m. för /73 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m.Kungl. Maj:t har (pimkt D31, s. 261269) föreslagit att 1. medge attförhandsbesked om statsbidrag till byggnadsarbeten för skolväsendet får lämnasenligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, 2. till Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 33 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla att åtgärdervidtas för att behovsprövningen för statsbidrag till skolbyggnader utvidgastill att omfatta även fritidslokaler, dels motionen 1972: 135 av m. fl. (fp)vari hemställs att beslutar hemställa att Kungl. Maj:t utfärdar sådanändring i statsbidragsbestämmelserna för skolbyggnader att det blir möjUgt förkommuner att erhålla kompensation för den merkostnad som kan bli följden av attäldre skollokaler omändras för att passa för handikappade elevers behov, dels motionen 1972: 247 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar hemställa att Kungl. 1. utfärdar nya och till dagens samhällsplanering bättreanpassade be stämmelser för statsbidrag till skolbyggnader, 2. föranstaltar om att försöks- och forskningsarbetetkring nya skol byggnadsmetoder intensifieras så att skolbyggnaderna kan bli effektiva och anpassningsbara instrument för de olika skolformernas skiftande innehåll. dels motionen 1972: 1152 av herrar iÖrebro (c) och i (c) vari hemställs att beslutar 1. att statsbidrag skall utgå tillkommun för täckande av hyra i förhyrda skollokaler i en utsträckning somsvarar mot det nuvarande investeringsbidraget, 2. att Kungl. Maj:t därvid ges iuppdrag att utarbeta normer för minimistandard för skollokalerna, delsmotionen 1972; 1160 av () vari hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller om ändring av utrustningslistorna för skolväsendet ienhghet med vad i motionen framförts, delsmotionen 1972: 1166 av herrar Wennerfors (m) och () i vad avserhemställan att till Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Investeringsbehovet inomskolbyggnadsområdet är betydande och har enligt redovisningökat i jämförelse med föregående skolbyggnadsinventering. Överstyrelsen har förlångtidsbudgetperioden redovisat ett totalt investeringsbehov inom skolbyggnadsområdetom minst 800 milj. kr. Kungl.Maj:t föreslår för nästa budgetår en investeringsram på 450 milj. kr. samt attförhandsbesked om statsbidrag till skolbyggnader skall få lämnas inomplaneringsramar av följande storlek, nämligen 400 milj. kr. för budgetåret1973/74 och 350 milj. kr. för /75 samt 100 milj. kr. för vartoch ett av budgetåren 1975/76 och 1976/77. Utskottet tillstyrker förslaget. Detsammanlagda medelsbehovet under detta anslag har för nästa budgetår beräknatstill 206 milj. kr., vilket belopp Kungl. Maj:t hemställer att riksdagenanvisar. Utskottet avstyrker motionen 1972: 1166 såvitt den gäller nuifrågavarande anslag och tillstyrker det av Kungl. Fråganom ändrade bestämmelser rörande statsbidrag till skolbyggnader bereds f. n.inom . I en promemoria med diskussionsunderlag angåendeett nytt statsbidragssystem för skolbyggnader (Ds U 1970: 12) har redovisatssynpunkter på nuvarande statsbidragssystem. a. har anförts att nuvarandehandläggningsordning för statsbidrags- och byggnadsärenden är onödigtkomplicerad och kräver stora administrativa insatser. I promemorian framhållsatt en principiell utgångspunkt för ett reformerat statsbidragssystem förskolbyggnader bör vara att bidragsformen främjar rationalisering ocheffektivitet i skol-byggandet. Promemorian har remissbehandlats. Ettövervägande antal av remissinstanserna anser att de nuvarande bestämmelserna omstatsbidrag till skolbyggnader bör ändras. Remissinstanserna anser bl. a. attden nuvarande handläggningsordningen bör förenklas. I sitt yttrande överpromemorian framhöll bl. enförenkling av handläggningen av skolbyggnadsärendena borde kunna genomförasutan att ifrågasatta förändringar i övrigt av statsbidragssystemet avvaktas.Sedermera har i skrivelse , vilken f. n.remissbehandias, föreslagit vissa förenklingar i den nuvarandehandläggningsordningen. Överstyrelsen har föreslagit bl. a. attlokalbehovsprövningen för gymnasieskolan decentraliseras tilllänsskolnämnderna, att en enbart rådgivande skissgranskning i överstyrelsenblir obligatorisk såväl för , där den nu är frivillig, som förgymnasieskolan, att kravet på huvudritningar och vissa andra bilagor tillansökan om investeringsbidrag slopas samt att den statliga avsyningen slopas inormalfallen. Denuvarande handläggningsbestämmelserna har i väsentliga delar utformats förekommunsammanslagningarna. I samma mån som kommunerna genom sammanläggningarblivit större har tillgången till kvalificerade specialister för den enskildakommunen ökat, och den kan i en annan omfattning än tidigare anförtros att merasjälvständigt handlägga skolbyggnadsärendena.Byggindustrialiseringsutredningen har påpekat angelägenheten av atthandläggningen av skolbyggnadsärendena anpassas till en rationellprojekterings-, upphandlings- och byggnadsprocess. Utskottetär ense med motionärerna om att nuvarande handläggningsordning är onödigtkomplicerad och bör utan dröjsmål kunna väsentligt förenklas. Utskottetföreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetsålunda anfört i anledning av motionen 1972: 247 såvitt nu är i fråga. Denförutnämnda promemorian tar upp frågan om en ny statsbidragsform, nämligenhyresbidrag per elev och år. Förslaget motiveras bl. a. av det allt störreintresset för att samplanera skollokaler och lokaler för andra ändamål samt attintegrera byggandet och utnyttjandet av dessa lokaler. Från samhällets synpunktmåste det vara önskvärt att öka nyttjandegraden av skollokaler. Ett integreratbyggande bör medföra lokalmässiga, personella och funktionella vinster. Vidgenomförandet av sådana integrerade projekt uppstår vissa problem bl. a.beträffande vem som skall förvalta skollokaler och motta statsbidrag föruppförande av dessa. Dessa frågor har utretts av servicekommittén som i sittbetänkande Boendeservice 2 mål, finansiering av servicelokaler, utvecklingsprojekt(SOU 1970: 68) lagt fram vissa förslag om nuvarande bestämmelser förstatsbidrag till skolbyggandet. Dåfrågan om ändrade former för statsbidrag till skolbyggnader f. n. bereds inomutbildningsdepartementet och därvid övervägs bl. a. förslag om hyresbidragavstyrker utskottet motionen 1972: 1152. Av statsrådsprotokollet framgår attberedningen av statsbidragsfrågorna kommer att inriktas på en reformering såsnart som möjligt. I motionen 1972: 33 harframställts yrkande om att behovsprövningen fördet nuvarande statsbidraget till skolbyggnader skall utvidgas till att omfattaäven fritidslokaler. Utskottet är inte berett att tillstyrka detta yrkande.Finansieringsformerna för ifrågavarande lokaler har behandlats avservicekommittén i dess förutnämnda betänkande. Vidare harsamlingslokalutredningen avlämnat ett betänkande i vilket försfram förslag om nya regler för statslån till bl. a. ifrågavarande lokaltyper. Utskottetanser det angeläget att äldre skollokaler i ökad utsträckning ändras så att dehandikappades skolgång underlättas. En utsträckt bidragsgivning tillkostnaderna härför synes väl motiverad. Utskottet har inhämtat att denna frågaf. n. är föremål för överläggningar mellan och och finner därför inte anledning att tillstyrka motionen 1972:135. Imotionen 1972: 247 yrkas att försöks- och forskningsarbetet kring nyaskolbyggnadsmetoder intensifieras så att skolbyggnaderna kan bli effektiva ochanpassningsbara för de olika skolformernas skiftande innehåll. I anledning avmotionsyrkandet vill utskottet anföra följande. Underanslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet anvisas vissamedel till kostnader för utvecklingsarbete beträffande skolbyggnader bl. a.rörande ändrade funktionskrav på skolanläggningarna och utvärdering avnyuppförda skolbyggnaders funktionsduglighet. Vidare bör nämnas att inte obetydligt engagerar sig även iforskningsarbete som är mera direkt inriktat på skolans behov. Det är sålundainstitutet som har utarbetat material för den s. k. riksbygglådan. Avsikten medriksbygglådan är att åstadkomma ett mera enhetligt skolbyggande genom attskolprojektörerna tillämpar ett gemensamt projekteringsunderlag. Med anledningi första hand av den reviderade läroplanen för harutvecklingsgruppen inom överstyrelsen tillsammans med statens institut förbyggnadsforskning genomfört en komplettering av riksbygglådan. Materialet fråndenna komplettering avser institutet publicera . Byggindustrialiseringsutredningenhar i sitt betänkande Byggandets industrialisering (SOU 1971: 52) strukit underatt resultatet av skolbygglådans tillämpning noggrant bör studeras i syfte bl.a. att få ett bättre underlag för analyser av olika funktionskrav. Förskolbyggandets del är det enligt utredningens mening också aktuellt att sökasamordning i skolbyggnadsprogrammen mellan flera kommuner inom större regionerså att en upphandling av en serie skolbyggnader kan ske med ett optimaltutnyttjande av existerande byggnadsverksamheter. Skolbyggnadsinvesteringarnahar legat på en mycket hög nivå.Investeringarna i skolbyggnader uttryckta i beräknade investeringsramar utgjorde således under perio- den1960/611969/70 sammanlagt ca . underden senare delen av perioden. Det ökade skolbyggandet beror bl. a. på det ökadeantalet elever och de nya krav på undervisningens innehåll som skolreformernainneburit samt på den omfattande befolkningsomflyttningen under de senastedecennierna. Beloppet5 miljarder kr. antyder den tyngd som ifrågavarande byggnadsverksamhet har isamhällsekonomin och utskottet är helt ense med motionärerna om betydelsen avforsknings- och utvecklingsarbete beträffande skolbyggandet. Utskottet har denuppfattningen att inom ramen för disponibla medel sökertillgodose de ifrågavarande behoven. Utskottet erinrar om den betydandebyggnadstekniska forsknings- och utvecklingsverksamhet som sker vid de tekniskahögskolorna och har i det föregående påpekat att statens råd för byggnadsforskningoch , förutom insatser som inte i förstahand avser skolbyggnader men indirekt kommer detta byggande till godo, ävensatsar medel på uppgifter som är mera direkt inriktade på skolbyggandet. Motbakgrund av det anförda och då resurser inom som friställsvid ett förenklat handläggningsförfarande i stället bör kunna tas i anspråkför försöks- och forskningsarbete avstyrker utskottet ifrågavarande yrkande imotionen 1972: 247. Enligtgällande bestämmelser utgår till kommun eller landstingskommun statsbidragtill kostnader för anskaffande till gymnasieskola av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel. Bidraget kan enligt huvudregeln utgå av den beräknade kostnaden enligt normalutrustningslista somskolöverstyrelsen utfärdar eller plan som överstyrelsen godkänner. Till ledningför kommunerna utfärdar utrustningslistor även för andraskolformer. Medanledning av det i motionen 1972: 1160 framställda yrkandet bör framhållas attsyftet med ifrågavarande utrustningslistor har varit och fortfarandeär att de skall tjäna som vägledande information, utifrån vilken varjeskolstyrelse under hänsynstagande till ekonomiska konsekvenser måste göra sinegen bedömning. Motionären menar emellertid att listorna bör arbetas om iolika avseenden, då den nuvarande utformningen enligt hans mening är sådan attde av många lärare, skolledare och skolstyrelser uppfattas som bindandeförslag. Utskottethar inhämtat att kommunförbundet behandlat frågan i en framställning som efterremissbehandling nu prövas av Kungl. Resultatet av denna prövning böravvaktas innan vidtar eventuella åtgärder i frågan, varförmotionsyrkandet avstyrks. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. medger att förhandsbesked om statsbidrag tillbyggnadsarbeten för skolväsendet får lämnas enligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, 2.med bifall tillKungl.