bet · FV01SfU40 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972: 40 betänkande i atdedning av motioner om studiesocialt stöd till utländska studerande. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972: 965 av frökenBergström m. fl. (fp), vari hemstäUs att uttalar, att som viUkor förstudiestöd tUl andra utlänningar än flyktingar och övriga i prop. 1971:81exempUfierade grupper skall fr. o. m. den 1 juU 1972 gälla att vederbörandevistats och förvärvsarbetat i samt att vid denna bedömninghemarbete skall jämställas med förvärvsarbete, motionen 1972: 1460 av frökenBergström m. fl. (fp), vari hemstäUs att hos Kungl. Maj: t anhållerom en utredning med uppgift att framlägga förslag rörande den framtidautformningen av utländska medborgares studiemöjligheter i . De nuvarande studiesocialaförmånerna utgår enligt två olika system beroende på vUken skolform denstuderande tiUhör. Till elever vid gymnasier och därmed jämförbaraläroanstalter utgår studiehjälp enUgt bestämmelser i studiehjälpsreglementet, medanelever vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel enUgtbestämmelser i studiemedelsförordningen. Inom studiehjälpssystemet skiljer man mellan äldre ochyngre elever, varvid tUl den senare gruppen räknas elev som fyller högst 19 årunder det kalenderår då läsåret börjar. Studiehjälpen omfattar för yngreelever, förutom behovsprövat studielån om i regel högst . per läsår,studiebidrag om . jämte bl.a. inkomstprövade och behovsprövadetillägg samt resetillägg. TiU äldre studerande utgår förhöjt studiebidrag om175 kr. jämte studielån om i regel högst . per läsår.Studiehjälp beviljas av skolstyrelse eUer centrala studiehjälpsnämnden (CSN). Destuderande vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel 11 saml Nr 40 enligt bestämmelserna i studiemedelsförordningen.Studiemedel består av studiebidrag och återbetalningspUktiga studiemedel.Studiemedlen är indexreglerade och utgår av basbeloppet inomden aUmänna försäkringen (f. n. Härden studerande vårdnaden om barnunder kan dessutom.utgå barntillägg av basbeloppet (f. n. per barn och år). FöreUgger synnerliga skäl kan extra studiemedel utgå. Avstudiemedlen utgör normalt . studiebidrag medan återstoden skaU betalastillbaka med indexreglerade avgifter under i regel . Studiemedelbeviljas av de lokala studiemedelsnämnderna. Studiestöd till utländska studerande utgår efter principersom är desamma för studiehjälp och studiemedel. Invandrare och gäststuderandebehandlas som två separata grupper. I fråga om invandrare gäller den huvudprincipen att endastden som är inlemmad i det svenska samhället har rätt till studiestöd. 1 bådestudiehjälpsreglementet och studiemedelsförordningen stadgas att annan änsvensk medborgare har rätt tiU studiestöd endast om han bosatt sig i rikethuvudsakUgen i annat syfte än att utbilda sig här. Detta innebär att studiestödutgår bl. a. tiU utlänning som mottagits under sådana omständigheter att detklart kan förutsättas att han kommer att stanna i . TiU denna kategorihänförs i första hand flyktingar och därmed jämförbara grupper. För övrigautlänningar gäller som villkor förrätt till studiestöd att vederbörande mederforderliga tiUstånd vistats och arbetat i av , om inte särskUda omständigheter föreligger, t. ex. närafamiljeanknytning. Beträffande handläggningen av ärenden om studiestöd gällersärskilda bestämmelser för utländska studerande. Fråga om utlännings rätt tillstudiestöd skaU första gången aUtid prövas av CSN. För handläggningen av sådanaärenden har inom CSN inrättats en särskild delegation för utländska studerande,vari skall ingå företrädare för utbUdnings- och invandrarmyndigheter samtstuderandeorganisationer. Delegationens beslut omfattar endast denprincipiella rätten till studiestöd och inte beräkning av den studiehjälp ellerde studiemedel vartUI sökanden kan vara berättigad. Denna beräkning ankommer påden myndighet som normalt prövar sådana ansökningar från svenska medborgare.CSN: s beslut angående rätten tUl studiestöd för utländsk studerande kan inteöverklagas. För att utvidga möjligheterna för utlänning att vistas iSverige som gäststuderande har fr. o. m. /73 inrättats 100gäststipendier av ny typ. Sådana skall kunna innehas i högst och utgåmed ett årsbelopp motsvarande studiemedlen, dvs. med nuvarande basbelopp 9 940kr. Vid riksdag behandlades enmotion med krav på mer preciserade bestämmelser angående utländska studerandesrätt till studiemedel. I motionen pekade man på att oklarheten i dåvarandebestämmelser lett till att praxis varierade mellan de lokalastudiemedelsnämnderna. I sitt utlåtande med anledning av motionen hänvisadeandra lagutskottet (2LU 1967: 72) tiU att CSN i en framställning tiUKungl. Maj: t tagit upp ifrågavarande problem. CSN framhöll att det visat sigsvårt att tUlämpa den bestämmelse som gällde för utländsk studerandes rätt tiUstudiestöd, nämligen att han inte skulle ha bosatt sig här i landet ihuvudsakligt syfte att vinna utbildning, och att någon entydig praxis inteutformats. Nämnden påpekade vidare att antalet utländska studerande i Sverigehade ökat starkt och att ökningen i betydande grad hänförde sig tUl utlänningarsom bosatt sig här före studiernas början. Framställningen utmynnade ien begäran om klarare och entydigare regler. Med hänvisning tiU CSN: sinitiativ avslogs motionen på utskottets hemställan. De nu gäUande reglerna om studiestöd till utländskastuderande genomfördes vid förra årets riksdag och trädde i kraft den I januari1972. I propositionen (prop. 1971: 81), som grundade sig på utredningsförslagfrån den tillsatta kommittén för utländska studerande, redovisadeföredragande statsrådet vissa förhållanden som medfört problem i olikaavseenden. Han pekade bl. a. på den ökade tillströmningen av utländskastuderande tiU högre läroanstalter, vUken torde ha stimulerats av den generösapraxis i fråga om beviljande av studiemedel tiU utländska studerande somtillämpats . Han framhöll också att bristande kunskaper i svenskaspråket inte säUan medfört studiemisslyckanden och att många utländskastuderande sökte sig till utan att ha tillgång tiU studiestöd frånhemlandet eller från annat håU. Ett annat problem var den olikartadebedömningen av ansökningar om studiestöd som förorsakats av att handläggningenägde rum på det lokala planet. Också den kurativa servicen för utländskastuderande hade upplevts som otillfredsställande. I propositionen konstateradesatt det var angeläget att i bosatta utlänningar i studiesocialtavseende behandlades enhetligt och att förutsättningarna för studiestöd bordeklargöras för att Undra de utländska studerandenas ofta otrygga ekonomiskasituation. Föredraganden betonade också vikten av att underlätta den studiemässigaoch sociala anpassningen till utbUdningen. 1 anledning av propositionen väcktes en motion med i aUtväsentligt samma innehåU som den nu behandlade. Motionen avslogs av riksdagenpå hemstäUan av socialförsäkringsutskottet (1971: 29). Beträffande förslaget att utsträckaden då gällande karenstidsregeln tUl anförde utskottetföljande: Propositionens förslag härom börses mot bakgrund av den av utskottet i det föregående förordade principen förutlännings rätt tiU studiestöd, nämligen att sådan rätt bör tillkomma endastden som kan anses inlemmad i det svenska samhäUet. Invandrare, som inte tiUhörgruppen flyktingar och därmed jämställda och som ej heller har någon direktfamiljeanknytning tUl , bör enligt utskottets mening kunna betraktas sominlemmad först sedan han fått sådan anknytning till vårt land att det klart kanförutsättas att han kommer att stanna här. Utskottet anser det med hänsynhärtiU befogat att i dessa fall utsträcka det nuvarande kravet på ett årsvistelse och förvärvsarbete för rätt tiU studiestöd tUl . Härigenomuppnås också en anpassning tiU rådande praxis för bevUjande avbosättningstUlstånd, vilket normalt sker . För invandrare, somavser att bedriva studier i , torde den föreslagna förlängningen avkarenstiden även kunna medföra ökade möjligheter att lära sig svenska och överhuvud taget nå en bättre anpassning till svenska samhäUsförhållanden. Dettainnebär i sin tur att vederbörande får större utsikter att kunna bedriva sinastudier med framgång. 1 detta sammanhang må framhållas att av de utländskamedborgare, som beviljats studiemedel var siffrancirka 1 400 erhöll studiemedel endast en gång, dvs. för en eller tvåterminer. Det torde kunna antas att en inte obetydlig del av dessa gått misteom rätten tUl fortsatta studiemedel därför att de inte uppfyllt kravet påuppnådda studieresultat. Detta har säkerligen i många faU haft sin grund ibristfälliga svenskkunskaper eller aUmänna anpassningssvårigheter. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionsförslaget i dennadel. Med anledning av att motionärernauttalat att det beträffande antalet utländska studerande kunde finnas skäl förnågon form av reglering, som skuUe anknyta till principerna för vårinvandringspolitik i stort, uttalade utskottet bl. - i anslutning till denuppfattning som föredragande statsrådet gett uttryck åt - att rätten tillstudiestöd inte borde göras beroende av någon form av reglering i form avtillståndsgivning eller genom något system av fastställda kvoter utan atträtten tUl studiestöd i stället borde utformas med hänsyn tiU utlänningensfaktiska anknytning tUl . Motionärernas kritik av den föreslagna ändringen avhandläggningsordningen avvisades av utskottet med hänvisning till behovet avenhetlig bedömning. Utskottet framhöll också att delegationen för utländskastuderande skulle få en sådan sammansättning att ärendenas invandringspolitiskaaspekter i erforderlig utsträckning skulle bli beaktade. 1 vart fall ansågutskottet att erfarenheterna av det nya systemet borde avvaktas innan frågan omen annan handläggningsordning togs upp tiU förnyat övervägande. Därvid kundeockså, menade utskottet, frågan om införande av besvärsrätt aktuaUseras. Med anledning av att motionärernaifrågasatt om den föreslagna tidsgränsen pä tre är för innehav av de nyagäststipendierna var lämplig uttalade utskottet att inrättandet av dessastipendier innebar en väsentlig förbättring, såväl beloppsmässigt som i frågaom antalet stipendier och tiden för innehavet. Frågan om stipendierna varlämpligt utformade fick vid behov tas upp av stipendiemyndigheten. , sedan någon tids erfarenhet vunnits av det nya systemet. Utskottet berörde också den i motionen behandlade fråganom studierådgivning och kurativ verksamhet i fråga om utländska studerande.Utskottet underströk i samband därmed att en ökad satsning på dessa områden varangelägen, men med hänsyn till vad föredragande statsrådet anfört i fråganförklarade sig utskottet utgå från att de förslag i ämnet sompetitamyndigheterna kunde finna skäl att lägga fram skuUe bli föremål för enpositiv behandling. Studiesociala förmåner utgår enUgttvå oUka system beroende på vilken skolform den studerande tillhör. Till elevervid gymnasier och därmed jämförbara läroanstalter utgår studiehjälp, medanstuderande vid eftergymnasiala läroanstalter erhåUer studiemedel. 1 fråga Om utländska studerande gäUer att studiestöd iform av studiehjälp eller studiemedel endast kan utgå tUl den som bosatt sig iSverige huvudsakligen i annat syfte än att utbUda sig här. Flyktingar ochdärmed jämförbara grupper kan få studiestöd utan att det krävs viss tidsvistelse i landet. För andra utlänningar gäller i princip att de skaU havistats och förvärvsarbetat i för att få studiestöd. Frågaom utlännings rätt till studiestöd skall första gången alltid prövas av CSN,där det inrättats en särskild delegation för utländska studerande. CSN: sbeslut kan inte överklagas. För gäststuderande i finns fr. o. m. innevarandebudgetår möjlighet att erhålla stipendium i högst med ett årsbeloppmotsvarande studiemedlen, dvs. med nuvarande basbelopp . I motionen 1972: 965 föreslås att karenstiden förutländska studerandes rätt tiU studiestöd sänks tUl och att hemarbetejämställs med förvärvsarbete vid prövning av rätten tiU studiemedel. De nu gällande reglerna om studiestöd tUl utländskastuderande antogs av förra årets riksdag och trädde i kraft den I januari 1972.Riksdagen behandlade då också en motion, i vUken bl. a. föreslogs att den då ipraxis gäUande karenstidsregeln skuUe bibehåUas. Med anledning häravhänvisade socialförsäkringsutskottet (SfU 1971: 29) till principen attstudiestöd endast borde tiUkomma den som kunde anses inlemmad i det svenskasamhället. Invandrare, som inte tillhörde gruppen flyktingar och därmed jämställda och som inte heller hadefamiljeanknyt-ning till , borde enligt utskottets mening betraktas sominlemmad först sedan han fått sådan anknytning till landet att det kundeförutsättas att han skulle stanna. Utskottet ansåg det därför befogat attutsträcka karenstiden till . Utskottet framhöll vidare att förlängningenav karenstiden också kunde medföra ökade möjUgheter för utlänningar, som avsågatt studera, att lära sig svenska och att över huvud taget nå en bättreanpassning till svenska samhällsförhållanden, vilket i sin tur skuUe medförabättre förutsättningar för framgångsrika studier. På utskottets hemställanavslogs motionsyrkandet. UtskottetvidhåUer den ståndpunkt intog . 1 fråga om motionärernas krav att arbete i hemmet skalljämställas med förvärvsarbete vid prövningen av utländska studerandes rätt tillstudiestöd vill utskottet framhålla, att delegationen för utländska studerande,enUgt vad utskottet inhämtat, vid sin prövning av ansökningar om rätt tillstudiestöd tillämpar den ifrågavarande föreskriften på det sättet att densökande får tillgodoräkna sig den tid han eUer hon ägnat vård av egna barn ihemmet. Motionärernas önskemål torde sålunda i denna del vara tUlgodosedda. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifaU tiUmotionen 1972:965. I motionen 1972: 1460 framstäUs krav på utredning av vissafrågor om utländska medborgares studiemöjligheter. Motionärerna anser att möjUghetenför utlänningar att studera ji bör utökas till andra grupper än dem somnu kan få studiestöd och att det är angeläget att främja en ökad invandring avstuderande och grupper med högre utbildning. Detta medför emellertid enligtmotionärerna behov av någon form av reglering av antalet utländska studerande.Motionärerna kritiserar den nuvarande handläggningsordningen, som enligt derasmening innebär att CSN fattar invandringspolitiska beslut. De anser att ärendenom studiestöd tiU utlänningar bör avgöras av någon annan myndighet ochframhåller i det sammanhanget att möjligheter tiU överklagande bör införas. Imotionen ifrågasätts vidare om inte begränsningen av de nya gäststipendiematill är alltför snäv med tanke på at;t ett av de tre åren i allmänhetmåste användas för studier i svenska. Även svenskundervisningen för utländskastuderande frågor om studierådgivning och kurativ verksamhet bland dessaföreslås bU föremål för utredning. Utskottet behandlade ett utredningsyrkande medi allt väsentUgt samma innebörd som det i motionen 1972: 1460. Yrkandet avslogspå utskottets hemstäUan. Förslaget om reglering av antalet utländska studerandeavvisades med motiveringen att rätten tUl studiestöd inte borde göras beroendeav någon tillståndsgivning eller av något system med fastställda kvoter utanborde utformas med hänsyn tiU utlänningens faktiska anknytning till . Kritiken avhandläggningsordningen tiUbakavisade utskottet med hänvisning tUl behovet avenhetUg bedömning och tiU att delegationen för utländska studerande skulle fåsådan sammansättning att invandringspoUtiska aspekter blev beaktade ierforderUg utsträckning. Frågan om införande av besvärsrätt behövde enUgtutskottet inte tas upp förrän någon tids erfarenhet vunnits av det nyasystemet. 1 fråga om tidsgränsen för de nya gäststipendiema framhöU utskottetatt inrättandet av dessa innebar en väsentlig förbättring och att frågan om devar lämpUgt utformade vid behov fick tas upp av stipendiemyndigheten. Utskottetunderströk vidare att det var angeläget med en ökad satsning påstudierådgivning och kurativ verksamhet. Med hänsyn tiU vad föredragandestatsrådet anfört i frågan förklarade sig utskottet dock utgå från att deförslag i ämnet, som petitamyndigheterna kunde finna skäl att lägga fram,skulle bU föremål för positiv behandUng. Vad motionärerna anfört till stöd för sitt yrkande omutredning av utländska medborgares studiemöjligheter i har inteövertygat utskottet om att det finns anledning frångå den bedömning utskottetgjorde vid sin behandUng av motsvarande yrkande vid förra årets riksdag.Utskottet finner det emellertid angeläget att understryka vad som förra åretanfördes från utskottets sida rörande vikten av ökade samhäUeliga insatser ifråga om studierådgivning och andra åtgärder för att främja utländskastuderandes sociala anpassning. Med det sagda avstyrker utskottet bifall jämväl tiUmotionen 1972:1460. Med hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen 1972:965, 2. motionen 1972: 1460. Närvarande: (), fröken (),herrar Ringaby (m), i (s), i Nennesholm (c), Perssoni (s), Mundebo (fp), (), fröken (), herrarMarcusson (s), i * (c), fröken (), herrar () och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. av () och fröken (), som ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "De nu" och slutar på s. 6 med"motionen 1972:965" bort ha följande lydelse: Den nuvarande karenstidsregeln infördes vid förra åretsriksdag. 1971:81, vari förslaget om skärpning av den förut gällandeettårsgränsen framlades, anförde föredragande statsrådet inte något skäl försitt förslag om förlängning av karenstiden till . I av ökadinternationalisering och ökad rörlighet över gränserna framstår det enUgtutskottets mening som omotiverat att på det sätt som skett genom antagandet avtvåårsregeln försvåra möjligheterna för utländska medborgare att få studiestödi . Utskottet anser att den tidigare gäUande ettärsregeln är uttryck fören lämplig avvägning av de intressen som här gör sig gällande. Särskilt förnordiska studerande har införandet av tvåårsregeln inneburit en betydandeförsämring. En regel av denna art motverkar de integrationssträvanden somkännetecknar förhållandet mellan de nordiska länderna, och den strider motandan i det undertecknade nordiska kulturavtalet, där det bl. a.heter att avtalsparterna skall vidga möjligheterna för studerande från denordiska länderna att utbilda sig i annat nordiskt land. Med hänsyn tiU det anförda anser utskottet att dennuvarande tvåårsregeln fr. o. m. den bör ändras så, att det förerhåUande av studiestöd uppstäUda kravet på vistelse och förvärvsarbete iSverige begränsas till i fråga om andra utlänningar än flyktingar ochdärmed jämställda, vilka även i fortsättningen bör vara undantagna fråntillämpning av karenstidsregeln. Utskottet tillstyrker följaktligen motionen1972: 965 i denna del. 1 motionen 1972:965 föreslås också att hemarbete skaUjämställas med annat arbete vid bedömningen av rätt tUl studiestöd. Vidprövning av ansökningar om rätt till studiestöd tiUämpar delegationen förutländska studerande, enligt vad utskottet inhämtat, den ifrågavarandeföreskriften på det sättet att den sökande får tillgodoräkna sig den tid han ellerhon ägnat vård av egna barn i hemmet. 1 motionen framhålls att kulturmönstretinom många invandrargrupper ofta hindrar en gift kvinna att söka sig ut påarbetsmarknaden och att arbetstillfälle inte alltid kunnat erbjudas en giftkvinna på samma ort som maken, även om hon skulle önskat arbete. Med hänsynhärtill delar utskottet motionärernas uppfattning att hemarbete skalljämställas med förvärvsarbete vid prövning av rätt tiU studiestöd oberoende avom det finns barn i hemmet eller ej. Utskottet tillstyrker alltså motionen1972: 965 även i denna del. dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet behandlade" och slutar pås. 7 med "motionen 1972: 1460" bort ha följande lydelse: Som motionärerna framhåller är det angeläget att främjaökad invandring av studerande och grupper med högre utbildning. Våra högreutbildningsanstalter bör i större utsträckning än vad som är fallet kunnafungera som öppna och aktiva centra för ett vidgat kulturutbyte, ökadeforskningsinsatser i internationell samverkan och större internationellförståelse över huvud taget. Inrättandet av gäststipendier får ses som envälkommen insats i detta syfte. Som ytterligare stimulansåtgärd bör dessutomövervägas att i viss utsträckning utvidga det studiesociala stödet tUl andragrupper än dem som kan få studiestöd. Detta förutsätter emellertid, sommotionärerna påpekar, någon form av reglering av antalet utländska studerandesom viU påbörja sin vistelse här med studier. lade 1969 fram ett förslag härom, vilket i princip tillstyrktes avflera remissinstanser. Den närmare utformningen av en sådan reglering bör dockövervägas av en utredning. Den nuvarande ordningen för handläggning av ärenden omstudiestöd åt utlänningar innebär i praktiken att antalet utländska studerandekommer att regleras genom beslut angående studiestöd. I sitt remissyttrandeöver det av kommittén för utländska studerande avgivna utredningsförslagetförordade CSN statens invandrarverk som prövningsinstans och framhöll attärenden om rätt tiU studiestöd främst är av invandringspoUtisk natur. Motbakgrund härav ansluter utskottet sig till det i motionen 1972: 1460 framfördakravet att frågan om handläggningsordningen bör bU föremål för förnyadutredning, varvid också frågan om inrättande av besvärsmöjUghet bör prövas. Som utskottet framhöll vid förra årets riksdag är detangeläget att det sker en ökad satsning i fråga om studierådgivning och andrakurativa åtgärder för utländska studerande. 1971:81 gjordes ett aUmäntuttalande att det fanns skäl för vidgade insatser på dessa områden menframfördes inte något konkret förslag. Med tanke på de studiemisslyckanden somförekommer bland utländska studerande bör denna fråga utredas med sikte påsnara förbättringar. I detta sammanhang bör också erinras om att bristandeframgång i studierna, Uksom bristande social anpassning över huvud taget, mångagånger har sin orsak i otiUräckliga kunskaper i svenska. Även frågan omsvenskundervisningen för utländska studerande bör därför bli föremål förytterligare överväganden. Vad slutligen angår frågan om de nyinrättadegäststipendierna är det otvivelaktigt så att dessa medfört en förbättring ijämförelse med tidigare förhållanden men begränsningen tiU framstårenligt utskottets mening som aUtför snäv. Syftet med stipendierna måste rimUgenvara att ge den studerande ekonomiska, möjligheter att avläggaakademisk examen. Detta torde knappast vara möjligt med denna tidsbegränsning,eftersom ett av de tre åren torde gå åt tiU inhämtande av tiUfredsställandekunskaper i svenska. Även på denna punkt viU utskottet förorda ytterUgare utredning. dels att utskottet bort hemställa 1. underpunkten 1. attriksdagen med anledning av motionen 1972:965 uttalar att som villkor förstudiestöd till andra utlänningar än flyktingar och därmed jämställda skaU fr.o. m. gälla att vederbörande vistats och förvärvsarbetat iSverige samt att vid denna bedömning hemarbete skall jämstäUas medförvärvsarbete, 2. underpunkten 2. attriksdagen med bifall tUl motionen 1972: 1460 hos Kungl. Maj: t anhåller om enutredning med uppgift att framlägga förslag rörande den framtida utformningenav utländska medborgares studiemöjligheter i .