bet · FV01UU20 · 1972-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande nr 1972 UU 1972:20 betänkande med anledning avpropositionen 1972:135 angående avtal med de europeiska gemenskaperna m. m.jämte motioner. Maj:t har i propositionen1972:135, dagtecknad , under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över handelsärenden föreslagit att 1. godkännaavtalet mellan och den europeiska ekonomiska gemenskapen med därtillhörande skriftväxlingar m. m. enligt de till statsrådsprotokollet i dettaärende fogade bilagorna I och 2, 2. godkännaavtalet mellan samt den europeiska kol- och stålgemenskapensmedlemsstater och den europeiska kol- och stålgemenskapen med därtill hörandeskriftväxlingar m. m. enligt de till statsrådsprotokollet i detta ärendefogade bilagorna 3 och 4, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna sådana ändringar i förenämnda avtalmed tillhörande skriftväxlingar som kan komma att beslutas, i den månde inte angår fråga som skall avgöra ensam eller med Kungl. 4. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna sådana ändringar i EFTA-konventionenjämte tillämpnings- och tolkningsreglerna som föranleds av att ochStorbritannien lämnar EFTA eller föranleds av förenämnda avtal, 5. bemyndigaKungl. Maj:t att för del godkänna dels sådana överenskommelser som kankomma att träffas mellan kvarvarande och utträdande EFTA-länder om fortsattsamarbete av samma karaktär som EFTA-samarbetet, dels sådana överenskommelsersom kvarvarande EFTA-länder kan komma att träffa om att inbördes tillämpaprisregler motsvarande dem som finns i det under 2 angivna avtalet, 6. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörandepris- och konkurrensförhållanden, 7. antagaförslaget till lag om prisbestämmelser för järn- och stålmarknaden (CECA-lag). 1 propositionen föreslås, attriksdagen godkänner avtal med den europeiska ekonomiska gemenskapenoch med den europeiska kol-och stålgemenskapen. En redogörelse lämnas förbakgrunden till och förloppet av de förhandlingar, som lett fram till avtalen.Vidare redogörs för den närmare innebörden av bestämmelserna i dessa. Slutligenredovisas konsekvenserna av avtalen för del och de åtgärder som förSveriges del bhr aktuella med anledning av dem. 1 detföljande lämnas en redogörelse för propositionens huvudsakliga 1 1972.9 saml. Den handelspolitiska utvecklingenunder åren efter kännetecknades på de flesta håll i världenav en strävan efter ökat internationellt ekonomiskt samarbete och enliberalisering av världshandeln. Man såg det angeläget att komma bort frånmellankrigstidens och de första efterkrigsårens protektionism och bilateralismi handeln och att i stället skapa förutsättningar för en rationell och meraomfattande internationell arbetsfördelning. Särskilt markant var dennautveckling i . Genom samarbete i () och Europeiska betalningsunionen (EPU) kunde under 1950-taleten avveckling av de kvantitativa handelshindren och en frigörelse avbetalningarna i successivt genomföras. Däremot hade man inom OEECföga framgång i försöken att genomföra motsvarande åtgärder på tullområdet. a. mot denna bakgrund som man får se de regionala integrationssträvandensom började göra sig alltmer gällande i . Är 1952 bildade , , ochförbunds-republiken den europeiska kol- och stålgemenskapen, . Enutvidgning av det västeuropeiska ekonomiska samarbetet skedde genomundertecknandet i av fördraget om den europeiska ekonomiskagemenskapen, EEC, och fördraget om den europeiska atomenergigemenskapen,EURATOM. Förhandlingar om bildande av ett frihandelsområdeomfattande samtliga strandade 1958. Därpå bildades den europeiska frihandelssammanslutningen,EFTA, , av , , , , , Sverigeoch . har associerats och anslutits som medlem.Syftet med EFTA var dels att åstadkomma en funktionsduglig integrationsforni,som gav näringslivet i de deltagande länderna de utvecklingsmöjligheter somföljer med en större marknad, dels att skapa ett bättre utgångsläge förförhandlingar med EEC. Inom EFTA:s ram förverkligades bl. a. tullfrihet bland denordiska länderna. Nya ansträngningar att få till stånd en enda gemensamstormarknad i avbröts 1963 efter ett franskt veto mot brittisktinträde i EEC. , liksom och , hade sökt medlemskap,medan , och hade ansökt om association. Sverigesassociationsansökan syftade till ett svenskt deltagande i EEC-samarbetet med deförbehåll som föranleddes av neutraliteten. ansökte pä nytt om medlemskap iEEC. , och följde efter. ansökte omförhandlingar med EEC i syfte att göra det möjligt för att, i en formsom medgav ett fullföljande av den svenska neutralitetspolitiken. delta i utvidgningen av gemenskapen. I samband med attansökningen överlämnades framhöll den att den för sin delinte ville utesluta någon av de former för anslutning, som Romfördragetförutser. Till skillnad uteslöts alltså inte medlemskap. Detavgörande för svensk del var, framhölls det, att de förbehåll somneutralitetspohtiken föranleder kunde tillgodosesvid förhandlingarna. Denna öppna ansökan får ses mot bakgrund av den utvecklingsom hade ägt rum inom EEC . Det överstatliga elementet i samarbetethade nedtonats, bl. a. som en följd av krav på fortsatt vetorätt. Sedan ånyo motsatt sig enutvidgning av gemenskaperna, aktualiserades på nytt frågan om ett utvidgatnordiskt ekonomiskt samarbete. inleddes de utredningar och förhandlingar somutmynnade i ett förslag till utvidgat nordiskt samarbete i tullunionens form,den s. k. Nordek-planen. Denna behandlades av de nordiska ländemasstatsministrar i samband med session iReykjavik. Enighet uppnåddes härvid om Nordek-planens sakinnehåll.Statsministrarna enades vidare om att de nordiska regeringarna sä snart sommöjligt skulle underteckna en traktat om upprättande av en organisation förnordiskt ekonomiskt samarbete. meddelade emellertid Finlandsregering att den inte kunde underteckna traktaten i detta skede. aktualiserades på nytt frågan om enutvidgning av EEC. Vid ett möte i beslöt EEC-ländernasstats- och regeringschefer att inleda förhandlingar med de medlemskapssökandeländerna. Man beslöt vidare att diskussioner skulle påbörjas även med deEFTA-länder som inte ansökt om medlemskap. Förhandlingarna inleddes medStorbritannien och med och . Med övrigaEFTA-länder däribland inleddes överläggningarna . Sedan förhandlingarna med , , Norgeoch slutförts, undertecknades fördragen om dessa länders anslutning tillgemen.skaperna . Anslutningsfördragen har sedermera godkänts avparlamenten i , och . Dessa länder kommer att den 1januari 1973 inträda som medlemmar i gemenskaperna. Sedan den rådgivande norskafolkomröstningen visat en majoritet mot norskt medlemskap har den norskaregeringen beslutat att inte föreslå ratificering av anslutningstraktaten. Dennorska regeringen har hemställt om nya förhandlingar om ettavtal mellan och gemenskapen med målsättningen att den ömsesidigatullawecklingen skall kunna inledas . Allmänt om förhandlingar med gemenskaperna och deras resultat överläggningar medgemenskaperna inleddes med ett möte på ministernivå i den 10 november1970. Två avtal,ett med den europeiska ekonomiska gemenskapen och ett med den europeiskakol-och stålgemenskapen undertecknades i . I sambandmed förhandlingarna om avtalet med ägde särskilda skriftväxhngar rumrörande vissa fiskerifrågor samt beträffande vissa trädgårdsprodukter m. m.Även i anslutning till förhandlingarna om ägde särskilda skriftväxlingarrum. Samtliga texter har bifogats propositionen. Föredragande departementschefenframhåller bl. a. följande: handelspolitik har sedanlång tid tillbaka präglats av strävan att åstadkomma friaste möjliga handelmellan alla länder. Denna strävan har sin naturliga grund i det förhållandetatt ett så fritt och omfattande varuutbyte som möjligt med andra länder för ettlitet land är en förutsättning för snabb ekonomisk tillväxt. Det gäller isynnerhet för ett land som i så hög grad som utvecklat en specialiseradoch teknologiskt avancerad industri. I har de handelspolitiskasträvandena i stor utsträckning inriktats pä att få till stånd en stor tullfrimarknad. Vi har från svensk sida tagit aktiv del i dessa strävanden. Detavgörande motivet för detta är att vi i hög grad är beroende av vår utrikeshandel.Västeuropa utgör den viktigaste avsättningsmarknaden för den svenskaexporten. Fri tillgång till denna stora exportmarknad är därför av avgörandebetydelse för våra möjligheter att uppnå en bättre arbetsfördelning och etteffektivare utnyttjande av resurserna. Härigenom skapas förutsättningar för enfortlöpande förbättring av levnadsvillkoren i vårt land. Särskilt angeläget har vi ansett det vara att undvika enhandelspolitisk isolering i ett läge där och inträdersom medlemmar i och övriga EFTA-länder sluter frihandelsavtal med detutvidgade EEC. skulle i avsaknad av ett avtal med EEC inte endastbefinna sig i ett sämre konkurrensläge på den nuvarande EEC-marknaden utanockså utsättas för nya konkurrensnackdelar i och närdessa länder börjar tillämpa EEC:s tulltaxa. En grundläggande svensk målsättning för handelspolitiken iVästeuropa har varit att slå vakt om den frihandel som redan uppnåtts inomEFTA och att vinna tullfri tillgång för svensk industrivaruexport till denvästeuropeiska stormarknad som bildas genom gemenskapernas utvidgning. Vi harvidare ansett det väsentligt att samarbetet kommer att vila på en stabil ochvaraktig grund och att det täckeräven andra betydelsefulla områden än tullaroch handelsregleringar. Slutligen har vi funnit det angeläget att samarbetetges en utvecklingsbar karaktär sä att det successivt kan vidgas och fördjupas. De avtal som träffats innebär att blir del aven tullfri marknad för industrivaror, som omfattar samtliga EEC- ochEFTA-länder samt . Avtalen skapar enligt min mening förutsättningar förett stabilt och varaktigt samarbete mellan parterna baserat på ömsesidigtförtroende. Bestämmelserna om konkurrensregler, skyddsklausuler och uppsägning svarar i allt väsentligt mot svenska intressenoch önskemål och är normala i denna typ av avtal. Genom bestämmelserna omutvecklingsbarhet öppnas möjlighet att vidga och fördjupa samarbetet iframtiden under förutsättning att detta ligger i båda parters intresse. Decentrala svenska önskemålen om samarbetets utformning har sålunda i huvudsakuppfyllts. När det gäller valet av formen för vårt deltagande i deteuropeiska ekonomiska samarbetet har neutralitetspolitiska överväganden spelaten avgörande roll. Utgångspunkten från vår sida har varit att samarbetet intefår försvära eller omöjliggöra ett strikt iakttagande av de krav somneutralitetspolitiken ställer. Målsättningen för samarbetet får inte strida motgrunddragen i den svenska utrikespolitiken. Detta innebär, som framhölls iregeringens deklaration , att vi inte kan delta i ettförpliktande utrikespolitiskt samarbete inom en viss grupp av stater med syfteatt utforma gemensamma ståndpunkter. Gränser sätts också för våra möjligheteratt acceptera en överflyttning av beslutanderätten från nationella tillinternationella organ inom ramen för en ekonomisk och monetär union. När den införEEC-ländernas ministrar lade fram sin syn på förhållandet mellan de europeiskagemenskaperna och , lämnades frågan om formen för deltagande isamarbetet öppen. 1 olika uttalanden av regeringen klargjordes dock, attsannolikheten för medlemskap hade minskat. Utvecklingen inom EEC ledde till att regeringen i mars1971 förklarade, att ett medlemskap med hänsyn till neutralitetspolitiken kundeuteslutas som en realistisk möjlighet för del. underströksatt från svensk sida strävan alltjämt var att uppnå nära, omfattande ochvaraktiga ekonomiska förbindelser med gemenskaperna under hänsynstagande tillneutraliteten. De avtal som ingåtts mellan och gemenskapernauppfyller de grundläggande krav som vi måste ställa pä vårt ekonomiskasamarbete med andra länder. De innehåller inga bindningar som begränsar våramöjligheter att bedriva en självständig utrikespolitik och att bevara vårneutralitet. Från svensk sida framfördes vid förhandlingarnauppfattningen att frihandeln borde etableras inom ramen för en tullunion.Skälet till detta var inte att tullunionens egenskaper i och för sig ansågsutgöra primära svenska intressen. Motivet var snarare att tullunionen ansågsvara den samarbetsform som erbjöd de bästa möjligheterna att lösa de praktiskaproblemen i en tullfri handel mellan länderna. På flera håll i EEC-länderna, liksom inom kommissionen,torde man i och för sig ha delat uppfattningen att tullunionen innebarpraktiska fördelar. Gemenskaperna avvisade likväl förslaget om ett samarbetegrundat pä en tullunion. Det huvudsakliga skälet till detta var att man ansågatt en sådan lösning skulle inkräkta på gemenskapernas beslutsautonomi. Tilldetta kom att övriga icke-medlemskapssökande länder inte önskade ett samarbetei tullunionens form och att gemenskaperna förutsatte att likartade avtal skulleslutas med alla dessa länder. Mot denna bakgrund begärde gemenskaperna attförhandlingarna skulle inriktas pä ett avtal om frihandel för industrivaror.Detta accepterades frän svensk sida. förbehöll sig emellertid rättenatt återkomma till förslaget om en tullunion, om det visade sig att de svenskaförhandlingsönskemålen inte kunde tillgodoses inom ramen för ett avtal omfrihandel. Beträffande jordbrukssamarbetet visade de utredande samtalmellan och kommissionen som föregick förhandlingarna att det inte är möjligt för ett land som inte är medlem i gemenskapernaatt delta fullt ut i den gemensamma jordbrukspolitiken. förklarade sigemellertid berett att under förhandlingarna undersöka om handeln med jordbruksvarorkunde underlättas pä ett sätt som gagnade båda parternas intressen. Förhandlingsresultatet innebär att våra väsentligasteförhandlingsönskemål kunnat tillgodoses inom ramen för ett frihandelsavtal.Skillnaden mellan de två alternativen ligger främst i att frihandelslösningen till skillnad från tullunionen innebär att parterna behåller sinatredjelandstullar. För att undvika snedvridning av handeln krävs därför ettsystem av regler, som fastställer varornas ursprung. Av praktiska ochadministrativa skäl hade det självfallet varit fördelaktigt om ett sådantsystem hade kunnat undvikas. Det avgörande är emellertid, att även den lösningsom nu uppnåtts tillgodoser det centrala önskemålet om tullfri tillgång försvensk industri till den västeuropeiska stormarknaden. Genom de avtal som slutits med den europeiska ekonomiskagemenskapen och med den europeiska kol- och stålgemenskapen får svenskindustri efter en övergångstid på i allmänhet tillträde till en tullfrimarknad om 300 milj. invånare, som omfattar i det närmaste hela Västeuropa.Tullavvecklingen ger svensk exportindustri större utvecklingsmöjligheter ännågon tidigare handelspolitisk uppgörelse. Tullavvecklingen innebär emellertid inte bara att svenskindustri får fri tillgång till den västeuropeiska stormarknaden. Den betyderockså att den svenska marknaden öppnas för fri konkurrens från näringslivet iEEC-länderna. Jag är emellertid övertygad om att detta i stort inte behövermedföra några allvarligare svårigheter. har fört enlågtullpolitik och även i övrigt sökt undvika restriktiva ingripanden motimporten. Genom frihandeln i EFTA har konkurrensen från andra industriländer påden svenska marknaden skärpts. Värt näringsliv har anpassat sig härtill och börha goda möjligheter att hävda sig även i den nya konkurrenssituation somuppstår genom avtalen med gemenskaperna. För de svenska konsumenterna börtullavvecklingen medföra betydande fördelar. Tullsänkningarna under de närmasteåren bör kunna bidra till en stabilare prisnivå. Avtalen ger också stabilitetoch varaktighet åt vårt lands ekonomiska förbindelser med och skapardärmed en god grundval för företagens produktion och planering. Sammanfattningsvis anser jag, att avtalen innebär storafördelar för svensk ekonomi och att de bör positivt påverka utvecklingen avproduktion och sysselsättning. I ett längre perspektiv får de ses som en basför ekonomiska samarbete med och som ett led i strävandenaatt uppnå en mera omfattande frigörelse av världshandeln. Det fortsatta samarbetet inom EFTA Sedan och Storbritannienvid lämnat EFTA kommer samarbetet inom organisationen attfortsätta mellan de övriga länderna, dvs. , , , ,och samt enligt den särskilda FINEFTA-överenskommelsen . Departementschefen framhåller att EFTA, även sedanStorbritannien och lämnat organisationen, kommer att vara av storbetydelse för . a. går av den svenska exporten till deåterstående EFTA-länderna. Det är nödvändigt att i vissa avseenden ändraEFTA-konventionen, när tvä av EFTA:s nuvarande medlemsländer lämnar organisationen som övriga EFTA-länderingår frihandelsavtal med de europeiska gemenskaperna. Det bör ankomma påKimgl. Maj:t att för del godkänna de ändringar i EFTA-konventionenjämte tillämpnings- och tolkningsregler som kommer att bli aktuella. Inom EFTA pågår diskussioner om att det samarbete sombyggts upp inom organisationen i viss utsträckning skall kunna bevaras även iförhällande till de utträdande länderna med den anpassning som kan behövas. 1den män överenskommelser nås om sådant fortsatt samarbete, bör det ankomma päKungl. Maj;t att godkänna dessa. Det fortsatta samarbetet i Genom samarbetet med de europeiskagemenskaperna ändras i vissa avseenden förutsättningarna för det nordiskasamarbetet. har olika åtgärder vidtagits föratt främja samarbetet mellan de nordiska länderna. Pä det organisatoriska planethar en väsentlig utbyggnad skett. Inom det nordiska ministerrådet utarbetas nu etthandlingsprogram med konkreta förslag till gemensamma åtgärder för att stärkaoch utveckla det nordiska samarbetet. Dessa nordiska åtgärder har vidtagits under förutsättningenatt de nordiska länderna kunde komma att få olika lösningar på sitt förhällandetill gemenskaperna. Det nordiska samarbetet och planerna för detta är därmedredan anpassade till den aktuella marknadssituationen. Det framtida samarbetet i bör enligtdepartementschefens mening följa två linjer. För det första bör de nordiska länderna liksom hittillssöka uppnå lösningar pä interna nordiska samarbetsfrägor. Det handlingsprogramsom nämnts är exempel pä detta. För det andra är det viktigt för denordiska länderna att ha löpande och nära samråd vid behandlingen av europeiskaoch internationella frågor och att, där sä är möjligt, nå fram till gemensammaståndpunkter. Frän svensk sida bör vi även i fortsättningen sträva efteratt finna nya vägar för och ge nytt innehåll ät det nordiska samarbetet. Dennya marknadssituationen i ökar behovet av samverkan mellan länder somstår varandra nära geografiskt, ekonomiskt och kulturellt. Det är viktigt attdetta samarbete liksom omfattar alla de nordiska länderna. Dettautesluter inte att vissa samarbetsprojekt, som redan är fallet inomindustripolitiken och regionalpolitiken, omfattar en mindre grupp av länder,vilkas intressen i sådana frågor kan förenas. Enligt artikel XXIV kan ett land pä vissa villkormedverka i ett frihandelsområde. Dessa villkor är främst att avtalet skallinnebära att tullar och andra handelsrestriktioner avskaffas för i stort settall handel mellan parterna. avtal med gemenskaperna har utformats i överensstämmelse med föreskrifter förfrihandelsområden. Parterna kommer att notifiera avtalen i på vederbörligtsätt. Förberedelser pågår för den sedvanliga granskningsproceduren. Om ingaerinringar rörande avtalens förenlighet med framförs, krävs inte någotformellt godkännande. Skulle förutsättningarna mot förmodan inte anses heltuppfyllda, kan avtalen ändå godkännas med tvä tredjedels majoritet av . I avtalets inledning förklaras bl.a. att i EEC önskar skapa förutsättningar för en harmonisk utvecklingav den ömsesidiga handeln i syfte att bidra till den europeiska uppbyggnaden.Detta skall ske genom att hindren för huvuddelen av varuutbytet avskaffas.Parterna förklarar sig beredda att undersöka möjligheten att utveckla ochfördjupa samarbetet när detta framstår som fördelaktigt. 2, som behandlar avtaletsvaruomfattning har i huvudsak följande innebörd. Avtalet omfattar samtligaindustrivaror tillhörande tulltaxans kap. 2599 med ursprung i ellergemenskaperna med undantag av de varor som anges i bilagan. I denna upptas bl.a. vissa livsmedelsindustriprodukter vilka inom EEC betraktas som jordbruksvarorsamt ägg- och mjölkalbumin. Förvissa livsmedelsindustriprodukter, som inom EECär föremål för särskild reglering, avvecklas endast den fasta delen avgränsskyddet. Departementschefen framhåller atten konsekvens av avtalets bestämmelser om varuomfattningen är att vissalivsmedelsindustriprodukter, vilka har varit föremål för frihandel inom EFTA,inte omfattas av avtalet med det utvidgade EEC. Denna begränsning avfrihandelns varuomfattning kompenseras emellertid till en del av att avtaletmed det utvidgade EEC omfattar ett antal varor på livsmedelsindustriområdet,som inte varit tullfria inom EFTA och för vilka svenskt exportintresse föreligger- i första hand knäckebröd. Tullavveckling m. m. Bestämmelser härom återfinns i art.3-7 och innehåller i huvudsak följande. Nya importtullar får inte införas i handeln mellanparterna. Genom denna bestämmelse tryggas den fortsatta frihandeln mellanSverige och de EFTA-stater som blir medlemmar i i fråga om sådana varor somomfattas av avtalet mellan och EEC. De importtullar som gällde mellan detnuvarande EEC och skall avskaffas i fem etapper om vardera enligtföljande tidtabell. Reduktion (%) Eventuella importavgifter med sammaverkan som tullar skall vara avskaffade . Tidtabellen för tullavvecklingen iförhållande till EEC är densamma för och de övrigaicke-medlemskapssökande länderna som för de nya medlemsländerna. Bestämmelserna härom (prot. 3, art.23) innebär bl. a. att restitution av tull pä material som faller underavtalet och som importeras från tredje land skall vara förbjuden i handelnmellan och de ursprungliga EEC-länderna frän den tidpunkt då tullarnasänkts rill av bastullen. För varor som följer den normalatullavvecklingen inträffar denna tidpunkt . EFTA:srestitutionsförbud består oförändrat i handeln mellan samtliga nuvarandeEFTA-länder. Enligt art. 8 protokoll 1 gäller,med avvikelse frän de allmänna reglerna beträffande tullavvecklingen m. m.,särbestämmelser för vissa s. k. känsliga varor. I fråga om dessa uppnås fulltullfrihet först efter en förlängd övergångsperiod. Departementschefen framhåller bl.a. att bakgrunden till dessa särbestämmelser är att man pä EEC:s sida haransett att den normala takten för tullavvecklingen inom vissa sektorer inte gertillräcklig tid för gemenskapernas industrier att anpassa sig till en ökadkonkurrens från bl. För papper, papp och pappersprodukter (kapitel 48 och 49 itulltaxan med undantag av tulltaxenummer 48.09 - träfiberplattor, för vilkenvara tullavvecklingen sker enligt den normala tidtabellen) skall EEC:s tullaravskaffas enligt följande tidtabell. Somexempel har tagits en tullsats om , vilken gäller för en betydande del avEEC:s pappersimport från . För produkter med annan tull än gällersamma övergångstid med tullavtrappning i motsvarande takt. Tull.sats (%) Tullsats (%) 1 syfte att undvika risker för atthandeln snedvrids kommer tullar att återupprättas för importenav dessa varor till och enligt följande tidtabell: Tullsats (%) Dessa länder har dock möjlighet attunder hela den tid tullarna gäller importera papper tullfritt inom ramen förnationella tullfria kontingenter, vars storlek framgår av en särskild bilagatill protokoll 1. De av EEC beviljade tullkontingenterna motsvarar genomsnittetav den import som ägt rum ökat med fyra gånger 5 %kumulativt. skall dessa tullkontingenterårligen ökas . har förbundit sig att till fullo utnyttja dennamöjlighet till tullfri import. har inte gått så långt men åtagitsig att öppna årliga nolltullkontingenter för merparten av handeln med deberörda varuslagen, vilket för skall innebära av dengenomsnittliga importen . Kontingenternas storlek fastställs perkalenderår efter konsultationer. Någon sänkning kan inte ske i förhållande tilltidigare år. En gemensam svensk-brittisk översyn av dessa arrangemang skall ägarum är 1975.