bet · FV01SfU25 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:25 betänkande i anledning avmotioner angående förutsättningarna för rätt till studiemedel. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972:114 av (), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådankomplettering av studiemedelsförordningen att de juridik- ochreligionskunskapsstuderande, som är inskrivna vid men har sinundervisning förlagd till vid kurser administrerade av Stiftelsenkursverksamheten vid , och , ges möjlighet att ifortsättningen erhålla statliga studiemedel; motionen 1972:456 av . (m), vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad i motionen anförs om rätt till studiemedel. I motionen 1972:456 föreslås - motbakgmnd av att juridik- och religionskunskapsstuderande, som är inskrivna vidLunds universitet men följer undervisningen vid kurser i , inteerhåller studiemedel att beslutar att som definition av studerandevid universitet eller annan läroanstalt skall för rätt till studiemedel gälla 1. att denstuderande är inskriven vid läroanstalten, 2. attden studerande deltar i examination enligt de regler läroanstalten fastställt för utbildningen. Göteborgsuniversitet saknarjuridisk fakultet. Den som vill studera för jur.kand.examen måste skriva in någon av de juridiska fakulteterna i , eller . Jurisstuderande har dock haft möjlighet att vid den samhällsvetenskapliga fakulteteni följa vissa kurser som ingår i juristutbildningen, nämligen denpropedeutiska kursen i juridik och kursen i företagsekonomi, som tillsammanskräver en termins studier. Att detta varit möjligt beror på attkursfordringarna varit desamma för pol.mag. Från och har emellertid den propedeutiska kursen vidsamhällsvetenskapliga fakulteten ersatts av en juridisk översiktskurs, som inteär jämställd med den propedeutiska kursen, vilket medfört att juris studerandemåste genomgå den propedeutiska kursen på annat håll.' studerande hardock från samma tidpunkt beretts tillfälle att vid samhällsvetenskapliga 11 saml Nr 25 fakulteten i följa den undervisning inationalekonomi som erfordras för jur.kand.examen, ] anordnas viss juristutbildningäven utanför i regi av Stiftelsen kursverksamheten vid Göteborgsuniversitet, som är ett från universitet fristående organ. Dessa kurser ärinte statsunderstödda utan finansieras genom avgifter från de studerande. Förnärvarande ges kurser i alla ämnen som ingår i jur.kand.examen med undantag avföretagsekonomi och nationalekonomi vilka ämnen som nämnts kan studerasvid - och allmän rättslära. Det kan påpekas att den undervisningi nationalekonomi för jurister som ges vid delvis finansierasgenom att kursverksamheten bidrar till kostnaderna för lärare. Antalet elevervid kursverksamhetens kurser i juridik uppgår innevarande termin till omkring350. De som följer dessa kurser är inte inskrivna vid universitetutan vid juridiska fakulteten i . Utbildningen grundar sig på ettomfattande samarbete med fakulteten i . Lärarna kommer till övervägandedelen därifrån, undervisningen motsvarar den som meddelas i , tentamina ärsamordnade med dem i och anses gjorda vid juridiska fakulteten där. Vid finns inte heller någonteologisk fakultet. Sådan finns endast vid universiteten i och ,där man också kan studera religionskunskap vid de humanistiska fakulteterna.Detta ämne är däremot inte representerat vid humanistiska fakulteten iGöteborg. En motion med krav på att där anordna undervisning i ämnet haravslagits av årets riksdag (UbU 1972:4). 1 ges emellertid sedan någraår kurser i religionskunskap och vissa närliggande ämnen utanför universitetet.Dessa anordnas som s. k. universitetscirklar i regi av i . Denna har enligt sina stadgartill uppgift att verka som ett kurs- och forskningsorgan påfoUcbildningsområdet i fråga om teologisk utbildning. Institutet är inordnatunder kyrkliga studieförbund. Uppläggningen av undervisningen sker isamråd med teologiska fakulteten i . För undervisningen anlitas ocksålärare därifrån. De studerande - f. n. omkring 80 är inskrivna vidhumanistiska fakulteten i och tentamina anses gjorda där. De studerande som följt nu angivna kurser och varitinskrivna vid har tidigare kunnat beviljas studiemedel avstudiemedelsnämnden i . Denna praxis har emellertid, såsom redovisas i detföljande, numera ändrats så att studiemedel inte längre utgår för ifrågavarandestudier. Gällande bestämmelser om studiemedel Enligt I § studiemedelsförordningen(1964:401) utgår studiemedel till den som bedriver studier vid de universitet,högskolor och övriga läroanstalter eller utbildningslinjer, beträffande vilkaKonungen så bestämmer. En förteckning över dessa finns intagen i en särskild författning, kungörelsen (1971:338) om läroanstalter ochutbildnings-Unjer vid vUka studiemedel utgår. 1 denna förteckning upptas varkenStiftelsen kursverksamheten vid eller i . I 12 § studiemedelskungörelsen (1964:592) stadgas attstudiemedel får utbetalas endast om den studerande styrker att han bedriverstudier vid sådan läroanstalt eller utbildningslinje, vid vilken statentillhandahåller studiemedel. Som bevis godtas endast studieintyg som utfärdatsav lärare som meddelar den studerande undervisning eller handledning. Ansökan om studiemedel prövas av vederbörande lokalastudiemedelsnämnd. Dess beslut kan överklagas till centralastudiehjälpsnämnden (CSN), som bl. a. också har till uppgift att utfärdaföreskrifter för tillämpning av studiemedelsförordningen. Enligt 32 § studiemedelsförordningen kan studiemedel, somnågon obehörigen uppburit, krävas tillbaka. Förutsättningen härförär att den studerande insett eller bort inse att han inte haft rätt tillstudiemedel. Fråga om återkrav prövas av CSN. Om lokal studiemedelsnämndupptäcker att någon uppburit studiemedel utan att ha rätt till det, skallnämnden genast anmäla detta till CSN. riksdagsbehandling av frågan om juristutbildningi universitets- ochhögskolekomrnitté (U 63) framlade 1965 två betänkanden angående den fortsattautbyggnaden av universitet och högskolor. Under remissbehandlingenaktualiserades frågan om att föriägga en ny juridisk fakultet till . 1propositionen 1965:141 uttalade vederbörande departementschef emellertid atthan inte fann skäl att då förorda inrättandet av en sådan. Han förklarade sigdela U 63:s mening att den fortsatta utbyggnaden av de juridiska fakulteterna,liksom av de teologiska, skulle ske genom förstärkningar av de befintligafakulteterna. Dessa riktlinjer godtogs av . Krav på inrättande av enny juridisk fakultet, exempelvis i , framfördes på nytt i motioner vid1967 års riksdag. Som skäl härför åberopades den kraftiga ökningen av antaletstuderande vid de juridiska fakulteterna. Motionerna avslogs emellertid avriksdagen på hemställan av statsutskottet (SU 1967:183). I en interpeUation vid riksdag (AK 29:34) frågadeherr Källstad ecklesiastikministern om denne avsåg att framlägga förslag omförlängning av enterminsutbildningen för juris kandidatexamen vid Göteborgsuniversitet till att omfatta ytterligare en termin, så att studenter som varbosatta i eller dess närhet kunde fullgöra av studiegångenför juris kandidatexamen i sin hemort. Inter-pellanten hänvisade till attGöteborgs universitet i en framställning till Kungl. Maj:t hade begärt attunder /67 få anordna sådan tvåterminsundervisning, vilken varitavsedd att omfatta förutom den propedeutiska kursen och företagsekonomi ävenrättshistoria och nationalekonomi. framställning, somtillstyrkts av universi- 1* 1972. 11 saml Nr 25 tetskanslersämbetet, hade avslagits av Kungl. Maj:t den 29juli 1966. Ecklesiastikministern framhöll i sitt interpellationssvar den 22november 1966 (AK 34:22) att anledningen tUl att det var möjligt för jurisstuderande att följa den propedeutiska kursen och kursen i företagsekonomi vidGöteborgs universitet var att man där hade en samhällsvetenskaplig fakultetmed utbildning bl. a. för pol.mag.examen och att undervisning ochkursfordringar var identiska för juris och politices studerande i fråga omdessa båda kurser. Han menade att om man till förlade ytterligare entermins undervisning i juridik skulle detta vara begynnelsen till skapandet aven juridisk fakultet i . Han förklarade att han inte var beredd att mot ställningstagande vid riksdag till den fortsattautbyggnaden av de juridiska fakulteterna medverka till en sådan successivuppbyggnad av juridisk utbildning vid . Förslag om utbyggnad av den juridiska undervisningen vidGöteborgs universitet tUl att omfatta två terminer återkom i motioner vid deföljande årens rUcsdagar. Motionerna avslogs emellertid med hänvisning till deav gjorda uttalandena om utbyggnaden av de juridiskafakulteterna (SU 1967:40, 1968:41, 1969:46). Den fortsatta planeringen av det eftergymnasialautbildningssystemet utreds av utbildningsutredning (U68), som väntas lägga fram sitt slutbetänkande . Inom utredningenövervägs bl. a. principiella och mer långsiktiga frågor rörande juristut- bildningens mål och organisation på grundval av förslag från en expertgruppinom utredningen. behandling av frågan om studiemedel tillifrågavarande studerande Genom beslut den 29 mars 1971avgjorde CSN ett ärende om fortsatta studiemedel till en studerande, som varinskriven vid juridiska fakulteten vid men bedrev studiernavid kurser anordnade av Stiftelsen kursverksamheten vid i hade avslagit ansökan om studiemedel. Denstuderandes besvär över beslutet avslogs av CSN på den grund att klaganden intebedrev studiemedelsberättigande studier. På förekommen anledning beslöt CSN attgöra det uttalandet att nämnda utbildning på nedan angivna skäl inte kundeanses berättiga de studerande till studiemedel. Enligt I § studiemedelsförordningen(1964:401) tillhandahåller staten studiemedel för finansiering av studier vidde universitet och högskolor och de övriga läroanstalter eller utbildningslinjer,beträffande vilka Konungen så bestämmer. Utbildningen vid kursverksamheten vidGöteborgs universitet är icke upptagen i Kungl. Maj:ts förteckning överläroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studiemedel utgår. Ej heller ärutbildningen statlig, statsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn,vilket är ett annat huvudvillkor för att studiestöd skall kunna utgå. Eftersom rätten till studiemedelenUgt förutnämnda 1 § i studiemedelsförordningen är knuten till denomständigheten, att vederbörande studerar vid läroanstalt vid vilkenstudiemedel utgår, ger enbart inskrivning vid sådan läroanstalt exempelvisLunds universitet inte rätt till studiemedel. Som minimikrav måste nämligen gällaatt den studerande deltar i obUgatorisk undervisning samt examination somanordnas vid läroanstalten enligt för utbildningen gällande regler. Nämnden erinrade vidare om debestämmelser som gäller för utfärdande av studieintyg och konstaterade att lärarehar rätt att utfärda studieintyg endast på grundval av undervisning ellerhandledning som han meddelar i sin egenskap av lärare vidstudiemedelsberättigande läroanstalt. I en skrivelse från rektorsämbetet vid Lunds universitetden till juridiska fakultetens ordinarie lärare hänvisadeämbetet till CSN.s sistnämnda beslut och erinrade om att CSN förutskickat attuniversitetet under någon termin övergångsvis torde komma att godtaundervisning i . Med anledning härav rekommenderade rektorsämbetet attföljande studerande övergångsvis skulle anses bedriva studier vid universitetetoch därmed vara berättigade att erhålla studieintyg trots att de inte uppfylldekravet på deltagande i obligatorisk undervisning: 1) Studerande, somunder tidigare termin i visst examensämne (motsvarande) genomgått föreskrivenobligatorisk undervisning, meddelad i regi av kursverksamheten i menav vederbörande examinator vid i bedömd såsom likvärdig medmotsvarande, vid meddelad undervisning. 2) Studerande, somunder vid kursverksamheten i i visst examensämne(motsvarande) fullföljer undervisning, som utgör fortsättning på kurs i ämnetbevistad under närmast föregående termin, under förutsättning attundervisningen av vederbörande examinator vid i bedöms somlikvärdig med motsvarande, vid meddelad undervisning. Vid sammanträde den 2 september1971 behandlade juridiska fakultetens utbildningsnämnd vid Lunds universitetfråga om rätt till studiemedel för juris studerande som bedriver studier vidkursverksamheten i och dispens från obligatorisk undervisning irespektive examensämne. beslöt hänskjuta ärendet tillrespektive examinator. I beslut fann undervisningsnämndenexaminatorerna berättigade att förrätta examination på annan ort om det skeddeunder betryggande former och ej var till nackdel för de studerande. I en interpeUation vid höstsession frågade herrKällstad chefen för om denne var beredd medverka tillatt de juridik- och religionskunskapsstuderande som är inskrivna vid Lundsuniversitet men har sin undervisning förlagd till även ifortsättningen ges möjlighet att erhålla studiemedel. Interpellationenbesvarades av statsrådet . Han framhöll bl. a. attdet är regering och riksdag som beslutar om lokalisering av den högre utbildningen, att vid flera tillfällensagt nej till juridisk utbildning i och att gäflande bestämmelser integer underlag för att bevilja studiemedel åt ifrågavarande studerande. Hanförklarade emellertid att han hade förståelse för att de studerande kände siglurade, eftersom de påbörjat en utbildning på villkor som de trott gälla mensom i själva verket inte gällt. Han erinrade också om de övergångsbestämmelsersom utfärdats i de studerandes intresse. 1 en skrivelse till CSN meddeladestudiemedelsnämnden i att det vid kontroll efter höstterminens slut visatsig att ett stort antal studerande, som varit inskrivnavid juridiska fakulteten i och som uppburit studiemedel, i själva verketföljt den undervisning som anordnats av kursverksamheten i och ävenundergått tentamen där. framhöll att dessa studerande intebedrivit sina studier på det sätt som förutsatts av CSN och att inte hellerrektorsämbetets övergångsbestämmelser varit tillämpliga i dessa fall. Nämndenuttalade att det kunde ifrågasättas om inte studiemedel som beviljats dessastuderande för borde återkrävas. Vidare hemställde nämnden omdirektiv från CSN för handläggningen av ansökningar om studiemedel tillifrågavarande kategori studerande. Efter att ha fått studiemedelsnämndens i skrivelse påremiss avgav universitetskanslersämbetet (UKÄ) yttrande iärendet. UKÄ underströk inledningsvis att det är statsmakterna som har attbesluta om samhällets lokalisering av högre utbildning och att statliga anslagför studiestöd inte kan få användas för okontrollerad lokalisering på enskiltinitiativ av den högre utbildningen. När det gällde frågan om anordnande av undervisningoch examination utanför universitetsorten hävdade UKÄ att det varken förelågrätt eller skyldighet för universitetsmyndighet att anordna utbildning påannan ort. UKÄ fann vidare på anförda skäl att utbildningsnämndens ovannämndabeslut om examination på annan ort saknat stöd i gällande bestämmelser och attnämnden inte kunde anses ha haft rätt att, på sätt som skett, för en grupp avstuderande hänskjuta prövningen av dispens från obligatorisk undervisning tillvederbörande examinator. I skrivelse till studiemedelsnämnden i den 24 mars1972 uttalade CSN med hänvisning till vad UKÄ anfört att utbildningsnämndensbeslut inte kunde medföra att kraven för rätt till studiemedel var uppfylldaför berörda studerande. CSN framhöll vidare att ansökan om studiemedel inteborde bifallas, om denna ;ivsåg studier vid men det avomständigheterna framgick att studierna faktiskt bedrevs vid kursverksamheteni , När det gällde frågan om återkrav av studiemedel fann CSN attstudiemedel obehörigen uppburits av vissa studerande under höstterminen 1971.Dä det emellertid inte kunde anses styrkt att alla studerande efterutbildningsnämndens beslut insett eller bort inse att de intevarit berättigade till studiemedel, borde enligt CSN återkrav inte ske i någotav fallen. Om det i fortsättningen framkom att studiemedel som beviljats förstudier vid använts för studier vid kursverksamheten, bordeemellertid fråga om återkrav aktualiseras. Med anledning av en framställningtill Kungl. Maj:t från teologgrupp angående rätt till studiemedel försådana studerande vid Stiftelsen religionsvetenskapliga institutet i Göteborgsom var inskrivna vid , avgav CSN den 19 november 1971yttrande till chefen för . CSN hänvisade inledningsvistill att Kungl. Maj:t tidigare avslagit likartade framställningar frånreligionsvetenskapliga instituten i och . CSN erinrade ocksåom att samarbete mellan universiteten och studieförbunden så gott som alltidförekom när det gällde uppläggningen av akademiska kurser utanföruniversiteten. Vidare framhöll CSN att teologiutbildningen i intekunde anses tillhöra , att den inte heller var att hänföratill sådan decentraliserad akademisk utbildning över vilken UKÄ hade tillsynsamt att utbildningen i liksom utbildning i övrigt inom studieförbundensram inte uppfyllde de i studiemedelsförordningen angivna vUlkoren för rätttill studiemedel. Nämnden hänvisade till sitt ställningstagande i fråga omstudiemedel till de juridikstuderande i och tUl deövergångsbestämmelser som utfärdats för dessa. CSN hade frånstudiemedelsnämnden i inhämtat att man i fråga om de studerande vidreligionsvetenskapliga institutet tillämpat en i princip lUcnande mjukavveckling. Genom beslut lämnade Kungl. Maj:t -som förklarade sig förutsätta att beträffande nu förevarande studerandetiUämpades i huvudsak samma avvecklingsförfarande som i fråga om deltagarna ijuristutbildningen i den av teologgrupp gjordaansökningen utan åtgärd. Vid finnsvarken juridisk eller teologisk fakultet. studerande har dock haftmöjlighet att vid den samhällsvetenskap-Uga fakulteten i följa vissakurser som ingår i juristutbildningen, tidigare den propedeutiska kursen ijuridik och kursen i företagsekonomi och sedan höstterminen 1971 kurserna iföretag.sekonomi och nationalekonomi. anordnas i utanför universitetetviss undervisning för blivande jurister, präster och lärare i religionskunskap.Stiftelsen kursverksamheten vid , som är ett frånuniversitetet fristående organ, ger kurser i så gott som alla de ämnen somingår i jur.kand.examen. Stiftelsen religionsvetenskapliga institutet iGöteborg, som är inordnad under kyrkliga studieförbund, anordnaruniversitetscirklar i religionskunskap och vissa närliggande ämnen. För alladessa kurser gäller att uppläggningen av undervisningen sker i samråd medvederbörande fakultet vid och att lärarna till stor delhämtas därifrån. De studerande är inskrivna vid Lunds universitet, och tentamina som äger rum i ansesgjorda vid . De studerande som följt kursverksamhetens kurser i juridikeUer kurserna i religionskunskap har tidigare kunnat erhålla studiemedel, sombeviljats av studiemedelsnämnden i för studier vid Lunds universitet.Under förra året uppmärksammade emellertid studiemedelsnämnden att det förekomatt studerande, som var inskrivna vid , i själva verket bedrevsina studier i vid kurser utanför . avslogCSN en ansökan om studiemedel från en juris studerande, som studerade på dettasätt, med den motiveringen att han inte bedrev studiemedelsberättigandestudier. På förekommen anledning beslöt CSN att närmareprecisera skälen till att juris studerande, som följde kursverksamhetenskurser, inte kunde anses berättigade tUl studiemedel. CSN erinrade därvid förstom bestämmelsen i I § studiemedelsförordningen, enligt vilken studiemedel utgårför studier vid de universitet, hög.skolor och övriga läroanstalter eUerutbildningslinjer, beträffande vilka Konungen så förordnar. Utbildningen vidkursverksamheten i var inte upptagen i Kungl. Maj:ts förteckning översådana läroanstalter och utbildningslinjer. Inte heller uppfyllde utbildningendet andra huvudvillkoret för att studiemedel skall kunna utgå, nämligen attutbildningen är statlig, statsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn.CSN uttalade därefter att det inte räckte att den studerande var inskriven vidläroanstalt vid vilken studiemedel utgår. Eftersom rätten till studiemedel ärknuten tUl att vederbörande studerar vid sådan läroanstalt måste som minimikravför rätt till studiemedel gälla att den studerande deltar i obligatoriskundervisning och examination som anordnas vid läroanstalten enligt förutbUdningen gällande regler. vid utfärdade i augusti1971 vissa rekommendationer avsedda att gälla övergångsvis under höstterminen1971 för de juridikstuderande i . Rekommendationerna innebar attstuderande, som under tidigare termin genomgått undervisning i visstexamensämne vid kursverksamheten eller som där under höstterminen 1971fullföljde undervisning som utgjorde fortsättning på kurs i ämnet under närmastföregående termin, skulle anses bedriva studier vid . Dessastuderande skulle därmed, trots att de inte uppfyllde kravet att delta iobligatorisk undervisning vid , vara berättigade att erhållasådant studieintyg som krävs för utbetalning av studiemedel. Sedan teologgrupp i en framställning till Kungl.Maj:t anhållit om sådan ändring i studiemedelsförordningen, att studerande vidStiftelsen religionsvetenskapliga institutet i vilka var inskrivna vidLunds universitet kunde erhålla studiemedel, beslöt Kungl. Maj:t den 21 januari1972 lämna framställningen utan åtgärd. Maj:t förklarade sig därvidförutsätta att beträffande ifrågavarande studerande skulle tillämpas i huvudsaksamma avvecklingsförfarande som i fråga om deltagarna i juristutbUdningen iGöteborg. 1 nuförevarande motioner behandlas frågan om studiemedel till de juridik- och religionskunskapsstuderande, som är inskrivnavid men följer undervisningen vid kurser i . 1motionen 1972:114 hemställs om sådan ändring av studiemedelsförordningen attdessa studerande får möjlighet att i fortsättningen erhålla studiemedel. Imotionen 1972:456 föreslås att det för rätt till studiemedel inte skall krävasatt den studerande följer viss obligatorisk undervisning utan att det skallräcka att vederbörande är inskriven vid läroanstalten och deltar i föreskrivenexamination. Frågan om rätt till studiemedel för juris studerande iGöteborg bör ses mot bakgrund av att det vid upprepade tillfäUen tidigare varitpå tal att förlägga en juridisk fakultet till . Denna frågaaktualiserades under remissbehandlingen av U 63:s framlagda betänkandenliksom i motioner vid riksdag, dock utan resultat. Under 1960-taletstre sista år väcktes motioner som syftade till att entermins-undervisningen förjuris studerande vid skulle utbyggas till att omfatta tvåterminer. Motionerna avslogs med hänvisning till att godtagitatt den fortsatta utbyggnaden av de juridiska fakulteterna skulle ske genomförstärkningar av redan befintliga sådana fakulteter. utreds denfortsatta planeringen av det eftergymnasiala utbildningssystemet av 1968 årsutbildningsutredning (U 68), som väntas lägga fram sitt slutbetänkande under1972. Inom utredningen övervägs bl. a. principiella och mer långsiktiga frågorrörande juristutbildningens mål och organisation. Som framgår av det föregående medger utformningen av nugällande bestämmelser inte att studiemedel beviljas de juridik- ochreligionskunskapsstuderande i . En ändring av bestämmelsernainnebärande att studiemedel kunde utgå till dessa studerande skuUe medföra frångick gällande principer för rätt till studiemedel. En sådanändring skulle vidare medföra konsekvenser för den undervisning påeftergymnasial nivå som på andra håll bedrivs av de frivilliga studieförbunden.Den som studerar vid sådana kurser kan nu inte erhålla studiemedel. Ombestämmelserna ändrades därhän att studiemedel kunde beviljas de juridUc- ochreligionskunskapsstuderande i , skulle man inte kunna förvägra studerandevid andra dylika kurser att erhålla motsvarande förmån. Att å andra sidanutsträcka rätten till studiemedel till att omfatta alla dessa studerande skulleinnebära bl. a. att man accepterade att statliga anslag för studiestöd användestill okontrollerad lokalisering av den högre utbildningen på enskUt initiativ.En författningsändring med sådana konsekvenser kan utskottet självfallet intetillstyrka.