bet · FV01UU6 · 1972-12-31 00:00:00 — Vad avser hjälp till apartheidpolitikensoffer kan sådan hjälp motiveras bl. a. med FN:s uttryckUga fördömande av densydafrikanska apartheidpolitiken. I samma utlåtande påpekas att de speciellaförutsättningarna för stöd åt vissa befrielserörelser i inte gerunderlag för generella krav på statliga stödåtgärder tUl rörelser ochorganisationer vilka betecknas som nationella eller sociala befrielserörelser. I utlåtandet framhålls även att statUgt humanitärt biståndsom genom Röda korset och därmed jämförliga hjälporganisationer förmedlas tiUolika befolkningsgrupper i länder vilka befinner sig i inbördeskrig inte synesmöta betänkligheter från folkrättslig synpunkt. Motionerna 1972:57 och 1972:934 avser stöd tilla/r;fcanfca öe/ne/ie-rörelser. 1 motionen 1972:57 förordas dels en kraftig ökning avstödet till de afrikanska befrielserörelserna (), rörelsen för och Cap Verdeöarnas självständighet (PAIGC) ochfolkrörelsen för befrielse (MPLA), dels att skaU upphävaprincipen att endast humanitär hjälp kan utgå till befrielserörelserna. Utskottet konstaterar att det svenska stödet tUlflyktingar från södra , tUl befrielserörelser och tiU offer förrasdiskrimineringspolitiken har kontinuerligt ökat.Utbetalningarna under innevarande budgetår beräknas uppgå tiU omkring 12 milj.kr. Yrkandet i motionen 1972:57, andra att-satsen, strider motgällande riktUnjer för stöd tUl afrikanska befrielserörelser. Med hänvisningtUl det som här anförts avstyrks motionen 1972:57. 1 motionen 1972:934 anförs bl. a. att bistånd bör lämnasinte blott till MPLA utan även tiU nationalfronten för Angolos befrielse(FNLA). Motionärerna hävdar att tillgängliga upplysningar om respektiverörelsers aktiviteter borde leda till att bistånd lämnades till bådarörelserna. Motionärerna kan inte finna att en bedömning av rörelsernaspolitiska inriktning leder till någon annan slutsats. De förordar vidare attbidrag lämnas även till de rhodesiska befrielserörelserna AfricanNational Union () och African People's Union (ZAPU) liksom tillSouthwest African People's Organization (SWAPO) i . Som framhöUs av riksdag (UU 1971:2) bedömerKungl. Maj:t och biståndsmyndigheten inkomna ansökningar i enlighet med de avriksdagen uppdragna rikthnjerna för denna form av humanitärt bistånd och underhänsynstagande tUl de huvudprinciper som vägleder den svenska utrikespolitiken.För genomförande av de projekt som sålunda kan stödja kommer, Uksom hittUls, medel att kunnapåräknas inom anslagen tiU utvecklingsbistånd. Givetvis måste de organisatoriska förutsättningarna förgod användning av biståndet föreligga. Utskottet har erfarit att FNLA, enligt de upplysningar somär tillgängliga för biståndsmyndigheterna, endast har begränsad verksamhet iAngola. Organisationens behov av förnödenheter för samhällsuppbyggnaden sjukvård och undei-visning o. d. i befriade områden har bedömts som ringa.Organisationen framhåller att den representerar stora flyktinggrupper i Zaire.Dessa får emellertid del av svenskt stöd genom flyktingkommissariatet och UNDP,till vilket särskUda bidrag under en rad år lämnats för dessa ändamål. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottetmotionen 1972:934, såvitt nu är i fråga. Motionerna 1972:80 och 1972:931 avser stöd tillbefrielserörelser i . Som tidigare nämnts kan det svenska stödet tillbefolkningsgrupper i krigsdrabbade områden i förmedlas genom Rödakorset och därmed jämförliga hjälporganisationer. De svenska insatserna iSydvietnam har även berörts under punkt 3 ovan. Om insatserna i framhöU utrikesministern i ettanförande följande: Det humanitära biståndet till FNLhar mött vissa problem. Det har tagit tid att bygga upp kanaler för störrahumanitära insatser. anslogs 3 milj. kr. för leveranser till FNL.Sjukvårdsutrustning och mediciner skulle levereras genom Svenska Röda Korset.Hittills har ca 1/3 levererats. En ökning av utbetalningstakten kan emellertidförväntas. Det humanitära biståndet till befrielserörelserna iKambodja och , och inleddes dä 1,4 milj. kr.anslogs. Dessa medel kanaliseras genom internationella iGeneve. har endast mycket små delar av anslaget kunnat utbetalas. Vianser att en ökning av det humanitära biståndet tiU och ärmotiverad. Utskottet förutsätter att Kungl.Mäj:t liksom kommer att ägna stor uppmärksamhet åt den humanitärahjälpen till folk. Det väsentliga syftet med motionerna 1972:80 och1972:931 synes tillgodosett, varför de avstyrks. I motionen 1972:934 hemstäUs bl. a. att den s. k.flyktingberedningen skall ges pariamentarisk representation. Liknande motionsyrkandenhar avslagits av 1970 och riksdagar. 1 beredningen för studiestöd ochhumanitärt bistånd till afrikanska flyktingar och nationella befrielserörelser(flyktingberedningen) ingår representanter för olika organisationer ochinstitutioner som har manifesterat intresse för och har erfarenheter avinsatser på detta område. framhöll i sitt utlåtande 1970:9 attberedningen fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utskottet kan inte finna att några nya argument tillkommitsom motiverar en utvidgning av flyktingberedningen och avstyrker därförmotionen 1972:934, såvitt nu är i fråga. Utskottet återkommer i samband medmedelsanvisningen under punkten 20 (Bilateralt utveckUngssamarbete) tUlhemstäUan angående dels motionen 1972:57 i vad avser medelsanvisningen, delsmotionen 1972:80. 1. att riksdagenavslår motionen 1972:57 i vad avser villkoren för stöd tiU befrielserörelser, 2. att riksdagenavslår motionen 1972:931, 3. att riksdagenavslår motionen 1972:934 i vad avser stöd tiU motståndsrörelser i södra flyktingberedningens sammansättning. Forskningsfrågor Propositionen (s. 20) Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade statsrådet den 17 maj 1971sakkunniga med uppgift att utreda frågan om svensk u4andsforsknmgs inriktningoch organisation. En central fråga för de sakkunniga bUr att bedöma hur Sverigeskall kunna främja det i uppställda målet att hjälpau4än-derna med att bygga ut egna forskningsinstitutioner. Detta skulle habetydelse bl. a. för att förbättra möjligheterna för allt flera forskare frånu-länderna att bedriva sin forskning i hemlandet. Följaktligen skall fråganstuderas om forskningsinsatsernas fördelning mellan insatser ledda av forskarei och forskningsinsatser i . De sakkunniga har enligt sinadirektiv också att beakta frågan om att allmänt sett vidga forskningsintressenatill att mer än beakta behov. Betoningen av de sociala faktorernas roll iutvecklingsprocessen och behovet av ökad kunskap om denna process är en annanutgångspunkt för arbetet. Detta skall utmynna i bedömningar av de särskildaförutsättningar som har för att göra väsentliga insatser föru-ländernas utveckling. De sakkunniga har slutligen att ta ställning tillfrågor om ansvarsfördelning och samordning mellan de olika organ som svarar förplanering, finansiering och genomförande av sådan forskning. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972:145 av m.fl. (fp) i vadavser hemstäUan att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t som sin mening gertill känna att inom FN och andra internationella organ bör verka föratt forskning initieras inom förslagsvis , FAO eller inom den av FAO,och skapade konsultativa gruppen för stöd tiUjordbruksforskning betr. ofarliga bekämpningsmedel speciellt lämpade föru-länderna (punkt d) samt att inom FN och andra internationella organbör verka för att forskning rörande de miljöfördelar råvaror har irelation till syntetiska varor initieras (punkt e), dels motionen 1972:438 av herrBohman m.fl. (m) i vad avser hemställan att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhåller att motion nr 294 måtte överlämnas till utredningangående u-landsforsk-ning för beaktande av vad som i densamma anförts angåendeu-lands-forskningens inriktning och organisation (punkt 5), dels motionen 1972:946 av i m. (s) vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t anhåller att alla de frågorsom statsutskottet i sitt utlåtande nr 1969 berörde omu-landsforsk-ningen upptas till behandling i den tillsattau-landsforskningsutredningen. Utskottet har erfarit att samtligafrågor som tas upp i förevarande motionsyrkanden är föremål för granskning iu-landsforskningsutredningen. Frågan om ett eventuellt initiativ i FN eller andrainternationella organ för att initiera viss forskning om bekämpningsmedel ochom vissa råvaror får bedömas i ljuset av resultatet av u-landsforskningsutred-ningensarbete. 1. att riksdagenavslår motionen 1972:145 i vad avser jordbruksforskning och forskningbeträffande råvaror, 2. att riksdagenavslår motionen 1972:438 i vad avser u-lands-forskning, 3. att riksdagenavslår motionen 1972:946. Propositionen (s. 41 42, 50, 5 1) Familjeplanering tillämpas numeraav ett växande antal . FN står också oförhindrat att engagera sig påområdet och ges ökande resurser för sin verksamhet bl. a. från . Detdirekta svenska familjeplaneringsbiståndet kan därmed koncentreras till ettmindre antal länder än tidigare, huvudskligen programländerna, där enfördjupning och breddning av de svenska insatserna inom hälsovårdssektorn kanäga rum. anslår ökade resurser för den verksamhet som bedrivsav internationella organisationer på detta område samt för forskning. För familjeplaneringsinsatser har under innevarandebudgetår beräknats totalt ca 58 milj. kr., varav sammanlagt ca 40 milj. kr.för bidrag till internationella organisationers verksamhet. Motsvarande beloppför /73 beräknas av SIDA komma att uppgå till 75 resp. 46 milj.kr. Ett betydande stöd lämnas till () för forskning och utbildning i fråga om den mänskliga Projektet, som anmäldes i prop. 1971:1(bil. 5 s. 20), är delvis baserat vid i ochavser stöd till en forsknings- och försöksverksamhet för utveckling av bättrepreventivmedel. Förutom vid skaU verksamheten huvudsakligenbedrivas vid fyra forsknings- och utbildningscentra i olika delar av världen.Därutöver skall finansiella bidrag ges till annan forsknings- ochutbUdningsverksamhet med samma syfte. För /72 har WHO-programmetkostnadsberäknats till 6,7 mUj. Därav svarar för 3 milj. dollar.Återstoden tiUskjuts av , och samt . Förperioden /731974/75 har andel av kostnaderna beräknats tUl 14mUj. doUar, dvs. kr., varav ca 20 milj. kr. faUer på budgetåret1972/73. Vid sidan av detta forskningsstöd avses under budgetåret1972/73 större bidrag komma att lämnas till () ochtUl Internationella familjeplanerings f ö r b u n d e t (I P P F). FN-fondenfinansierar projekt som huvudsakligen utförs av . Verksamhetenbygger på frivilliga bidrag från såväl i- som . uppgick desammanlagda bidragsutfästelserna till ca 25 milj. dollar. bidrog med 3mUj. a. mot bakgrund av fondens snabba expansion kommer dessverksamhet och administrationsformer nu att ses över för att säkra att medlenutnyttjas effektivt. har lämnatbistånd till familjeplaneringsprogram. Det löpande samarbetet äger mmunder ett ramavtal som omfattar . slöt ett avtal om familjeplaneringsbiståndmed . Under /72 beräknas ett bistånd om 1,3 milj. kr.för inköp av preventivmedel. För /73 beräknas 1,5 mUj. Eftertillkomsten av () finner SIDA ett fortsatt bilateraltsvenskt bistånd mindre motiverat och departementschefen förutser därför attdetta kommer att avslutas i och med /73. stöder familjeplaneringsprogram delsgenom leveranser av preventivpUler och viss annan utrustning, dels genomfinansiering av ett famUjeplaneringsinstitut. Förutom huvuddelen avinstitutets byggnadskostnader har åtagit sig att svara för ungefärhälften av dess driftkostnader t. o. m. /76. Leveranserna avpreventivmedel och utrustning förutses vara avslutade i och med budgetåret1973/74. SIDA räknar med att därefter kommer att kunnasvara för detta bistånd. För familjeplaneringsbiståndet i beräknarSIDA för innevarande budgetår totalt ca 3,8 milj. kr. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avserhemställan att uttalar, att svenska bilaterala insatser påfamiljeplaneringsområdet inte omfattas av den koncentrationsprincip som gällerför övrigt bistånd utan skall kunna göras i varje u-land där det framstår somsakligt motiverat (punkt 14). Enligt långtidsplan fördet svenska utvecklingsbiståndet gäller principen om biståndetsländerkoncentration inte för insatser på familjeplaneringens område.Statsutskottet uttalade i sitt utlåtande 1968:128 att det är av särskUdbetydelse att biståndet på detta område inte är begränsat till vissa länder, ivarje fall så länge något effektivt koordinerat och välutrustat internationelltbiståndsprogram inte förverkligats. har upprepade gånger medtillfredsställelse noterat den starka satsning på familjeplanering som skerinom den svenska biståndsverksamheten. SlDA:s petita för /73 innehåller följandeom famUje-planering: harinternationella organisationer som IPPF och FN.s befoUcningsfond liksom ettantal bilaterala biståndsgivare börjat lämna ett omfattande bistånd påfamiljeplaneringsområdet. Detta möjliggör en viss koncentration av de svenskainsatserna till ett mindre antal mottagarländer än som måste förutses på dentid då hade en unik position som biståndsgivare. Det svenska intressetriktas gradvis i första hand mot länder, som synes vara väl ägnade att dranytta av just svensk biståndserfarenhet samt länder där folkökningsproblemettycks erbjuda särskUt intresse från erfarenhetssynpunkt eller vara särskiltallvariigt i universell bemärkelse. Detta kan föranleda SIDA att föreslå Kungl.Maj:t insatser i länder med vilka f. n. ej har någotutvecklingssamarbete. En annan tendens är att söka en fastare anknytning mellanfamiljeplanering och hälsovård, som svar pä mottagariändernas önskemål i dettaavseende. Av de 130 milj. kr. som överförts från i bistånd päfamiljeplaneringsområdet har knappt 3/4 gått direkt till mottagarländerna,medan återstoden givits via någon internationell organisation. Huvuddelen avdet direkta biståndet har gått till de sex länderna , , ,, och Republiken (i har stödet till betydande delgällt ett institut med vissa internationella uppgifter). Program av en inteobetydlig storlek kan vidare komma att genomföras i och DemokratiskaRepubliken . Det är att vänta att de nämnda länderna även ifortsättningen kommer att väga tyngst i biståndet genom SIDA, men en ökande delav hela programmet torde komma att gå genom internationella organisationer.Leveranser av materiel, såsom preventivmedel, klinikutmstning,tryckeriutrustning, fordon och audiovisuell materiel svarade under det senastebudgetåret för ungefär en tredjedel av utbetalningarna; återstoden gick tilldirekta penningbidrag, framför allt till internationella organisationer ochtill att täcka kostnaderna för ca 15 experter på fältet, 1 syfte att utvecklaenklare och säkrare medel och metoder har SIDA bidragit till kontraceptivforskning såväl i som i . den världsomfattande forskningen har SIDA också tagitinitiativet till och bekostat en större kartläggning i WHO:s regi av denforskning som bedrivs i olika världsdelar på familjeplaneringsområdet. Även pådet försummade motivationsområdet avser SIDA att bidra till ökadeforskningsinsatser. Dessa forskningsprogram väntas kräva betydande resurserunder kommande år. I propositionen uttalas att direktafamiljeplaneringsinsatser även fortsättningsvis kan ske också utanför kretsenav programländer. Utskottet ansluter sig härtill. Därvid, liksom i övrigt, ärdet väsentligt att beakta att familjeplaneringsinsatserna integreras i enallmän och social omvårdnadspolitik för foUcets flertal. Utskottet finner att det inte finnsanledning för att göra ett nytt uttalande om gällande principer försvenska insatser på famUjeplane-ringsområdet. Utskottet noterar med tillfredsställelse att, som framgårav statsverkspropositionen, en betydande ökning av anslagen till familjeplaneringsinsatserberäknas. att avslår motionen1972:934 i vad avser familjeplaneringsbistånd. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avserhemställan att beslutar ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionenanförs beträffande u-hjälpens mUjövårdsaspekter (punkt 15). Motionärerna anser bl. a. attSverige bör understödja egna miljövårdsprogram. Vidare måste detvara en ambition att vi i vårt biståndsarbete inte medverkar tUl en förstöringav den miljö, där programmen sätts in. bör bygga upp en beredskap förmUjöinsatser även i länder som inte ingår i den egentliga gruppen avmottagarländer. bör utöva forskning kring miljöproblematik.Slutligen anser motionärerna att initiativ bör tas till en inventering avhotade miljöer. De frågor som motionen tar upp beträffande miljöproblem iu-länderna torde komma att diskuteras vid om den mänskligamiljön som kommer att äga rum i detta år. har aktivtdeltagit i förberedelserna för denna konferens och har även förklarat sigberett att positivt överväga framställningar från om bistånd för upprättandeav rapporter om deras nationeUa miljöproblem. Sådant bistånd har lämnats isamarbete med FN. Utskottet har inhämtat attmiljövårdsaspekten bevakas av SIDA i samband med alla nya insatser liksomåtskilliga äldre - och beaktas i de aUmänna planeringsdjskussionerna med olikaländer. Verket framhåUer i sina petita att det står klart för allt fleraregeringar, att den långt gångna miljöförstöring, som ägt rum i många u-ländersom resultat av överbefolkning, överbetning av betesmarker, utarmning avmatjordslagret samt långvarig skogsskövling, måste hejdas. KlimatiskaförhåUanden i tropikerna påskyndar och förvärrar förloppet på ett sätt som iohka avseenden gör problemet värre än det varit i de i tempererade zonerbelägna industrUänderna och nya lösningar måste därför sökas i internationellsamverkan. Det blir fråga om att hushåUa med skog och annan vegetation, attplanera för markutnyttjandet och vattenhushållningen och att gripa sig an medatt i bokstavlig mening återerövra förlorad terräng genom skogsplantering,bevattning och jordförbättring. Ett flertal intressanta insatser på dettaområde - en del med betydande inslag av forskning - är under framväxt, enligtvad som framgår av SlDA:s petita. framtida roll i det internationellautvecklingssamarbetet på mUjövårdsområdet torde få bedömas bl. a. i ljuset avFN-konferensens resultat. Som framgår av avsnitt 6 här ovan behandlas frågor omforskning kring miljöproblematik av u-landsforskningsutredningen. Syftet med motionen 1972:934, såvitt nu är i fråga, tordevara tiUgodosett, varför motionen avstyrks. att avslår motionen 1972:934 i vad avser u-hjälpens mUjövårdsaspekter. Varubistånd Propositionen (s. 39) Gåvobistånd i form av vanjr frånSverige, främst papper och konstgödsel, har ingått i det svenskabiståndsprogrammet. har det i genomsnitt uppgåtttill ca 25 mUj. Totalt har /631970/71levererats varor tUl ett värde av ca 185 milj. kr. Varubiståndet har avsett högt prioriterade områden inomresp. Syftet har varit att det skall utgåunder en period då landets egen produktionskapacitet är under utbyggnad och detalltså föreligger ett klart importbehov, som annars fått tillgodoses genomianspråktagande av knappa valutor. På svensk sida har varubiståndet anpassatsså att man i första hand utnyttjat ett temporärt överskott av kapacitet.Härigenom har biståndet inneburit en relativt sett mindre kännbar belastning påbetalningsbalansen. Inköpen har som regel gjorts till världsmarknadspriser ochbefraktningen ordnats på fördelaktigaste sätt. Varubiståndet har visat sigadministrativt mindre krävande än flertalet andra biståndsformer. Genomfört efter dessa riktlinjeroch väl samstämt med mottagarnas utvecklingsplanering bör varubistånd ävenfortsättningsvis kunna spela en viktig roll i stödet till programländerna.Departementschefen räknar därför med att ökade belopp kan komma att anslås fördenna biståndsform. Att fastställa någon viss andel av det bilaterala biståndsanslagetför varubistånd synes dock inte ändamålsenligt och har heller inte föreslagitsav SIDA. Vambiståndets omfattning i de olika samarbetsprogrammen och därmed idet totala biståndsprogrammet får bli resultatet av en sammanvägning av olikafaktorer vid de individuella programmens utformning. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972:943 av m. fl. (m) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredning med uppgiftatt utarbeta sådana riktlinjer för u-landsbiståndet att en ökad andel avbiståndet används till inköp av svenska varor utan att biståndets effektiviteteller värde för minskar, dels motionen 1972:438 av herrBohman m. fl. (m) i vad avser hemställan att i skrivelse till Kungl.Maj:t som sin mening ger till känna att det svenska biståndet vid arbetslösheti temporärt skall kunna bindas för inköp av svenska varor när så kanske utan nackdelar för mottagariandet (punkt 6). Omfattningen av svenska utvecklingsinsatseri form av varubistånd torde bli beroende av mottagarländernas behov och av denaktuella situationen inom svensk industri. Att fastställa någon viss andel förvarubistånd inom det bilaterala biståndsanslaget synes inte ändamålsenligt,utan dess omfattning får bli resultatet av en sammanvägning av olika faktorer.Uppskattningsvis kan, enligt vad utskottet erfarit, varubi-ständets omfattninginom de växande biståndsanslagen komma att liggamellan 75 och 100 milj. kr. Det finns anledning tillse att varubiståndet inte skadarmottagarländernas inhemska industri eller leder till försening i uppbyggnadenav en sådan. Gåvobistånd av varor från eller tillhandahällande av varortill världsmarknadspris för att tillgodose ett klart importbehov imottagarländerna utgör inget avsteg från principen om det svenska biståndetsobundenhet. Denna princip gäller krediter, och dess främsta syfte är attgarantera att u-landets import skall kunna ske till bästa pris. Varubistånd av den omfattning, som kan förutses, tordedärmed få en fördelaktig effekt på sysselsättningen i , inte minst underlågkonjunkturer. Det bör nämligen vara möjligt att planera biståndet på sådantsätt att produktionen av varorna i största möjliga utsträckning fölläggs tillperioder av lågt kapacitetsutnyttjande inom berörda svenska Ur mottagarländernas synvinkel är detangeläget med en långsiktighet i planeringen. Improviserade hänsynstaganden tUlsysselsättningsläget i torde därför knappast bli möjliga. Syftet med motionerna 1972:943 och 1972:438, såvitt nu äri fråga, torde vara tillgodosett, varför motionerna avstyrks. 1. avslår motionen1972:438 i vad avser inköp av svenska varor, 2. avslår motionen1972:943. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:950 av () vari hemställs att hosKungl. Maj:t begär att fömtsättningarna resp. formerna för ett ökat svensktbistånd på kooperationens område utreds. Motionären framhåller bl. a. atthuvudproblemet i det internationella biståndsarbetet t. ex. på jordbruketsområde inte är att finna en ny teknik utan alt få en redan känd teknik anpassadoch tillämpad. För detta måste ofta djupt inrotade vanor och beteendenpåverkas samt nya sociala och ekonomiska institutioner byggas upp. Många avdessa problem kan enligt beprövade modeller lösas genom samverkan mellan bönderi kooperativa föreningar. Utvecklingen av kooperation ges också hög prioritet ide flesta . I det internationella biståndsarbetet har däremotkooperativ utveckling haft en förhållandevis underordnad betydelse vidsidan av mer tekniskt inriktade projekt. Lantbrukskooperation i Skandinavienhar vissa särdrag som bidragit till att den växt sig starkare här än i mångaandra länder. Det är önskvärt att det kooperativa utvecklingsbiståndet iframtiden ges en mer framskjuten ställning. Frågan om hur man för en ökadbiståndsinsats på detta område bäst mobiliserar den rika fond av erfarenhetersom onekligen finns inom de kooperativa organisationerna i värt land börutredas, anser motionären. Utskottet delar uppfattningen att det är önskvärt atttillvarata de möjligheter som har för att tillgodose mottagariändernasönskemål om bistånd på kooperationens område. Utskottet har erfarit att de länder som samarbetarmed i ökad utsträckning anlägger en positiv syn på kooperationen. Enutvecklingskredit på I 8 milj. kr. till för spannmålslagring kommeravsevärt att underlätta den kooperativa marknadsföringen av spannmål.