bet · FV01KrU13 · 1972-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1972 KrU 1972:13 Kulturutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972: 36 angående statligtfilmstöd m. m., jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1972: 36 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden för den 17mars 1972 föreslagit att till Filmstöd för /73 underåttonde huvudtiteln anvisa ett anslag av . Detföreslagna anslaget är avsett som bidrag till . Medlenskall användas för stöd till produktion av svensk långfilm och för att avlastaen del av filminstitutets kostnader för utbildning inom biograffilmens områdevid dramatiska institutet. Bidraget har aktualiserats i samband med vissa avfilminstitutets styrelse beslutade ändringar av filmavtal. I fråga omdessa ändringar, som avser bl. a. filminstitutets ledningsorganisation ochdispositionen av de avgifter som flyter in till institutet, inhämtas avpropositionen bl. a. följande. Inomstiftelsen Svenska filminstitutets styrelse förda överläggningar mellan statensoch filmbranschens representanter har lett fram till förslag om viss revisionav filmavtal. Styrelsen har hemställt att Kungl. Maj:t godkänner dessaändringar. Avtalsrevisioneninnebär i huvudsak att förutsättningarna för uppsägning av avtalet ändras samtatt viktiga förändringar genomförs dels i filminstitutets ledningsorganisation,dels i dispositionen av de avgifter som flyter in till institutet. Filminstitutetsstyrelse består f. n. av åtta ledamöter med lika många suppleanter utsedda tilllika antal av Kungl. Maj:t och filmbranschen. Enligt den nya avtalstextenreduceras den till mellan tre och fem jämte två suppleanter och skall i sinhelhet utses av Kungl. Vid sidan av styrelsen upprättas ettförvaltningsråd bestående av 3040 personer utsedda av filmbranschen, defackliga organisationerna på filmområdet samt av andra av stiftelsensverksamhet berörda organisationer. skall fungera sområdgivande organ till styrelsen, avge yttrande över stiftelsensverksamhetsberättelse till Kungl. Maj:t samt utse jury för bedömning av vilkafilmer som skall få kvalitetsbidrag. Deavgifter som flyter in utgör avbruttobiljett-intäkterna vid de större biograferna. Den avtalade förändringenbeträffande dessa avgifter mnebär att den generella ersättning till svenska KrU 1972: 13 2 filmproducentersom f. n. utgår ur den s. k. A-fonden i proportion till bruttobiljettintäkternaersätts med ett selektivt förhandsstöd. För detta ändamål inrättas en ny fond,H-fonden, som bildas genom att A-fonden, som f. n. tillförs av avgifterna,successivt trappas av under ett vart av för att heltupphöra fr. o. m. /75. H-fonden skall användas för att genomselektiva produktionslån och/eller produktionsgarantier stödja produktionen avsvenska långfilmer. De för fonden avsatta medlen skall fördelas lika mellan tvåproduktionsfonder, som leds av var sin fondstyrelse. Enligt en till detreviderade avtalet fogad bilaga skall styrelseledamöterna utses så att i denena fonden fyra ledamöter och två suppleanter utses av filmbranschen och enledamot och en suppleant utses av medan i denandra styrelsen fyra ledamöter och tre suppleanter utses av filmarbetarnasfackliga organisationer och en ledamot och en suppleant av filmbranschen. Stödsystemetsyftar till en fri konstnärlig utveckling av svensk långfilm underbibehållande av filmens karaktär som massmedium, dvs. bibehållande av dessinriktning mot en stor publik. Förändringarnai avtalet innebär vidare att filminstitutets produktion av svensk film tillförs10 % av de inflytande avgifterna. Av medlen i den nya fond som skall upprättasför detta ändamål, G-fonden, skall avsättas för produktion av långfilmoch för produktion av kortfilm. Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 1615 av m. (vpk) vari föreslagits att i skrivelse till regeringen anhåller omatt denna tar initiativet till förhandlingar syftande tih ett nytt filmavtal,där filmarbetarnas fackliga organisationer ingår som jämställd part, samt attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär förslag om ett starkare stöd tiU filmen utankoncentration till viss distributionsform, dels motionen 1972: 1616 av herrar Äkeriind (m) ochWerner i (m) vari hemställts att avslår Kungl. Maj:tsproposition nr 36 om statligt filmstöd. I motionen 1972: 1616 anförs att det inte är någotnödvändigt behov som det i propositionen föreslagna bidraget till filmstödavser att tillgodose. Enligt motionärernas åsikt kan filmbranschens ekonomiskasvårigheter till största delen förklaras av den usla kvaliteten på de filmersom visas. och filminstitutets konstruktion ochallmänna politik medför, enligt motionen 1972: 1615, att denprivatkapitalistiskt domine- KrU 1972: 13 3 radefilmbranschen tilldelas större delen av det statliga stödet inom filmområdet.Motionärerna påpekar att en rad andra media än biografer svarar fördistribution av film. Dessa andra distributionsformer missgynnas dock genomden statliga filmpolitikens ensidiga inriktning på stöd åt biograf- ochlångfilm. Motionärerna uttrycker sin tillfredsställelse med att det inrättas enfond för selektivt förhandsstöd men finner att de medel som skall tillförasdenna är otillräckhga i förhåUande till behovet. De anser vidare attfilmarbetarnas möjligheter att påverka den statliga filmpohtiken måste ökasgenom att de får ett inflytande över filminstitutets verksamhet. Filmavtaletbör därför ändras så att film-arbetarna bhr en av parterna i detta avtal. Den ekonomiska kris som den svenska filmbranschenf. n. befinner sig i har medfört en kraftig nedgång i produktionen av svenskspelfilm. I propositionen uttalas att det finns risk för att en betydande konstnärligtradition på filmområdet går till spillo liksom för att tekniska och personellaresurser skingras. Utskottet vill för sin del instämma i Kungl. Maj:tsbedömning att det från kulturpolitisk synpunkt är väsentligt att en produktionav svensk konstnärlig film upprätthålles. Filmen är en viktig kulturfaktor idet moderna samhället, och vidmakthållandet av en inhemsk tradition på dettaliksom på andra kulturområden bör ses som ett nödvändigt inslag ikulturpolitiken. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag om ett anslag av . till filmstöd och avstyrker alltså motionen 1972: 1616. Meddet i motionen 1972: 1615 framförda yrkandet om förhandlingar syftande till ettnytt filmavtal avses, såvitt framgår av motiveringen, en sådan ändring avavtalet att filmarbetarna får ett inflytande över filminstitutets verksamhetoch därmed ökade möjligheter att påverka den statliga filmpolitiken.Framställningar med samma syfte har av filmarbetarnas fackliga organisationergjorts till chefen för . Utskottet förutsätter attKungl. Maj:t inte minst mot bakgrund av de förstärkta resurser somfilminstitutet som en följd av avtalsrevisionen kommer att få förfilmproduktion i egen regi till övervägande tar upp de synpunkter som förtsfram av filmarbetarnas fackliga organisationer. Däremot anser sig utskottetinte böra tillstyrka före-Hggande yrkande om förhandlingar syftande till ettnytt filmavtal. Vadså avser yrkandet i samma motion om ett starkare stöd till filmen utankoncentration till viss distributionsform får utskottet erinra om attförändringen av dispositionen av de inflytande avgifterna främst är avsedd attstimulera den konstnärligt högtstående långfilmsproduktionen. Ävenkortfilmsproduktionen kommer dock att få ett avsevärt ökat stöd genom att av de medel som tillförs pro- KrU 1972: 13 4 duktion skall användas härför. Utskottet finner inteanledning föreslå att göra det föreslagna uttalandet rörandefilmproduktionens inriktning. Under åberopande av det ovan anförda hemställerutskottet 1. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1616 till Filmstöd /73 på driftbudgeten under åttonde huvudtiteln anvisar ettanslag av ,, 2. att avslår motionen 1972:1615. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Maltsson iLane-Herrestad (c), i (s), Källstad (fp), i Agnas(m), (), herrar (), (), (),herrar (), i Ulfsbyn (c), (), (vpk), herrAndersson i (s), () och (). beträffande medelsanvisningen av i Agnas (m)som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed »Den ekonomiska» och slutar med »motionen 1972: 1616» bort ha följande lydelse: Maj:ts förslag innebär bl. a. att ett statligtstöd till produktion av svensk långfilm införs för att kompletterafilmbranschens ekonomiska ram. Utskottet är medvetet om att denna bransch pågrund av de sjunkande besökssiffrorna f. n. befinner sig i en ekonomisk krisoch att det kan föreligga risk för en ytterligare nedgång i antalet inspeladesvenska långfilmer. Otvivelaktigt är det från kulturpolitisk synpunkt av viktatt produktionen av svensk konstnärlig film vidmakthålles. Det i propositionenföreslagna stödet är emellertid i huvudsak inriktat på produktion av filmavsedd för visning på biograferna. Mycket talar enligt utskottets mening föratt andra distributionsformer än biograferna kommer att få störrebetydelse. Det föreligger en viss risk för att det statliga stöd som nuföreslås leder till att en filmproduktion upprätthålles enbart för sin egenskull. Den viktigaste förutsättningen för att den svenska KrU 1972: 13 5 spelfilmenskall kunna fortleva är att den genom sin konstnärliga kraft och sitt värde kanattrahera och behålla sin publik och att den kan förmedla berikandeupplevelser. Detta kan snarare än statligt stöd garantera den svenska filmensfortsatta existens som kulturfaktor i samhället. Utskottet finner inte att deskäl som anförts i propositionen för införande av ett särskilt statligtfilmstöd är övertygande. Utskottet anser därför att med bifall tillmotionen 1972: 1616 bör avslå Kungl. Maj:ts i propositionen framlagda förslagom anvisande av ifrågavarande anslag.» dels utskottets hemställan under 1 bortha följande lydelse: att med bifall till motionen 1972:1616 avslår propositionen 1972: 36,» avfru (vpk) som anfört följande: »Framställningarmed syfte att vinna förståelse för filmarbetarnas önskemål om medinflytandeinom de filmpolitiska institutionerna har gjorts i olika sammanhang, bl. a. avfilmarbetarnas fackliga organisationer till statsrådet och chefen förutbildningsdepartementet. Utskottet har förutsatt att Kungl. Maj:t tillövervägande skall ta upp dessa synpunkter. Bakomfilmarbetarnas kritik av det reviderade avtalet, vilken särskilt riktar sig motden föreslagna nya organisationen av filminstitutets ledning, liggeremellertid också det faktum att de professionella och skapande grupperna inomområdet inte haft möjhghet att påverka utformningen av förändringarna. Avkritiken framgår att de, om de åtminstone som remissinstanser fått vara med ochpåverka planeringen, kunnat verka för att ge de föreslagna reformerna en delvisannan utformning. Enligt direktiven har filmutredningen i uppdrag att läggafram förslag för den långsiktiga filmpolitiken som inte är begränsade av densnäva intresseavvägning som kännetecknar avtalsrevisionen mellan staten ochfilmbranschen. Jag vill understryka att de berättigade krav på medverkan ifilmpolitikens utformning och medinflytande i de filmpolitiska organen somframförts av filmarbetarna bör beaktas i det framtida arbetet. Jag anser därföratt vid en eventuell framtida revision av filmavtalet filmarbetarnas fackligaorganisationer bör ingå som avtalsslutande part. Deförändringar i filmavtalet som innebär att den generella ersättningen tillfilmproducenterna i proportion rill bruttobiljettintäkterna ersätts med ettselektivt förhandsstöd överensstämmer med förslag som förts fram avfilmarbetarnas fackliga organisationer. Det är en positiv och viktigförändring, men fortfarande inriktas stödet huvudsakligen på långfilmen. Denprivatkapitahstiskt dominerade filmbranschen kommer äveni fortsättningen att erhålla större delen av filmstödet. Jag anser därför attreglerna för produktionsstödet bör vidgas tiU att omfatta även nya produktions-och distributionsformer som t. ex. TV-film, videokassetter och uppsökandefilm. Den stathga filmpolitiken bör med sina stödformer i princip omfattasamthga dessa områden.»