bet · FV01SfU31 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:31 betänkande i anledning avmotion om placering i högre sjukpenningklass under pågående sjukdom. I motionen 1972:972 av m.fl. (s) hemstäUs att hos Kungl. Maj:t begär förslag till ändradebestämmelser om placering i sjukpenningklass, innebärande att sjuka underpågående sjukdom skall kunna placeras i högre sjukpenningklass "med hänsyntill löneutvecklingen i vederbörandes yrke". Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånriksförsäkringsverket och . Gällande bestämmelser m. m. Enligt lagen om allmän försäkring(AFL) skall den som är bosatt i vara inskriven hos allmänförsäkringskassa från och med den månad han fyller . Den som är inskrivenhos försäkringskassa är vid sjukdom berättigad till sjukvårdsersättning och, omhan är placerad i sjukpenningklass, sjukpenning. Beslut om placering isjukpenningklass fattas i samband med inskrivningen. Om förutsättningar förplacering i viss sjukpenningklass inte föreligger "nollklassas" den försäkrade.Detta innebär att han vid sjukdom inte får någon sjukpenning men är berättigadtill sjukvårdsersättning. Om den försäkrade placeras i sjukpenningklass får han rätttill dels grundsjukpenning med . per dag dels, om han är placerad i någonav klasserna 3-21, tilläggssjukpenning med ett visst belopp per dag enligt enstigande skala. Såväl grund- som tilläggssjukpenning utgår som regel fr. o. m.dagen efter insjuknandet. I fråga om den som har inkomst av annatförvärvsarbete än anställning gäller dock att den försäkrade har möjlighet attvälja en försäkringsform, som innebär att tilläggssjukpenning utgår förstefter en karenstid om 3, 33 eller . Placering i sjukpenningklass skall omprövas bl. a. när denförsäkrades inkomstförhällanden undergått ändring av betydelse förklassplaceringen. Den försäkrade är skyldig att anmäla sådan inkomständring såsnart ske kan och senast . Ändring av klassplaceringen sker viddet första efter det kassan beslutat om klassändring. Som beslutsdaganses i praxis anmälningsdagen. Från denna regel finns ett viktigt undantag. Omden försäkrade vid detta månadsskifte lider av sjukdom, som medför förlust avminst halva arbetsförmågan, får sjukpenningklassen i princip inte ändras förränsjukdomstillståndet upphört. I sådana fall gäller klassändringen först frånoch med dagen 11 saml Nr 31 efter den sista sjukdagen. angivna regler om ändring av sjukpenningklass under pågåendesjukdom gäller med vissa undantag även vid sjukdom, som föranletts avyrkesskada, efter det skadan inträffade. Under dennatid, den s. k. samordningstiden, regleras nämligen i princip yrkesskada enligtsamma grunder som gäller vid sjukdom i allmänhet. Om den av yrkesskadanföranledda sjukdomen varar utgår emellertid ersättning enligt reglerna ilagen om yrkesskadeförsäkring (YFL). Efter samordningstidens utgång kansjukpenningen höjas. Placeringen i sjukpenningklass är avgörande inte bara förstorleken av den försäkrades sjukpenning utan också för beräkningen av hanssjukförsäkringsavgift. I denna ingår avgifter för sjukvårdsersättning, förgrundsjukpenning och för tilläggssjukpenning. Avgiften för grundsjukpenning beräknassärskilt för under vilken den försäkrade varit placerad isjukpenningklass och avgiften för tilläggsjukpenning för undervUken den försäkrade varit placerad i sjukpenningklass 3 eller högre. Dettainnebär att sjukförsäkringsavgiftens storlek påverkas av ändringar i denförsäkrades inkomster, vilket i sin tur medför att det är av väsentligbetydelse för avgiftsberäkningen att den försäkrade anmäler inkomständringartill . Om den försäkrade utan giltigt skäl underlåter attanmäla sådan ändring i inkomstförhållandena, som är av betydelse förplaceringen i sjukpenninglclass, kan sjukpenningen dras in eller nedsättas. I två likalydande motioner till1969 års riksdag hemställdes att AFL skulle ändras pä sådant sätt att placeringi högre sjukpenningklass vid höjd inkomst skulle ske vid det månadsskifte sominträffade närmast efter det arbetsoförmåga på grund av sjukdom elleryrkesskada föranlett inkomstbortfall under minst . Ändra lagutskottetuttalade i sitt utlåtande 1969:48 bl. De nuvarande reglerna om tidpunktenför ändring av sjukpenningklass kan vid långtidssjukdom leda tillotillfredsställande resultat för den enskilde. Detta gäller inte minst i defall, då en person första gången går ut i förvärvslivet eller då han på grundav studier eller av annan anledning inte haftarbetsinkomst. Utskottet anser därför, i likhet med de remissinstanser somyttrat sig över motionerna, och ,att lagen om allmän försäkring bör ändras i det aktuella avseendet. Det börsåledes göras möjligt för den som iakttagit sin skyldighet att anmälainkomständring att bh inplacerad i högre sjukpenningklass även om han efteranmälningen drabbas av sjukdom som varar vid närmaste månadsskifte. På utskottets hemställan beslötriksdagen att i skrivelse till Kungl. Maj:t ge till känna vad utskottet anförtom ändring av sjukpenningklass under sjukdom. Maj:t uppdrog sedermera åt riksförsäkringsverketatt verkställa utredning av den i utlåtandet behandlade frågan. har den 11april 1972 till Kungl. Maj:t överlämnat utredning och förslag rörande frågan omtidpunkt för placering i sjukpenningklass enligt lagen om allmän försäkring. framhåller i betänkandet attsjukpenningskyddet vid inkomstbortfall på grund av sjukdom så nära som möjligtbör vara anpassat tUl de försäkrades aktuella inkomstförhållanden. Verketdiskuterar möjligheten att låta en klassändring, som föranletts av anmälan ominkomst eller höjd inkomst, bli gällande redan dagen efter den då anmälningeninkommit tUl . Verket menar dock att en så långtgående regelinger sådana betänkligheter att den inte bör införas. En dylik regel skuUekunna leda till att intresset för att anmäla inkomständringar uppmjukades ialltför hög grad. En viss karenstid för inplacering i ny sjukpenningklass ärdärför enligt verkets mening erforderlig. I valet mellan olika karenstiderkonstaterar verket till en början att en så lång karenstid som - dentid efter vilken yrkesskadeförsäkringens högre sjukpenning kan slå igenom inteerfordras. Karenstiden bör å andra sidan vara minst . I sin följande diskussion om konstruktionen av karenstidenhar verket två alternativ. Enligt det ena skulle klassändring få verkan förstfrån det månadsskifte som inträffar efter det sjukpenning uppburits under minst30 dagar. Det andra alternativet innebär att man skulle gå ifrån systemet medklassändring vid månadsskifte och att klassändringen skulle medföra ändradsjukpenning redan fr. o. m. dagen efter det sjukpenning uppburits under 30 dagar.För det första alternativet talar enligt verket att det knappast skulleinnebära någon större försvagning av intresset för att anmäla inkomständringar.Mot detta förslag anför verket å andra sidan att karenstiden skulle blivarierande. Dess längd skulle bli beroende av om ett sjukdomsfall inträffade ibörjan eller slutet av en månad. Det andra alternativet skulle medföra attväntetiden för klassändring blev lika lång i sädana fall och att den i regelskulle bli kortare och därmed förlusten för den försäkrade mindre än enligt detförsta alternativet. Verket påpekar att den försäkrades intresse av att anmälainkomständring visserligen skulle bli något svagare enligt det andraalternativet men att den tid, varunder den försäkrade skulle gå förlustig denhögre sjukpenningen, torde räcka för att det inte skulle anses lönande attunderlåta anmäla höjd inkomst. Verket stannar för det senare alternativet ochuttalar sammanfattningsvis bl. Under åberopande av vad här anförtsförordar en modifiering av den i 3 kap. 5 § tredjestycket AFL stadgade huvudregeln att placering i sjukpenningklass inte fårändras under tid då den försäkrade lider av sjukdom som avses i 7 § sammakapitel. Huvudregeln bör ändras sä att, när försäkrad anmält inkomstökning mendärav föranledd placering i högre sjukpenningklass på grund av efter anmälningeninträffande sjukdom inte träder i kraft vid påföljande månadsskifte, klassplaceringen skall träda i tillämpning dagen efter det att sjukpenning utgått under en väntetid av . Detsammabör gälla när någon anmält inkomständring efter inträffad sjukdom men iakttagitden i 3 kap. 6 § föreskrivna tiden för anmälan om inkomständring. Dessa reglerbör vara tillämpliga även på försäkrad med eller utan anställningsinkomst -som i fråga om tilläggssjukpenning som svarar mot inkomst av annatförvärvsarbete än anställning har en karenstid av 3, 33 eller . Förförsäkrad som för anmälan om inkomst inte var placerad isjukpenningklass utan endast sjukvårdsför-säkrad, förordar verket attmotsvarande inplacering skall ske efter det att sjukdom, som avses i 7 § sammakapitel, föranlett inkomstbortfall i en följd. Verket uttalar avslutningsvis attdess förslag om tidpunkt för placering i ny sjukpenningklass bör beaktas avsjukpenningutredningen i dess arbete med att undersöka förutsättningarna föratt inordna sjukpenningen i beskattningssystemet. Den tillsatta.sjukpenningutredningen har avlämnat sitt Ijetänkande"Beskattade förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m.m." (SOU1972:60). Utredningen har enligt direktiven haft att utreda de tekniskaförutsättningarna för att inordna sjukpenning vid sjukdom och yrkesskada samtvissa andra förmåner i beskattningssystemet. Utredningen har funnit att en övergång till beskattadeförmåner är möjlig. Skatteplikten bör enligt utredningen omfatta bl. a.sjukpenning enligt AFL och YFL, dock med undantag av sjukpenning från hemmamakeförsäkringenoch den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Utredningens förslag innebär attsjukpenningen anknyts direkt till den hos registreradeårsinkomsten utan användning av sjukpenningklasser. Sjukpenningen bör utgå somen viss procentuell andel av den för dag räknat bortfallna inkomsten.Utredningen anser att en kompensationsnivå om av inkomstbortfallet ärlämplig. Sjukpenningen per dag skulle således komma att uppgå till 1/365 av av den sjukpenninggrundande inkomsten. För att den hos registrerade inkomstenskall bli så rättvisande som möjligt föreslås att kassan genom förfrågningarhos de försäkrade och på annat lämpligt sätt införskaffar uppgifter om inkomständringaroch andra omständigheter av betydelse för sjukpenningens storlek. De försäkradeskall enligt förslaget lämna aktuella inkomstuppgifter och därutöverliksom ha rätt och skyldighet att till kassan anmäla inkomständringarav betydelse. I fråga om tidpunkten för ändring av sjukpenninggrundandeinkomst föreslår utredningen en väntetid av från anmälningen ominkomständring. Detta innebär att det nuvarande förbudet mot ändring avsjukpenningens storlek under sjukdom upphävs. gått efter detanmälan om ändrad inkomst kommit in till skall sjukpenningenalltid grundas på den nya inkomsten. När sjukpenninggrundande inkomstfastställs i samband med inskrivning i försäkringskassa bör enligt utredningendock inkomsten liksom nu gälla fr. o. m. dagen för inskrivningen. ställersig positivt till niotionsyrkandet och framhåller att erfarenheterna avklassplaceringssystemet, bl. a. i det avseende motionärerna tar upp, talar föratt en översyn bör komma till stånd. Förbundet, som avgivit sUt yttrande i mars1972, ei-inrar emellertid om sjukpenningutredningens arbete och menarattmotionen i avvaktan på utredningens förslag inte bör medföra någon riksdagensåtgärd. hänvisar i sitt remissyttrande tillsitt ovan redovisade betänkande, där vissa särskilda aspekter anläggs på den imotionen upptagna frågan. Bland annat behandlas sådana fall då inkomständringarkommer till stånd som följd av ändringar i kollektivavtal. Verket framhålleratt det inte torde komma i fråga att företa retroaktiva klassändringar, även omavtalsuppgörelser i regel medför retroaktiva lönelyft. Den som är inskriven hos allmänförsäkringskassa och är placerad i sjukpenningklass erhåller vid sjukdom delsgrundsjukpenning med . per dag dels, om han är placerad i någon avsjukpenningklasserna 321, tilläggssjukpenning med ett belopp som varierarmellan 1 och . Sjukpenning utgår som regel fr. o. m. dagen efterinsjuknandet. 1 fråga om den som har inkomst av annat förvärvsarbete änanställning gäller dock att han har möjlighet att välja en försäkringsform, sominnebär att tilläggssjukpenning utgår först efter en karenstid om 3, 33 eller93 dagar. Placering i sjukpenningklass skall omprövas bl. a. när denförsäkrades inkomstförhållanden undergått ändring av betydelse förklassplaceringen. Den försäkrade är skyldig att anmäla sådan inkomständring såsnart som möjligt och senast . Ändring av klassplacering skervid första efter kassans beslut om ändring. Som beslutsdag ansesi praxis anmälningsdagen. Undantag från denna regel gäller emellertid om denförsäkrade vid det månadsskifte då ändringen skulle träda i kraft, lider avsjukdom som medför förlust av minst halva arbetsförmågan. Sjukpenningklassenfår då inte ändras förrän sjukdomstillståndet upphört. 1 sådana fall gällerklassändringen först från och med dagen efter den sista sjukdagen. Placeringen i sjukpenningklass är avgörande inte bara försjukpenningens storlek utan också för beräkningen av sjukförsäkringsavgift.Denna påverkas av ändringar i den försäkrades inkomster, vilket innebär att detockså med hänsyn till sjukförsäkringsavgiftens storlek är betydelsefullt attden försäkrade gör anmälan om ändrad inkomst. I motionen framhåUs att nuvarande regler om ändring avsjukpenningklass medför att många försäkrade inte får den kompensation vidsjukdom som de borde vara berättigade till. mogna kan på grund av förbudet mot klassändring underpågående sjukdom åsamkas betydande förluster. Motionärerna framhåller detotUlfredsställande i att den sonn är sjuk i samband med en avtalsuppgörelseoch därvid erhåller löneförhöjning inte kan få den högre sjukpenning han pågrund av avtalet blir berättigad tUl förrän sjukdomen upphört. Motionenutmynnar i en hemställan om lagändring av innebörd att en försäkrad skall kunnaplaceras i högre sjukpenningklass även under pågående sjukdom. Vid riksdag väcktes motioner som syftade till attreglerna om placering i sjukpenningklass skulle ändras på sådant sätt, atthöjning skulle kunna ske vid det månadsskifte som inträffade närmast efter detarbetsoförmåga på grund av sjukdom eller yrkesskada medfört inkomstbortfallunder minst . Andra lagutskottet uttalade i sitt av godkändautlåtande 1969:48 att reglerna om tidpunkt för ändring av sjukpenningklass vidlångtidssjukdom kunde leda tUl otUlfredsställande resultat. Utskottet ansågatt lagen om allmän försäkring borde ändras i det aktuella avseendet, ochKungl. Maj:t uppdrog sedermera åt att verkställautredning av den i utlåtandet behandlade frågan. har till Kungl.Maj:t överlämnat ett betänkande med förslag angående frågan om tidpunkt förplacering i sjukpenningklass. Verket framhåller att sjukpenningskyddet så närasom möjligt bör vara anpassat till den försäkrades aktuellainkomstförhållanden. Man diskuterar liiöjligheten att låta en klassändring bligäUande redan dagen efter den då anmälan om höjd inkomst inkommit till försäkringskassan.Verket anser dock att en så långtgående regel inte bör införas utan att enkarenstid är erforderlig. Konstruktionen av karenstiden kan enligtverket göras på två sätt. Antingen kan ett beslut om klassändring träda i kraftvid det första efter det sjukpenning uppburits under minst 30dagar eller också kan beslutet medföra ändring av sjukpenningen redan fr. o. m.dagen efter den då sjukpenning uppburits . Verket anser detsenare alternativet vara att föredra. Den tillsatta sjukpenningutredningen, som utrettförutsättningarna för att inordna bl. a. sjukpenning i beskattningssysteniet,har avlärnnat sitt betänkande "Beskattade förmåner vidsjukdom och arbetslöshet m. (SOU 1972:60). Utredningen föreslårövergång till beskattning av ifrågavarande förmåner, bl. a. sjukpenning medundantag av sjukpenning från hemmamakeförsäkringen och den frivilligasjukpenningförsäkringen. Utredningens förslag innebär att sjukpenningenanknyts direkt tUl den hos registrerade inkomsten utananvändning av sjukpenningklasser. 1 fråga om tidpunkten för ändring avsjukpenninggrundande inkomst föreslår utredningen en väntetid av frånanmälnmgen om inkomständring. Detta innebär att det nuvarande förbudet motändring av sjukpenningens storlek under sjukdom upphävs. gåttefter det anmälan om ändrad inkomst kommit in till skall sjukpenningen alltid grundas på den nya inkomsten. När sjukpenninggrundandeinkomst fastställs i samband med inskrivning i försäkringskassa skall dockinkomsten enligt förslaget liksom nu gäUa fr. o. m. dagen för inskrivningen. I sitt yttrande över motionen ställer sigFörsäkringskasseförbundet positivt till yrkandet i motionen medanriksförsäkringsverket i sitt-remissyttrande hänvisar tiU sitt ovan redovisadebetänkande. Som framgår av den lämnade redogörelsen har den avmotionärerna upptagna frågan behandlats i såväl riksförsäkringsverketsutredning som sjukpenningutredningens betänkande. I båda betänkandena, som nuär föremål för Kungl. Maj:ts prövning, har avgetts förslag som, om degenomförs, innebär att syftet med motionen blir tillgodosett. Vid sådantförhållande finner utskottet att någon åtgärd i anledning avmotionen inte är erforderlig. attriksdagen avslår motionen 1972:972. Närvarande: herrar (), iVikmanshyttan* (c), (), i (fp), fröken (),herrar Ringaby (m), i * (s), i Nennesholm (c), fruHåvik (s), fröken (), herrar (), i *(vpk), fröken (), herrar () och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 72 1729 S 1972