bet · FV01UbU7 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:7 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 i vad avser lärarutbildningjämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. Maj:t har i propositionen 1972: 1 bil. 10 underrubriken frågor (s. 394397 i utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden) behandlat vissa lärarutbildningsfrågor av allmänkaraktär. Idetta sammanhang har utskottet behandlat följande motioner: 1972;1108 av m. fl. (s) vari hemställs att hos Kungl.Maj;t anhåller om en övergripande översyn av lärarutbildningen, 1972:1109 av i Skärstad (c) i vad avser hemställan att hosKungl. Maj:t begär förslag till åtgärder för att underlätta övergången frånlärargärning till annat yrke, 1972:1132 av m. fl. (fp, c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär en översyn av lärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskapoch svenska med beaktande av de synpunkter på den nuvarande situationen somanförts i motionen. Efter ett omfattande utredningsarbeteunder beslöt att utbildningen av klasslärare ochden praktiskpedagogiska utbildningen av lärare i läroämnen skulle reformeras(prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143). kunde en ny utbildningför dessa lärare starta vid 15 lärarhögskolor. I samband med 1967 årslärarutbildningsreform uttalade departementschefen att en samordning av denyttre organisationen av lärarutbildningen inte borde avse endast klasslärareoch lärare i läroämnen utan även inbegripa de många andra lärarkategorier somfinns inom skolväsendet (prop. 1967: 4 s. 218). År1969 beslöt om en ändrad organisation av utbildningen vid defilosofiska fakulteterna med början (prop. 1969; 4, SU 1969;34, rskr 1969; 101). Istatsverkspropositionen anförde föredragande statsrådet under anslagetYrkespedagogiska instituten att genom sammanförande av olika slag avlärarutbildning till en gemensam utbildningsorganisation möjhghet öppnades tillett mer rationellt utnyttjande av personella och materiella resurser men också till ökad samverkan i detinre arbetet (prop. 1970: 1 bil. 10, s. 389, SU 1970: 88, rskr 1970; 215).Kungl. Maj:t förordnade sedermera att de yrkespedagogiska instituten skullesamordnas med berörda lärarhögskolor . I skrivelse angående utbildning avlärare i vissa yrkesinriktade ämnen i gymnasieskolan har med utgångspunkt i bl. a. yrkesutbildningsberedningens betänkande Reformeradlärarutbildning (SOU 1970: 4) lagt fram förslag om dels ämnesutbildning pålängre sikt jämte övergångsåtgärder, dels praktisk-pedago-gisk utbildning förnämnda lärare. Vidare tar överstyrelsen i detta sammanhang upplärarutbildningens yttre och inre organisation samt personalfrågor ianslutning till utbildningsverksamhetens inordnande i lä-rarhögskolorganisationen.Förslaget bereds f. n. inom . () utreder frågor rörandeutbildning av lärare i bl. a. teckning, gymnastik, hemkunskap, barnavård,hushållsteknik, familjekunskap, konsumentkunskap och dramatik. Till de sakkunnigasuppgifter hör att lägga fram förslag om hur ämnesstudierna liksom denpraktisk-pedagogiska utbildningen skall organiseras. Enligt statsmakternasbeslut (prop. 1970: 25, SU 1970; 108, rskr 1970; 274) anordnas provisorisktden praktisk-pedagogiska delen av utbildningen av lärare i musik inomlärarhögskolorganisationen fr. o. m. . Förskollärarlinje finns vid lärarhögskolorna i ochKristianstad. Inom pågår f. n. utredning om samverkan mellanförskollärarutbildning och lågstadielärarutbildning. Den innebär bl. a.gemensamt utnyttjande av lärarresurser och kan byggas ut ytterligare i den månintegration av innehållet i utbildningarna för förskolstadiet och lågstadietgenomförs. I motionen 1972: 1108 föreslås enövergripande översyn av lärarutbildningen. Enligt motionärerna är de pågåendeutredningarna på lärarutbildningsområdet endast punktvisa insatser. Det görsgällande att utredningarna inte har i uppgift att beakta vilka förändringar ilärarutbildningen som behövs i anledning av de senaste årens skolreformer. Studerande på lågstadie- och mellanstadielärarlinjerna vidlärarhögskola, som fått utbildning enligt utbildningsplaner, utexamineradesför första gången under /71. Studerande som bedrivit studierenligt den nya utbildningsorganisationen vid filosofisk fakultet av harännu inte hunnit genomgå förberedande och avslutande praktisk-pedagogiskutbildning vid lärarhögskolas ämneslärarlinje. Tillräckligt underlag för attdra några slutsatser av den nya utbildningen vid lärarhögskola finns därförenligt utskottets mening ännu Av statsrådsprotokollet framgår attskolöverstyrelsen i olika hänseenden successivt ser över lärarutbildningen föratt den skall motsvara de krav som utvecklingen på skolans område ställer.Såsom tillsynsmyndighet åligger det att göra deutbildningsplansrevisioner som behövs. Det kan i sammanhanget noteras att med tanke på lärarutbildningens stora betydelse för skolans möjligheter attuppnå sina mål inom ramen för forsknings- och utvecklingsarbetet startat ettsärskilt projekt för kvalitativ utvärdering av lärarutbildningen. Deutredningar, som slutfört eller håller på att slutföra sitt arbete inomlärarutbildningen, torde vidare resultera i en ökad samverkan mellan olika slagav lärarutbildning på det område som mest präglas av yrkesgemenskap, nämligenden praktisk-pedagogiska utbildningen och den därtill knutna forskningen ipraktisk pedagogik. En utveckling i denna riktning främjar den helhetssyn pålärarutbildningsuppgiften, som är en förutsättning för ett framgångsriktarbete i skolan och som motionärerna också efterlyser. Med hänvisning till detanförda och då frågan om en översyn av lärarutbildningen enligt utskottetsmening är för tidigt väckt förordar utskottet att yrkandet i motionen 1972;1108 inte föranleder någon åtgärd. I motionen 1972; 1132 tas uppfrågor angående lärarutbildningen i blockämnena bio lo g i, samhällskunskapoch svenska. Enligt skolstadgan (1971:235) krävs för behörighet till tjänst somlärare i gymnasieskolan för ämnet biologi studiekurser om sammanlagt 40 poängsamt för vart och ett av ämnena samhällskunskap och svenska studiekurser omsammanlagt 60 poäng. Nuvarande behörighetsbestämmelser innebär enligtmotionärerna en kvantitativt otillräcklig utbildningstid i dessa ämnen. Utskottet, som inte finner skäl föreligga för att förordaen omprövning av utbildningstidens längd för ämnena biologi, samhällskunskapoch svenska, avstyrker bifall till yrkandet i motionen 1972; 1132. I motionen 1972: 1109 framhålls somangeläget att övergången till annat yrke underlättas för dem som finner att deinte längre orkar med att vara lärare. Motionären anser att den enskildeläraren och skolan har ett gemensamt intresse av att personalfrågor av dettaslag får en tillfredsställande lösning. är central förvaltningsmyndighet förden personaladministrativa verksamheten inom statsförvaltningen och inomstatsunderstödd verksamhet. Det åligger nämnden enligt dess instruktion (1971;469) bl. a. att inom sitt verksamhetsområde biträda myndigheter och enskildaanställda med rådgivning, centralt svara för omplaceringsfrågor och inom sittverksamhetsområde följa utvecklingen av de partiellt arbetsförasanställningsförhållanden och yttra sig i ärenden om partiellt arbetsföra. Medpartiellt arbetsför avses i detta samman- 1* 1972. UbU 1972: 7 4 hängperson som har eller förmodas kunna få särskilda svårigheter att erhålla ellerbehålla ett förvärvsarbete på grund av fysiskt, psykiskt eller socialtarbetshinder. Beträffandeanställningshavare som under innehav av anställning blivit partiellt arbetsförkan i vissa fall erfordras särskilda arbetsvårdsåt-gärder i syfte attunderlätta för den partiellt arbetsföre att återgå i aktivt arbete. Videxempelvis en omplacering till andra arbetsuppgifter måste i vissa fallyrkesutbildning sättas in. Undergår tjänsteman sådan arbetsvärd ägermyndigheten befria tjänstemannen helt eller delvis från övriga tjänstegöromål.Hithörande frågor behandlas i Kungl. Maj;ts cirkulär angående anställningsvillkorm. m. för partiellt arbetsföra inom statlig och statsunderstödd verksamhet(1971: 552). Undersjunde huvudtiteln i riksstaten finns upptaget ett särskilt anslag tilllönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Frågor om anslagetsutnyttjande prövas av statens personalnämnd. Vidare finns inomarbetsmarknadsstyrelsen en arbetsvårdsbyrå. Fråganom tjänstledighet från tjänst för att t. ex. pröva annanyrkesverksamhet behandlas i Kungl. Maj:ts cirkulär om tjänstledighet medC-avdrag m. m. (1971: 1196). Cirkuläret avser att åstadkomma en enhetlig praxisvid arbetsgivarnas prövning av sådan tjänstledighet. Enligt gällandekollektivavtal (19 § sammanställningen A punkterna och 8 AST) skallC-avdrag på lön tillämpas vid tjänstledighet för att inneha ellerenskild anställning, som ej är statligt reglerad. Enligt cirkuläret bör isådant fall ledigheten ej medges än sammanlagt högst 180 dagarunder loppet av fem på varandra följande kalenderår, om ej särskilda skälföranleder annat. I vissa fall av förening av tjänster m. m. föreliggerförfattningsenlig rätt till tjänstledighet utan särskilt beslut(statstjänstemannastadgan 1965; 601 och kommunaltjänstemannastadgan 1965: 602). Eftersomlärares tjänstgöring är bunden till undervisning och statsbidrag endast utgårtill sådan verksamhet, har den lokala skolledningen i en kommun f. n. mycketbegränsade möjligheter att inom skolan placera om lärare som inte klarar depsykiska påfrestningarna i det direkta skolarbetet. En promemoria meddiskussionsunderlag angående utformningen av det statliga driftbidraget tillskolväsendet har färdigställts inom . Efter remitteringav nämnda promemoria bereds nu inom berörda departement frågan hurstatsbidraget till kommun för dess skolkostnader skall utformas på sikt.Beredningen kan resultera i en annan typ av bidragskonstruktion än som finns . Frågan om utnyttjande av skolans resurser behandlas även av utredningenrörande skolans inre arbete (), som bl. a. har en särskild arbetsgrupp förpersonalfrågor. Utskottetföreslår, med hänvisning till vad som anförts i det föregående, att motionen1972; 1109 såvitt nu är i fråga inte föranleder någon åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motionen 1972: 1108 om översyn av lärarutbildningen, 2. att riksdagenavslår motionen 1972: 1132 om vissa blockämnen, 3. att riksdagenavslår motionen 1972:1109 i vad avser övergång från läraryrket tillannat yrke. Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m.Lärarhögskolorna: Driftkostnader. Maj;t har (punkterna FlF2, s. 397404) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj;t att besluta om antalet intagningsplatser vid lärarhögskolorna, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de åtgärder som erfordras för att inordna deyrkespedagogiska instituten i lärarhögskolorna, 3. till Lärarhögskolorna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av , 4. tillLärarhögskolorna: Driftkostnader för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat följandemotioner; 1972: 349 av i Lane-Herrestad m. fl. (c, fp) vari hemställsatt hos Kungl. 1. att nuvarandemeritvärderingsbestämmelser för antagning till ämneslärarlinjen vidlärarhögskola tillämpas även efter och tills vidare, 2. attskolöverstyrelsen ges i uppdrag att på grundval av inkomna remissynpunkterutarbeta ett nytt förslag till meritvärderingsbestämmelser, 1972: 1084 av fröken i (c) och herrMattsson i Lane-Herrestad (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begären översyn av läroplanen för utbildning av lärare för döva i syfte att bibringadessa tillräckliga kunskaper för att kunna undervisa i åtbördsspråket, 1972: 1109 av i Skärstad (c) i vad avserhemställan att beslutar att betygspoängen kompletteras medlämplighetstest vid inträde på lärarhögskola, 1972: 1120 av herrar i (fp) och Ängström (fp)vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att dei statsverkspropositionen föreslagna 8-f24 nya intagningsplatserna som imotionen omnämnts tillförs i , 1972: 1124 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär en översyn av möjligheterna att inom rimligtid häva bristen på talpedagoger och logopeder och att rationahsera deras verksamhet. UbU 1972: 7 6 1972: 1169 av herrar i (s) ochEricson i (s) vari hemställs att beslutar uttala 1. att lärare medfackämnesundervisning på linjer med yrkesinriktad utbildning inomgymnasieskolan erbjuds s. k. överbryggande utbildning, 2. att den s. k. överbryggandeutbildningen bör ske på rimliga studiesociala villkor. Föredragande statsrådet förordar vissajusteringar av lärarhögskolornas intagningskapacitet under /73.Förslaget innebär en ökning av antalet intagningsplatser för förskollärare ochlärare för specialundervisning m. m. och en minskning av antalet intagningsplatserpå lågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinjerna jämfört med innevarandebudgetår. Frågor som rör speciallärarutbildning m. m. tas uppi tre motioner. Enligt statsrådsprotokollet beräknas medel för 120 nyaintagningsplatser på speciallärarlinjens utbildningsgren I, som avser utbildningav lärare för hjälpundervisning, observationsundervisning, undervisning avelever med läs- och skrivsvårigheter, undervisning av rörelsehindrade eleveroch undervisning av elever med synsvårigheter samt 8 nya intagningsplatser förblivande talpedagoger på utbildningsgren 2 och 24 nya intagningsplatser förlärare i särskolans träningsskola på utbildningsgren 3. Imotionen 1972; 1120 begärs att speciallärarlinjen vid i ,som f. n. omfattar utbildningsgren 1, kompletteras med viss utbildning påutbildningsgrenarna 2 och 3. Motionärerna syftar därvid på de 8utbildningsplatser för talpedagoger, resp. 24 utbildningsplatser för lärare isärskolans träningsskola som föredragande statsrådet begär medel för. Som skälanför motionärerna att bristen på talpedagoger och lärare i särskolansträningsskola är speciellt stor i de nordliga länen. Deav motionärerna aktualiserade 8 intagningsplatserna för utbildning avtalpedagoger avses enligt överstyrelsen tillföras i ,som f. n. har en undervisningsgrupp om 16 talpedagoger. Härigenom kommerundervisningsgruppen vid i att bli fulltalig ochkostnaden för intagningsökningar bli minsta möjliga. Beträffande de avmotionärerna berörda 24 intagningsplatserna för lärare i särskolansträningsskola har utskottet inhämtat att överstyrelsen avser föreslå att deförläggs till i med hänsyn till bl. a. den mycket godatillgången på praktikplatser inom regionen. Utskottet, som finner angelägetatt det för ett annat år övervägs vilka möjligheter som finns att tilllärarhögskolan i förlägga ytterligare speciallärarutbildning, avstyrkermed hänvisning till det anförda bifall till yrkandet i motionen 1972: 1120. Imotionen 1972: 1124 föreslås en ökad utbildning av talpedagoger och logopeder.Talpedagoger utbildas, efter grundläggande lärarutbild- ning och viss tids lärartjänstgöring, vid lärarhögskolornai och under en ettårig kurs. Talpedagogerna är verksammainom s. k. samordnad specialundervisning (klinik) i och ärsamtidigt rådgivare åt andra lärare. Logopedutbildningen omfattar sex terminersstudier i logopedi, fonetik och psykologi vid universiteten i ochLund. Logopederna medverkar vid läkarbehandling av talrubbningar vid i förstahand sjukhusens foniatiska avdelningar. Utskottet, som i betänkandet 1971: 8ingående behandlade frågan om utbyggnad av logoped- och talpedagogutbildningarna,erinrar om att universitetskanslersämbetet i anslagsframställningen /73 anmält att ämbetet undersöker möjligheterna att startalogopedutbildning på annan ort än och . Enligt vad utskottetinhämtat torde denna utbyggnad kunna ske redan under /73. Den i årets statsverksproposition föreslagna ökningen avantalet intagningsplatser för talpedagoger innebär att utbildningskapacitetenvid lärarhögskolorna nu höjts till 48 talpedagoger . När det gäller utbildningsbehovetpå sikt i fråga om talpedagoger ankommer det på somtillsynsmyndighet att noga följa utvecklingen på området. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1972: 1124. Utbildningen av lärare i åtbördsspråket tas upp i motionen1972; 1084. Motionärerna önskar en utökad undervisningstid för detta ämne i speciallärarutbildningen.Utskottet har i ärendet inhämtat att de grundläggande kurserna i åtbördsspråkavses utgöra grund för den enskilde lärarens fortsatta träning i ämnet. Härtillkommer att den lärare som är intresserad av detta utbildningsmoment harmöjlighet att välja åtbördsspråket som specialarbete, vilket innebär ensärskild kurs i ämnet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till yrkandet i motionen 1972; 1084. Enligt beslut skalllärarutbildningen bestå av en treårig ämnesteoretisk utbildning följd av enettårig praktisk-pedagogisk utbildning (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967;143). är central intagningsmyndighet för den sistnämndautbildningen. Med utgångspunkt i statsmakternas beslut har överstyrelsen år1970 gjort den bedömningen att studerande som studier enligt dennya utbildningsordningen uppnår maximala eller nästan maximala resultat, dvs.120 poäng med betyget väl godkänd på alla eller de flesta studiekurserna, vidintagning till ämneslärarlinje bör tillgodoräknas fler meritpoäng för sinämnesteoretiska utbildning än den som breddar sin utbildning genom att gåutanför 120 poäng men erhåller betyget godkänd på de olika studiekurserna.Studiekurser, som fordras för behörighet, ger därför högre meritpoäng änstudiekurser över 120 poäng. Företrädet mellan de sökande till ämneslärarlinjeav- UbU1972: 7 8 görsi första hand på grundval av det meritpoängtal som framräknats för varjesökande. För sökande till lärarutbildning som omfattar ekonomiskt ellertekniskt ämne meritvärderas inte bara universitets- och högskolutbildning utanäven viss praktisk verksamhet. I fråga om sökande för vilka ett meritpoängtalinte kan beräknas enligt de allmänna normerna sker vid intagningen en särskildbedömning. Imotionen 1972; 349 yrkas att beslutet om reducerad meritpoäng förstudiekurser över 120 poäng skall upphävas samt att nyameritvärderingsbestämmelser för intagning till lärarhögskolas ämneslärarlinjeskall utarbetas. Skolöverstyrelsenhar , alltså sedan motionen väcktes, utfärdat kompletterandeintagningsbestämmelser. Enligt dessa skall meritpoäng för studiekurser över120 poäng inte reduceras fullt så mycket som angetts. Vidare skallhögre meritpoäng tillgodoräknas för en C- och D-kurs inom ramen för 120 poängän för en A- eller B-kurs. Detta senare skall dock ske först vid intagning . Därjämte överväger frågan om poängvärdetav s. k. praktiska meriter även för andra än lärare i ekonomiskt eller teknisktämne. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att yrkandena i denförevarande motionen 1972: 349 inte föranleder någon åtgärd. I motionen 1972:1109 önskas kompletterandelärarlämplig-hetsprov. Utskottet vill erinra om att 1960 årslärarutbildningssakkunniga (LUS) i sitt huvudbetänkande ingående diskuteradefrågan om lärarlämplighetsprov som ett av instrumenten vid intagning till lärarhögskola.LUS konstaterade emellertid att allmänt accepterade prov som kan användas förurval inte fanns. Utskottet, som finner det svårt att bedöma möjligheterna attinom en snar framtid skapa lärarlämplighetsprov för urval bland ett stortantal sökande, anser det inte lämpligt att nu gör något uttalande iärendet och avstyrker därför bifall till förevarande yrkande i motionen 1972;1109. I motionen 1972: 1169 föreslås dels att enkompletterande utbildning anordnas för lärare i vissa yrkesinriktade ämnen i gymnasieskolan,dels att denna utbildning får genomgås på ekonomiska villkor som är rimliga medhänsyn till lärarnas tidigare yrkesverksamhet. Utskottethar under punkten 1 Vissa gemensamma frågor berört förslagden till framtida utbildning av lärare i yrkesinriktade ämnenvid lärarhögskola. För lärare inom t. ex. området för industri och hantverkföreslås i överensstämmelse med vad som gäller för lärare i s. k.läroämnen en praktisk-pedagogisk utbildning . Denna utbildningavses föregås av antingen en högre specialkurs inom vederbörande läraresämnesområde eller en särskilt organiserad ämnesutbildning, som skall UbU1972: 7 9 tillgodose lärarnas behov av allmän och fackteoretiskutbildning i anledning av gymnasieskolreformen. I motionen 1972: 1169 åsyftasanordnandet av den sistnämnda kursen. förslag till utbildningav lärare i yrkesinriktade ämnen bereds f. n. inom utbildningsdepartementet.Beträffande den av motionärerna berörda frågan om ersättning till sådan lärareinom industri och hantverk, som genomgår kurs för att erhålla erforderligaämneskunskaper innan den praktisk-pedagogiska utbildningen påbörjas, hänvisarutskottet till det pågående beredningsarbetet. härmed erinras om attKungl. Maj;t meddelat bestämmelser om ersättning vid kortareämnesutbildning för ifrågavarande lärarkategorier innebärande utbildningsarvodemotsvarande Ug 6. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att yrkandenai motionen 1972; 1169 inte bör föranleda någon åtgärd. Inordnandet av de yrkespedagogiskainstituten i lärarhögskolorganisationen innebär bl. a. att det kommer attföreligga behov av att inräkna delar av den yrkestekniska lärarutbildningen iunderlaget för vissa tjänster vid lärarhögskola. Maj:t har begärt bemyndigandeatt vidta erforderliga åtgärder i samband med nämnda inordnande. Utskottetföreslår att lämnar det begärda bemyndigandet. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj;t att besluta om antalet intagningsplatser vidlärarhögskolorna, 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj;t att vidta de åtgärder som erfordras för att inordna deyrkespedagogiska instituten i lärarhögskolorna, 3. att riksdagentill Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. för budgetåret1972/73 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att riksdagentill Lärarhögskolorna: Driftkostnader för /73 anvisar ettreservationsanslag av , 5. att riksdagenavslår motionen 1972: 1120 om talpedagogutbildning m. m. vid iUmeå, 6. att riksdagenavslår motionen 1972; 1124 om ökad utbildning av talpedagoger och logopeder, 7. att riksdagenavslår motionen 1972: 1084 om undervisning i åtbördsspråket, 8. att riksdagenavslår motionen 1972; 349 om intagning till lärarhögskolas ämneslärarlinje, 9. att riksdagenavslår motionen 1972; 1109 i vad avser lärarlämplighetsprov, 10. att avslår motionen1972: 1169 om kompletterande utbildning m. m. för vissa lärare i yrkesinriktade ämnen. UbU1972: 7 10 Folkskoleseminariema: Utbildningskostnader.Folkskoleseminarierna: Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna F 3F 4,s. 404405)och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. tillFolkskoleseminarierna: Utbildningskostnader ett förslagsanslag av 3 585 000kr., 2. tillFolkskoleseminarierna: Materiel m. m. ett reservationsanslag av . Förskoleseminarierna: Utbildningskostnader.Förskoleseminarierna: Materiel m.m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna F 5F 6,s. 405408) och hemställer 1. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj;t att besluta om antalet intagningsplatser vidförskollärarutbildningen, 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att besluta om fördelningen av intagningsplatser tillförskollärarutbildning mellan lärarhögskolor och förskoleseminarier, 3. att riksdagentill Förskoleseminarierna: Utbildningskostnader för /73 anvisarett förslagsanslag av , 4. att riksdagentill Förskoleseminarierna: Materiel m. m. för /73 anvisar ettreservationsanslag av . Gymnastik- och idrottshögskolorna:Utbildningskostnader. Gymna stik- och idrottshögskolorna: Materiel m. m. Kungl. Maj:t har (punkterna F 7F 8, s. 409411) föreslagit att 1. till Gymnastik-och idrottshögskolorna: Utbildningskostnader för /73 anvisa ettförslagsanslag av , 2. till Gymnastik-och idrottshögskolorna: Materiel m. m. för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1972; 1104 av fruHambraeus m. fl. (c, s, fp, m) hemställs att för /73anvisar ett anslag på . till , , för fullföljandeoch sammanställande av dennes forskningsarbete.