bet · FV01FiU40 · 1972-12-31 00:00:00 — Idagsläget när de kommunala investeringama och bostadsbyggandet visar sjunkandetendens finns ett större utrymme för industrin att expandera inom. En extrastimulans för byggnadsinvesteringar inom näringslivet får anses som en adekvatkonjunkturpolitisk åtgärd. föreslår sålunda att en tioprocentigskattemässig avdragsrätt för byggnadsinvesteringar inom näringslivet införesatt gälla sådana byggnadsprojekt som är igångsatta före den första oktober1973. Därvid vinner man en gynnsam inverkan på byggarbetssektornssysselsättning även . Det är vidare motionärernas förhoppningatt denna extra konjunkturpolitiska stimulans kan medverka till attarbetsmiljön kan förbättras genom att arbetslokaler repareras, byggs om ellerhelt nyuppföres. Dessutom föreslås att den nu t. o. m. utgången av 1972skattemässigt gällande avdragsrätten för maskininvesteringar utsträcks attgälla även . Detär viktigt att klart uttalar sig för en ekonomisk politik, som intepå nytt kan komma att innebära ett ensidigt utnyttjande av kreditåtstramningsom stabiliseringsmetod för den händelse konjunkturläget skulle motiveraåtstramande åtgärder. Detmåste löna sig att arbeta både för den enskilde och för företagen. Ett skatte-och bidragssystem med starka inflationsdrivande inslag som det nuvarande liksomstora prisökningar går knappast att förena med kravet på en fortsatt ökadrealstandard. Ätskilliga beräkningar har gjorts nu senast LO:s höstrapport där man kan visa att stora nominella löneökningar äts upp av skatter ochpriser. Inte minst för att undvika en sådan utveckling och för att skapa balansi ekonomin är det viktigt att regeringen före nästa avtalsrörelse istabiliseringskonferensens form söker samråd med och arbetsmarknadensparter. Detär uppfattning att motiven för sådana överläggningar har ökat ochblivit ännu klarare i ljuset av de erfarenheter som parterna på arbetsmarknadenredan nu dragit av innevarande treårsav tal. Deberörda ekonomisk-politiska åtgärderna kan sägas vara mer långsiktigtinriktade. Men åtgärder måste också vidtagas med snabb inverkan. Denjust nu viktigaste åtgärden är att beslutet om löneskatten rivs upp. Det ärorimligt att mitt i en vinter med rekordhög arbetslöshet fördubbla skatten påarbete. bör därför med förtur behandla denna fråga. Omman rev upp beslutet om arbetsgivaravgiften nu skulle företagen få anledningoch råd att inte bara behålla utan också nyanställa arbetskraft. Inomindustrin har man beräknat att den höjda löneskatten kan FiU 1972: 40 12 omräknastill en rationaliserings- och sysselsättningspotential på ca 12 000arbetstillfällen. Det gäller att direkt påverka själva den ekonomiskamöjligheten att nyrekrytera, när nu förestående konjunkturuppgång troligenstimulerar rekryteringsbenägenheten i näringslivet. Motionärerna för fram femförslag mot ungdomsarbetslösheten: Den viktigaste åtgärden är att inte höjalöneskatten. Arbetsförmedlingen måste få större möjligheter att hjälpaarbetslösa ungdomar. Fler praktikplatser måste skapas. Myndigheterna bör gripain och med kompletterande yrkesanpassad utbildning fylla arbetslöshetstidenmed meningsfylld sysselsättning. En allmän sysselsättningsförsäkring skulle gearbetslösa ungdomar ett grundskydd, men genom att också leda till enregistrering av dem öka möjligheterna till samhälleliga insatser. Behovetav en intensifierad upprustning av bostadshus är klart dokumenterat. För attsnabbt komma i gång med reparationsarbetena bör de tomma lägenheterna i nyaflerfamiljshus i viss utsträckning ställas till förfogande som tillfälligaevakueringsbostäder. Den möjlighet att erhålla förbättringslån, som enligt vadregeringen aviserat skall ges allmännyttiga och kommunala företag, måste,enligt motionärerna, utsträckas att gälla även kooperativa och enskildafastighetsägare. Denarbetslöshet som finns inom byggarbetskåren och bland hantverkare måste ävenpå kort sikt leda till en snar expansion av ombyggnads-och reparationsarbete påäldre fastigheter. Det av regeringen antydda stimulansstödet på förbyggarbetskraft, som av arbetsförmedlingarna bedöms som svårplacerad, är enväg som tidigare anvisat. Den räcker dock inte utan måstekompletteras med ytterligare åtgärder. Detfinansiella utrymme som skapats genom lägre igångsättning av nyproduceradebostäder måste i första hand användas för lån till reparationsarbeten. För attstimulera fastighetsägarna att snabbt komma i gång med dessa arbeten bör ettinvesteringsavdrag på fastighetsdeklarationen beviljas för arbeten som sätts igång fram till . Eninventering av projekt som med kort varsel kan sättas i gång borde oftare änvad fallet är ingå som en naturlig del av en långsiktiginvesteringsplanering. Inomde statliga verken torde även på kort sikt ett stort antal arbeten kunnapåbörjas som förbättrar sysselsättningsläget. Såväl som SJ:s petitager vid handen att planeringen inte lägger hinder i vägen för att snabbt kommai gång med projekt som prioriteras högt av verken och som också ger ettbetydande sysselsättningstillskott. Sålundaskulle ytterligare medel till underhåll av vägnätet vara ytterst angelägna.Inte minst eftersläpningen av upprustningen av enskilda vägar hade bortföranleda ökade anslag. Inför den stundande vintern med befarad fortsatt högarbetslöshet är det viktigt att ytterligare medel tilldelas vägsektorn för attdärigenom skapa fler arbeten. FiU 1972: 40 13 järnvägstrafiken.Den långa rad av angelägna investeringsprojekt som SJ redovisar i sina petitabör prövas med förtur inom departementet för att så långt möjligt tidigareläggaigångsättningen. Biträdesi motionen framlagda förslag till åtgärder kommer behovet avselektiva åtgärder att minska, hävdar motionärerna, som också anför att enunderbalansering av statsbudgeten i rådande dåliga sysselsättningsläge ärkonjunkturpolitiskt väl motiverad. Medhänsyn till sysselsättningsläget fömtsätter motionärerna att medstörsta skyndsamhet behandlar förslagen. I propositionen begärs anslag på tilläggsstat riksstaten för /73 avseende konjunkturstimulerandeåtgärder med sammanlagt 1 165 milj. kr. Vissa åtgärder som vidtagits för attskapa flera arbetstillfällen leder inte till behov av anslag på tilläggsstat.Detta gäller sålunda för åtgärder vilkas utgifter belastar förslagsanslag. Iförhållande till riksstaten beräknas en ökad kostnad på ca 80 milj. kr. förarbetsmarknadsutbildning och ca 50 milj. kr. för bidrag till kommunala avloppsreningsverk.Ytterligare kostnader till ett belopp om 250 milj. kr. beräknas inträffa påbegränsade anslag utan att ett behov av nya anslag framträder.Sammanlagt kan kostnaderna för ökningen av de sysselsättningsstimulerandeinsatserna anges till drygt 1 500 milj. kr. Underskottetpå statsbudgeten för /73 kan, med hänsyn till nu kändautgiftsanspråk och vid de bedömningar om statsinkomsternas utveckling somriksrevisionsverket gjort, beräknas till i runt tal . Iförhållande till riksstaten är det en saidoförsämring på mer än 3 miljarderkr. Utgifterna kan förutses bli inemot . större än enligtriksstaten, huvudsakligen som en följd av de ökade sysselsättningsstimulerandeåtgärderna. Vidare kan statsinkomsterna beräknas bli ca 1,2 miljarder kr.lägre än vad som togs upp i riksstaten, bl. a. mot bakgrunden av storleken pådet skatteinflöde som skett och det numera kändataxeringsutfallet för . Ipropositionen lämnas därefter en översiktlig redogörelse för den ekonomiskautvecklingen. Enklar ökning av produktionen och efterfrågan i angavs ifinansplanen som den mest sannolika utvecklingen. Bedömningen ikompletteringspropositionen blev i huvuddrag densamma som i finansplanen.Samtidigt framhölls emellertid att beredskapen måste hållas hög om denfortsatta konjunkturförbättringen mot förmodan skulle låta vänta på sig. Serman till utvecklingen såvitt denna nu kan bedömas kommerexporten att i stort sett motsvara förväntningarna. FiU 1972: 40 14 medandäremot efterfrågan inom landet utvecklas svagare än väntat. Inom landet harefterfrågan stigit mindre än beräknat främst vad gäller den privatakonsumtionen och byggnadsinvesteringarna. Vidare har lagerinvesteringamasjunkit mera än fömtsett. För den privata konsumtionens del finns det numeraanledning att räkna med en något svagare tillväxt för hela 1972 än somförutsattes i den reviderade finansplanen. Även investeringarna väntas ökamindre än fömtsett. Maskininvesteringarna beräknas stiga tämligen kraftigtmedan uppgången för byggnadsinvesteringarna beräknas bli begränsad. Lagerinvesteringarnasynes jämfört med få en avsevärt mindre tillbakagång 1972 men dennanedgång torde Ukväl bli större än beräknat. Det är främst inom handeln samtinom industrins råvaruförråd som en vikande lagerutveckling hållit i siglängre än väntat. Meddenna utveckling av den inhemska efterfrågan är det inte förvånande att ävenimporten utvecklas i något långsammare takt än man trott.Handelsbalansen väntas under sådana omständigheter bli ytterligare förstärktoch bytesbalansen kan komma att visa ett överskott även . Deintemationella konjunktumtsikterna det närmaste året framstår nu som gynnsamma.I Förenta statema väntas en fortsatt snabb tillväxt och återhämtningen förutsesgå vidare i och . För del gäller frågan i förstahand i vilken takt expansionen fortsätter i de länder där en uppgång redaninletts. Mot bakgrund av konjunkturutvecklingen i fleraländer kan lager- och industriinvesteringar väntas spela en allt mer framträdanderoll i uppsvinget. Meddessa utsikter för den internationella ekonomiska utvecklingen finns förSveriges del förutsättningar för en tillfredsställande exporttillväxt 1973. Enspeciell omständighet som bidrar härtill är att EEC-tullarna på flertaletsvenska industrivaror kommer att sänkas och medytteriigare . Förden privata konsumtionen finns det särskilda skäl att vänta en förhållandevisbetydande volymökning . Den av årets vårriksdag beslutadeskattereformen medför en lindring av den direkta statliga skatten med mellan 2och . De kvarskatter som skall inbetalas 1973 beräknas blinärmare . lägre än 1972. En nedgång i preliminärskatteuttagetutöver vad som tidigare angetts tillkommer som följd av att skattetabellernajusteras. Effekten härav har uppskattats till 600 milj. kr. Detsammantagna resultatet av bl. a. dessa åtgärder blir att skatteinbetalningarnapåverkas i nedåtgående riktning med . Kommunalskatterna kanberäknas stiga förhållandevis obetydligt jämfört med . Hushållens disponiblainkomster kan sålunda med hänsyn till dessa omständigheter beräknas stigaförhållandevis starkt . De ovanligt stora skatteåter- FiU 1972: 40 15 högre än föregående år kan förväntasfå en stimulerande effekt på hushållens efterfrågan också 1973. Ävenlagemtveckhngen kan väntas komma in i en mera expansivkonjunkturfas. I synnerhet kan exportens och den privata konsumtionensexpansiva utveckling väntas bidra härtill. Bostadsbyggandet och de kommunalainvesteringarna kan av nuvarande planer att döma komma att representera svagareinslag i den inhemska efterfrågeutvecklingen. Det finns emellertid anledningatt räkna med en ökad tillförsikt i den kommunala planeringen sedan kommunernabättre kunnat överblicka sitt finansiella läge och sina ekonomiska utsikter förår 1973. Utvecklingen på det kommunala verksamhetsområdet måste emellertidföljas med noggrann uppmärksamhet. Engenomgång av olika efterfrågefaktorers utvecklingstendenser tydersammanfattningsvis på att den totala produktionen kan väntas stiga i entakt som väl ansluter till en normal utveckling. Utvecklingenunder året har motiverat att regeringen har vidtagiten rad åtgärder vilka nu redovisas för . Härutöver föreläggsriksdagen i propositionen ytterligare förslag. Den inriktning av politiken somangavs i den reviderade finansplanen bör alltjämt vara vägledande vid valet avåtgärder. Således bör åtgärderna inriktas på att främja näringslivetsinvesteringar, att stimulera arbetskraftens rörlighet och att med punktvisainsatser hjälpa de gmp-per som drabbas av arbetslösheten. Näringslivetsinvesteringar stimuleras genom en rad åtgärder. Industrins investeringsfonderför investeringar i byggnader har genom beslut av regeringen ipraktiken släppts fria. Genom beslut utvidgades möjligheternaatt använda investeringsfonderna till att gälla företag även i andrabranscher. Regeringen har beslutat att dessa frisläpp skall förlängas tillutgången av . Investeringsfondernas användning i stödområdet kommerliksom att ske utan tidsbegränsning och avse ävenmaskininvesteringar. Fondutnyttjande på dessa villkor får tills vidare ske äveni Borås- och Eskilstunaregionema. Etttjugoprocentigt skatteavdrag för företagens investeringar i maskiner och andrainventarier infördes och har gällt även . Förslag läggs nu framom en förhöjning och förlängning av detta avdrag. Avdraget föreslås utgå för maskiner och inventarier beställda den 1 november 197230juni 1973 och som levereras senast före utgången av . Isyfte att ytterligare stimulera industrins byggnadsinvesteringar och att underår 1973 åstadkomma en tidigareläggning av sådant byggande föreslås införandetav ett särskilt, tillfälligt skatteavdrag. Avdraget föreslås utgå påbyggnadsprojekt som sätts i gång FiU 1972: 40 16 den1 november 1972den och avse kostnader som läggs ned fr. o. m. den1 fram till utgången av . Skatteavdraget bör även avseinvesteringar i jordbrukets ekonomibyggnader. Vidareläggs förslag fram om en förlängning av Kungl. Maj:ts rätt att medgetillfällig nedsättning av energiskatten. Föratt mer långsiktigt stödja den svenska industrins utvecklingsförmåga ochfömyelse har regeringen beslutat att ytterligare stimulera forsknings- ochutvecklingsarbete inom industrin. Avsikten är att till vårriksdaglägga fram förslag såväl om ett generellt extra skatteavdrag i detta syfte somett utökat direkt stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom industrin. Föratt främja industrins export har regeringen vidare beslutat att vidta särskildaåtgärder för att öka svenska företags möjligheter att i speciella fall lämna krediterför exportleveranser. En närmare prövning av formerna härför pågår f. n. inomberörda departement. Industrisektornhar beretts ett ökat utrymme på kapitalmarknaden. I samma riktning verkar ocksådet förslag som läggs fram om ytterligare stödinsatser för industrinsmiljövårdsinvesteringar. Ifråga om investeringar inom andra områden av näringslivet än industrin harunder byggnadstillstånd lämnats för s. k.oprioriterat byggande till ett värde av inemot . regeringen att temporärt avskaffa begränsningarna för flertalet sådanabyggen . Iavvaktan på ställningstagande till dels den långsiktiga utvecklingen avATP-avgiften och dels föreliggande förslag om arbetsgivarfinan-siering av vissasociala reformer, föreslås avgiftsuttaget till ATP bibehållas pånuvarande nivå, dvs. Regeringens förslag i förstnämnda frågor kommeratt redovisas till vårriksdag. Vadgäller de arbetsmarknadspolitiska insatserna redovisas att arbetsmarknadsutbildningenytterligare vidgats och kommer att ha en kapacitet på ca 60 000 elever.Regeringen kommer att i samråd med kommunförbunden vidta särskilda insatserför utbildning inom vårdsektorn. Ävennär det gäller ungdomsarbetslösheten har särskilda insatser bedömtsnödvändiga. Ett särskilt tillfälligt utbildningsstöd föreslås utgå till företagsom anställer och utbildar ungdomar och andra som är arbetslösa på gmnd avotillräcklig utbildning och med bristfällig förankring på arbetsmarknaden.Stödet utgår med . I syfte att underlätta ungdomens utträde iarbetslivet har vidare möjligheter öppnats för 18- och 19-åringar att genomgåen särskild arbetsmarknadskurs med praktik. Arbetsförmedlingen har förstärktsmed 100 tjänster samt därutöver med särskild personal för att under vinternbistå arbetslös ungdom. Inom har sedanen tid pågått ett arbete med en bred genomgång av ungdomens situation påarbetsmarknaden. Resultatet av detta arbete kommer att läggas fram . En väsentiig expansion av beredskapsarbetena har skett ochförslag läggs nu fram om den erforderliga medelsanvisningen. Sammanlagt begärsnu 900 milj. kr. för detta ändamål. Departementschefen pekar i sammanhanget påde betydande insatser som görs inom vägområdet och inom naturvården. Bidragen till kommunala investeringar som utförs somberedskapsarbeten föreslås för tiden den 1 september 1972den 30 april 1973höjas till . Förhöjda statsbidrag för kommunala miljövårdsinvesteringarhar utgått . Liknande förmåner föreslås nu gälla förtiden den 1 september 1972den . För att underlätta finansieringen av kommunernasinvesteringar har regeringen beslutat medverka till att kommunerna bereds ettökat låneutrymme i förhållande till med 500 milj. kr. En annan åtgärdsom har vidtagits för att underlätta finansieringen av kommunala investeringarär tidigareläggningen av utbetalningarna av barnstugelån. I propositionen hänvisas till i annat sammanhang anmäldaförslag om att genom förbättringslån stimulera saneringsverksamheten. Redan tidigarehar regeringen fattat beslut om beredskapsarbeten i samma syfte. Statiiga byggnadsobjekt till ett värde av ca 300 milj. kr.har tidigare-lagts och regeringen har vidare medgivit tidigareläggning av ettantal sjukhusbyggen. Den samlade effekten av de redovisade åtgärdernatillsammans med den pågående konjunkturuppgången torde enligt departementschefenmedföra en successiv förbättring av sysselsättningsläget . Sammanfattningsvis anförs att konjunkturutvecklingen är påväg uppåt. Utsikterna för det framförliggande-året pekar mot en klar uppgång.Risken för att denna uppgång leder till en överhettning får inte förbises. Enhuvuduppgift för den ekonomiska politiken måste i detta läge vara att medbibehållen flexibilitet slå vakt om sysselsättning, prisutveckling ochutrikesbalans. Behov av ytterligare selektiva sysselsättningsåtgärderföreligger . De förslag härom som läggs fram har utformats med sikte på attsnabbt kunna dras ned om läget så skulle påkalla. Sammantagna representerar deföreslagna åtgärderna betydande anspråk på statens budget. Som redovisats beräknasnu underskottet i budgeten innevarande budgetår stiga till ca 6,5 miljarder kr.De anspråk på samhällsekonomin, som ett statligt lånebehov av denna omfattningställer, ter sig acceptabla i nuvarande konjunkturfas. FiU 1972: 40 18 manbör undvika att i ett expansivt konjunkturläge behöva tillgripa en drastiskkreditpolitik sätts bestämda gränser för budgetunderskottets storlek. Motionernaväckta med anledning av propositionen Motionerna 1972: 1804 och 18711882 behandlas i det följande under de enskilda huvudtitlarna respektive under Övriga frågor. 1.Den allmänna uppläggningen av den ekonomiska politiken I det följande behandlar utskottet det avsnitt ipropositionen 1972: 125 som rör den allmänna uppläggningen av den ekonomiskapolitiken. I anslutning härtill tar utskottet upp vissa därmed sammanhängandeyrkanden i motionerna 1972: 1710 av herrHermansson m. fl. 1972: 1712 av herrHermansson m. fl. 1972: 1721 av . 1972: 1722 av . 1972: 1723 av . (fp). I propositionen framhålls tre positiva element ikonjunkturutsikterna . En fortsatt internationell konjunkturuppgångväntas för del skapa förutsättningar för en tillfredsställandeexporttillväxt 1973. beräknar, som framgår av desshöstrapport, att den svenska exportens volym skall öka mer än dubbelt så snabbtnästa år () som . För den privata konsumtionen finns, bl. a. tillföljd av sänkta direkta skatter och ovanligt stora skatteåterbäringari december , anledning vänta en förhållandevis betydande volymökning år1973. räknade innan propositionen omkonjunkturstimulerande åtgärder lagts fram med att den privata konsumtionensvolymmässiga ökning skulle bli ca 3 1/. Institutet utgick härvid från attsparkvoten skulle nå samma höga nivå som 1971, dvs. Dentredje expansiva faktorn är det förväntade omslaget i lagerutvecklingen. Medanminskningen i lagerinvesteringarna drog nedbruttonationalprodukten beräknas deras ökning nästa årmedföra en stegring . Konjunkturinstitutetsammanfattar sin bedömning av det ekonomiska läget 1973 i följande prognos överförsörjningsbalansens förändringar: -1,5 Förändring i lagerinvestering' (-1,0) (0,8) (-.0,2) (-0,2) ' Förändring i procent av BNP för basperioden. ' Nationalräkenskapernas volymutveckling för exportenskiljer sig från den som redovisas i handelsstatistiken främst genom attprisdeflatorema för verkstadsprodukter är olika. Det bör understrykas att dennaprognos gjordes innan propositionen om konjunkturstimulerande åtgärder lagtsfram. Tillsammantagna tyder de olika efterfrågefaktorernas utvecklingstendenserpå att den totala produktionen 1973 kan väntas stiga med jämfört meddrygt . Utvecklingen på arbetsmarknaden under den förflutnasommaren och hösten har präglats av att efterfrågan på arbetskraft ökat endastlångsamt. En bidragande orsak härtill har varit en fortsatt snabb produktivitetsutvecklinginom industrin. Det totala antalet sysselsatta personer har fortsatt att öka,en utveckling som bl. a. kan återföras skattereform och på aktivaarbetsförmedlingsinsatser. Arbetslösheten ligger dock i stort sett kvar påfjolårets nivå. På tjänstemannasidan har problemen ökat i omfattning. Bland deredan etablerade på arbetsmarknaden har sysselsättningen kunnat hävdas väl,men för de nytillträdande, kvinnor och ungdom, har antalet lediga arbeten interäckt till. De sysselsättningspolitiska åtgärder som regeringeninitierat , framför allt inom byggområdet, och som följsupp med förslag i propositionen innebär en sammanlagd sysselsättnings-politiskinsats av mycket betydande mått. Utskottet finner denna insats erforderligunder vintern och våren. Utvecklingen på arbetsmarknaden hänger i höggrad samman med i vilken utsträckning ett nyrekryteringsbehov kumulerats under19711972 och kan tänkas slå igenom i stegrad efterfrågan . FiU 1972: 40 20 En kraftig ökning av den privata konsumtionen kanfömtses få betydelse för utvecklingen av antalet anställda mom handeln.Industrin har problem att tillgodose efterfrågan påyrkesarbetare inom vissa branscher. Vid en snabb uppgång i exporten och vidomslag i den inhemska lagemtvecklingen kan efterfrågan på arbetskraft inom industrisektornsnabbt skjuta i höjden. Inom byggnadsverksamhet och sektor kan ävenunder 1973 väntas stor återhållsamhet. För att motverka nedgången ibyggsysselsättningen har en särskild inventering av ytterligare byggnadsprojektinom den offentliga sektorn inletts. Sammanfattningsvisbör utvecklingen leda till att de särskilt insattaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan avlösas av ett ökatarbetskraftsbehov som genereras från i första hand industrin och handeln.Uppsvinget kan väntas få betydande omfattning innan brist på arbetskraft utgören hämmande faktor. Goda förutsättningar synes nu vara för handen att underuppsvinget åstadkomma en önskvärd inhemsk nyrekrytering till industrisektorn.Den säsongrensade arbetslösheten bör successivt kunna bringas ned frånnuvarande höga tal. Även måste man emellertid räkna med attsysselsättningssvårigheter kommer att kvarstå till följd av bl. a. det kärvareläget inom byggnadsbranschen och i den kommunala verksamheten. En högyrkesmässig rörlighet är därför en viktig fömtsättning för en framgångsriksysselsättningspolitik. Behovet av en hög arbetsmarknadspolitisk beredskapkvarstår också. Dennu redovisade bedömningen av konjunkturutsikterna ocharbetsmarknadsläget under den kommande vintem och våren kan starkt förenklatsammanfattas på följande sätt. Genom att den hittillsvarande konjunktursvackanblivit oväntat djup och utdragen kommer det fram till sommaren 1973att föreligga en situation med outnyttjad kapacitet beträffande såvälarbetskraft som realkapital. Ä andra sidan ter det sig sannolikt att den redaninträdda konjunkturuppgången kommer att successivt förstärkas och fr. o. m.andra halvåret 1973 nå en avsevärd styrka. Enligt utskottets mening bör de nuföreslagna konjimktur- och sysselsättningsstimulerande åtgärderna bedömas motbakgmnd av denna framtidsbild. Deförslag till åtgärder som lagts fram för i propositionen har framförallt inriktats på att främja näringslivets investeringar, att stimuleraarbetskraftens rörlighet och att med punktvisa insatser hjälpa de grupper somdrabbas av arbetslöshet.