bet · FV01KU26 · 1972-12-31 00:00:00 — Vid de underhandskontakter, somledningen för fortlöpande hade med vederbörande departement, gjordes oftauttalanden av innebörd att de åtgärder, som FFV avsåg att vidta ellervidtagit, i princip kunde godtas. Härav ansåg sig ledningen för kunna draden slutsatsen att verket också hade faktisk befogenhet att fullfölja projektetom intet annat framhölls. I detta sammanhang bör också framhållas att en entydigdefinition av affärsverkens behörigheter och befogenheter knappast kan ansesföreUgga. Detta framgår av affärsverksutredningens betänkande (SOU 1968:45).Även ett studium av doktrinen på hithörande områden ger belägg för hursvårbedömbart hela problemkomplexet är. Den enda kommentaren till deförfattningsrum som eventuellt kan anses tillämpUga i förevarande hänseende,nämligen 58, 64, 65 och 76 §§ regeringsformen, är professor "grundlagar", tionde upplagan, I sistnämnda kommentar hardock ej hänsyn tagits till de nuvarande affärsverkens snabba omstruktureringtill - såsom i FFV fall - en modern industrikoncern. Ej heller synesförfattningsutredningen ge någon vägledning för frågornas bedömning. Som redan tidigare framhållits beträffande FFVborgensåtagande (sid, 6) och där refererat uttalande av professor kandet vidare ifrågasättas om en strikt tolkning av 76 § regeringsformen ärtillämpUg på det av industridepartementet påtalade borgensåtagandet från FFVsida. De borgensåtaganden FFV iklätt sig ingår otvivelaktigt i dess"normala" verksamhet och därmed i vad på FFV ankommer i den"statsverksamhet" för vilken koncernen instruktionsmässigt har attsvara. Professor anför följande i sitt arbete "Riksdagensfinansmakt" (sid, 155) där han diskuterar frågan om Kungl, Maj:ts rätt attikläda staten ekonomiska förbindelser: Det förtjänar från början betonas,att detta mycket betydelsefulla spörsmål blott ytterst ofullständigt blivitbeaktat i den statsrättsliga doktrinen, och att icke heller i praxis någon klaruppfattning framträder rörande de svåra frågor, som vid en närmare analysinställa sig. Frågan om stiftande av gäldbehandlas också i det av budgetutredning avgivna betänkandet"Bestämmelser och praxis rörande statens budget" (SOU 1952:45), I detta betänkande(sid, 43) sägs bl. a. följande: Frånsett dessa av riksdagenreglerade bemyndiganden förekommer enUgt praxis att myndigheterna i sinverksamhet måste ingå vissa förpliktelser som icke lämpligen kunna underställasriksdagen. Sålunda avslutas exempelvis hyreskontrakt för tider, som icke sammanfallamed statsregleringsåret. Myndigheterna måste vid ordnandet av den löpandeverksamheten självfallet räkna med att deras verksamhet skall fortbestå ochvidtaga de åtgärder som äro nödvändiga för dess kontinuerliga upprätthållande.Detta förutsätter att myndigheterna måste ansvara för vissa utgifter somförfalla till betalning efter utgången av nästföljande statsregleringsår, I denmån detta avser ofrånkomliga löpande utgifter kan förfaringssättet ickeföranleda någon erinran, FFV vill slutUgen understryka attövergripande mål för Fabriksverken är effektivitet i funktionerna, pålångsiktig lönsamhet byggd konkurrenskraft och därav följande faktiskaförutsättningar att taga ett modernt arbetsgivaransvar. Utsikterna att nå dessamål beror också av den smidighet, snabbhet och kraft som kan utvecklas ihandlandet. Detta i sin ordning har onekligen samband med det sätt på vilket deformella betingelser under vilka FFV har att arbeta tolkas och tillämpas. EnkonfUkt kan tänkas uppkomma mellan mycket strikta anspråk därvidlag och de avstaten/huvudmannen ställda kraven på effektivitet i verksamheten och lönsamheti driften. Ju hastigare och mer genomgripande förändringar som karakteriserardet ekonomiska skeendet i stort desto större risker för en sådan konflikt. Detfinns skäl att se vad som hänt och icke hänt under FFV omstruktureringsprocessmot den bakgrunden samt att därvidlag fästa avseende vid den betydelsetidsfaktorn haft, har och kommer att få. I handläggningen av detta ärendenhar deltagit förutom styrelsens ordförande och avdelningsdirektörenBoström, den senare föredragande, styrelseledamöterna ," Sebardt,, , och samt överingenjören ochekonomidirektören , 8 1972.4 saml. Bilaga 1 Program för besök av representanter förförsvarsdepartementet vid FFVden 17,6,1968 Bilaga 2 Brev den 19,11,1969 från generaldirektör tillekonomichef , , Bilaga 3 Brev den 19,11,1969från generaldirektör till direktör C W Carisson, , Bilaga 4 Brev den 30,1.1970 från generaldirektör till direktör , , Bilaga 5 Sammandragav balansräkningar per den 31,12. den31,12,1969 Resultatbudget1.1 - 31,12,1970 Likviditetsbudget1,1 - 30,6,1970 Reviderad Ukviditetsbudget 1,1 - 30,6,1970 Bilaga 6 FFV fordran per den 30,6.1970 hos Bilaga 7 Försäljningsavtalden 20,9,1968 mellan AB och FFV rörande aktier i av den 9,6,1970 rörande överlåtelse av SMT från FFV till Bilaga 9 Bolagsavtal den 7,2,1968mellan intressenterna i Bolagsordning för Projection BUaga 10 Köpekontraktden 6,2,1970 mellan och FFV rörande maskiner och inventarier Bilaga 1 1 Teckningslista rörande teckning av aktier i Bilaga 12 Bolagsordning för Bilaga 13 Bolagsordning för Bilaga14 Schema rörande konstruktionen av samt Bilaga 15 FFV yttrande den15.6,1970 till statsutskottet över motioner angåendeombildning av FFV till aktiebolag Sammanfattning av FFV yttrande till Justitiekanslern Förenade Fabriksverkan (FFV) har tillJustitiekanslern överlämnat sitt yttrande över granskningav internkontrollen vid FFV, FRÅGAN OM FFV I TILLRÄCKLIG UTSTRÄCKNING INHÄMTATSTATSMAKTERNAS SAMTYCKE FFV anser sig ha handlat i överensstämmelse medstatsmakternas intentioner och har i varje fall varit i berättigad god trobeträffande dessa intentioner. Vidare kan det enligt FFV uppfattning ej vara rimUgt attklandra FFV för befogenhetsöverskridanden i förhållande till statsmakternagenom åtgärder, som samma statsmakter uttryckligen och reservationslöst godtagit. Beträffande RRV kritik mot FFV förvärv av vissa bolaganser FFV att "ansvarsfrihet" beviljats genom att åtgärdernareservationslöst godkänts av statsmakterna. FFV förvärv av eller engagemang iaktiebolag har inte i något fall skett utan att Kungl, Maj:t underrättats iförväg och samtycke inhämtats underhand. Samtliga dispositioner har skett ifullt samförstånd med vederbörande departement. De godkännanden, som lämnats.iefterhand, har endast inneburit bekräftelser av Kungl, Maj:t och påKungl, Maj:ts förut givna samtycke. För att närmare belysa de kontakter, som förekommit vidförvärven (resp engagemangen) av de olika bolagen tillställs JK vissahandlingar, som belyser dessa kontakter, I yttrandet till JK har FFV särskilt framhåUit att det isamband med redovisningen av de oUka kontakterna med vederbörande departementej är FFV avsikt att skjuta över något ansvar på eller rikta kritik mot någonperson inom Kungl. Maj:ts kansU utan endast att klargöra att FFV haft skäliggrund att utgå från att Kungl. Maj:t samtyckt till de dispositioner det gäller. Sedan FFV informerat Kungl, Maj:t och erhålUt desssamtycke, lär åtminstone en väsentlig del av ansvaret för den fortsattaformella handläggningen av ärendena ha övergått på Kungl, Maj:t, 1 den mån FFVanses ha försummat eller dröjt för länge med någon formell handläggningsåtgärd,lär det få beaktas, att själva ärendet varit känt för Kungl, Maj:t utan attnågot påpekande gjorts från Kungl, Maj:ts kanslis sida. BEHOV AV VIDGADE BEFOGENHETER ELLER AV NYA REGLER Industriministern har i sin kommuniké den 15,4,1971uttalat bl, a, att det är naturligt att affärsverken i viss mån har störrehandUngsfrihet än andra myndigheter att driva sin verksamhet och att gränsernaför affärsverkens befogenheter inte är så tydligt definierade i alla delar, FFVkan helt instämma häri, RRV däremot bygger sina uttalanden och kritiskaanmärkningar på en uppfattning som avviker från den av industriministernanförda. Helt allmänt måste, om man betraktar de avindustriministern ställda frågorna, uppmärksammas, att en mycket väsentligskillnad från både formella och praktiska .synpunkter föreligger mellanaffärsverken i egentlig mening och "vanliga" myndigheter. Detta ärsjälva bakgrunden till industriministerns frågeställning, FFV har ocksåunderstrukit att den uppfattning om formalia, som framförs i yttrandet, avserallenast ett affärsverk av FFV typ och dess förhållande till Kungl, Maj:t, FFV hävdar i sitt yttrande att ett verk måste kunna sättasin lit till auktoritativa besked från Kungl, Maj:ts kansU, aff Kungl, Maj:tfår anses svara för relationerna till och att en väsentlig del avansvaret för den fortsatta formella handläggningen av ett ärende får ansesövergå på Kungl, sedan information lämnats och samtycke gettstill ärendets fullföljande. Det betonas att det endast gäller verkets ansvar /förhållande till statsmakterna. Det framstår för FFV som orimligt att ansekompetensöverskridande ha skett i fall, där sådana kontakter förekommit ochsådana informationer och besked utväxlats, som redovisas i yttrandet. BESLUTSFÖRDELNINGEN MELLAN FFV OCH DESS STYRELSE På denna punkt konstaterar FFV att RRV bygger sinauttalanden allenast på ett studium av FFV styrelseprotokoll. Ingen kontakt hartagits med styrelsens ledamöter för att efterhöra hur informations- ochbeslutsordningen fungerat och om de haft anledning till klagomål över dentillämpade ordningen. Flera ledamöter har tillhört styrelsen ochhar kunnat ge ett säkert underlag för RRV bedömning, FFV har noterat, att verkets förutvarande generaldirektör,som efter sin avgång som chef för kvarstod som styrelsens ordförande den 1januari 1970 - , inte bUvit kontaktad i denna fråga. Det är en ofrånkomlig följd redan av det i hög gradbristfälliga sekretesskydd, som affärsverken åtnjutit, att styrelseprotokolleninte kan ge en fullständig bild av styrelsens verksamhet. Detta skydd harförstärkts genom en ny 34 a § i sekretesslagen men är fortfarandeotillräckligt och var det naturligtvis än mer under den här aktuella tiden, FFVhänvisar till vad som utvecklats om sekretessfrågorna inom affärsverken iförarbetena till nämnda lagändring. Informationen tiU och samrådet med styrelsen har vid sidanav vad som redovisas i protokollen skett i tre huvudformer: 1) genom personliga samtal ochsamråd vid sammanträffanden och per telefon; 2) genom att oUka styrelseledamöteråtagit sig att svara för specieUa uppgifter - ej sällan av betydande räckvidd -vilka handlagts efter allmänna riktlinjer, som diskuterats fram i styrelsen ochi nära samråd med verkets generaldirektör; 3) genom att styrelsesammanträdena somregel inletts med en punkt "särskilda frågor", då styrelsen kunnatöverlägga utan närvaro av särskilda tjänstemän och utan att lämnade uppgiftereller diskussioner protokollförts. FFV bestrider samtliga RRV anmärkningar och ställer sig delvisstarkt kritiskt till RRV rapport. Med en grundligare och mindre formelltinriktad undersökning och med ett rimligt mått av kontakter med FFV ansvarigaledning och beaktande av FFV förklaringar borde RRV inte ha funnit anledningtill en så anmärkningsvärd åtgärd som anmälan till Kungl. Det framgårför övrigt av rapporten att RRV, då anmälan beslöts, hade full kännedom om attde förhåUanden, som avses med flertalet av RRV anmärkningar, redan var kända avKungl, Maj:t och , FFV finner det över huvud märkligt med hänsyn till de oftadeklarerade principerna för modern förvaltningsrevision, att så utpräglatformalistiska betraktelsesätt och anmärkningar drivits på sätt som skett idetta fall. Märkligt är även att enligt RRV rapport belsutet om anmälan tillKungl, Maj:t fattats utan medverkan av , att statsmakternas reservationslösa godkännande avåtgärder som FFV vidtagit måste anses medföra ansvarsfrihet församma åtgärderoch att en kritik mot FFV i sådana avseenden i sak innebär en kritik motstatsmakterna, som knappast ligger inom ramen för underlydande myndigheterskompetens; att samtycke till vissa åtgärder, som lämnats FFV iauktoritativ ordning från Kungl, , måste oavsett formalia ansesmedföra ansvarsfrihet för FFV gentemot Kungl. Maj:t för samma åtgärder; att samtliga RRV anmärkningar är formella och inte reella,vilket är förvånande med hänsyn till de krav man ställer på en modern revision; att det likaså är förvånande att RRV inte kontaktat FFVstyrelseledamöter innan rapporten slutbehandlats och överlämnats till Kungl,Maj:t; att reglerna för statens affärsverksamhet måste vara såutformade att de möjliggör en effektiv verksamhet, framför allt att staten ochdess affärsverk kan ta på sig ett ägaransvar i ordets egentliga innebörd förstatens företag och deras anställda, och att regler som utgör hinder för dettabör revideras. Chefen för industridepartementet bringade i årtill Justitiekanslerns prövning vissa åtgärder som vidtagits av förenadefabriksverken. Det gällde ett borgensåtagande som verket tecknat utan att haerhållit bemyndigande härtill,-viss långivning som verket bedrivit samtfinansiering m, m, av i , Den vidtagna åtgärden har bUvit föremål för storpublicitet i pressen och även i radio och TV, De synpunkter som därvidframförts har föranlett statsrådet att göra följande uttalande ifrågan. Affärsverkens befogenheter skiljer sig i vissa avseendenfrån övriga myndigheters. De är i huvudsak inriktade på att driva kommersieUverksamhet i Ukhet med vanUga företag och skall som dessa normalt fylla ettlönsamhetskrav. För att kunna infria detta syfte på effektivt sätt är detnaturligt att affärsverken i viss män har större handlingsfrihet än andramyndigheter att driva sin verksamhet. Utan särskilt tillstånd av Kungl, Maj:tfår verken dock lika litet som andra myndigheter skuldsätta staten genomupptagande av lån, borgensåtaganden eller liknande. Gränserna för affärsverkens befogenheter ifråga om attdriva den kommersiella verksamheten är inte i alla delar så tydligtdefinierad. Skillnader föreUgger också mellan oUka verk. Den anmälan till justitiekanslern somindustridepartementet inlämnat bör ses mot denna bakgrund. De förhållanden somdär angivits har uppmärksammats framför allt därför att det är av principieUtstor betydelse att fastställa var gränserna går för affärsverkens befogenheter.Ett sådant fastställande kan leda till en omprövning för att eventuellt vidgadessa befogenheter. Med hänsyn till vad som påståtts i viss del av pressenvill jag framhålla att den hos justitiekanslern begärda prövningen inte ärriktad mot någon person. Det har emellertid ansetts värdefullt att få ennärmare analys av hithörande frågor genom justitiekanslern som inte bara hartill uppgift att föra Kungl, Maj:ts talan ifråga om tjänstefel m, m. utan ävenskaU tillhandagå statsdepartementen med råd och utredningar i juridiskaangelägenheter. 31,8,1971 () har till industridepartementet överlämnat en rapport om en avverket utförd granskning av bl, a, intern kontroll och beslutsärenden inomförenade fabriksverken (FFV) 1970, Rapporten behandlar fr, a,FFV:s förvaltning i ärenden rörande förvärv av aktiebolag m. m. Frånindustridepartementet meddelas i anslutning till rapporten, att denna kommeratt tillställas justitiekanslern för de åtgärder den kan föranleda. DetframhåUes att det tiU stor del är samma förhållanden, som omnämnts idepartementets skrivelse tUl justitiekanslern , som närmareanalyserats i RRV:s rapport och att det därför är naturligt attjustitiekanslern får del av rapporten som ett led i sitt utredningsarbete. Isammanhanget erinras om att ett av syftena med att underställa justitiekanslernvissa frågor rörande FFV:s formella agerande var att få underlag för enbedömning av i vilka hänseenden gäUande regler och praxis rörande affärsverkenskompetens i förhållande till andra myndigheter och till statsmakterna är ibehov av en revision. Också i RRV:s rapport framhålles att om gäUande regleroch viUkor för affärsverken är tiU hinder för FFV att effektivt fullfölja sinmålsättning, man bör överväga att ändra reglerna eller låta verksamheten drivasi annan organisationsform. AD 152/71 Beslut i anledning av anmälan från riksdagsmannen mot förenade fabriksverken angående utlämnande av vissa lån, I en 3,5,1971 till JK inkommen skrivelse har Brundinpåkallat JK:s granskning huruvida dåvarande , numeraförenade fabriksverken (FFV) överskridit sina befogenheter genom att utlämnalån till å och å 2 miljonerkronor, I infordrat yttrande 24,9,1971 har FFV anfört följande.Med bifall tiU Kungl, Maj:ts proposition 1969:121 beslöt 10,12,1969att ett statligt förvaltningsaktiebolag skulle bildas för att 1,1,1970 övertagaoch förvalta statens aktier i det övervägande antalet av.deaktiebolag, vilkasaktier då förvaltades under fonden för statens aktier (),Förberedande åtgärder för organiserandet av förvaltningsbolaget påbörjadeshösten , varvid aktiebolaget bildades för att omhänderhaarbetet. konstaterades att förvaltningsbolaget hade att erläggastämpelavgift för de aktier som bolaget skulle övertaga 1,1,1970, För denna ochandra ofrånkomliga utgifter i samband med bolagets bildande hade några medel ejanvisats, 1 detta läge beslöt styrelsen i , i vilken ingick bl,a, dåvarande generaldirektören i , attupptaga ett lån på . Eftersom det rörde sig om ett rentUkviditetslån, d, v, s. ett tillfäUigt lån av rörelsemedel till det avriksdagen beslutade förvaltningsbolaget, beslöt FFV att låna ut beloppet.Ansvaret härför syntes åvila , Lånet utbetlades 8,12,1969 ochåterbetalades 18,3,1970 jämte ränta. Beträffandelånet till har upplyst under hand, att medel ej helleranvisats till detta bolags omkostnader från starten och att bolaget inte erhöllnågra inkomster förrän genom aktieutdelningar , Medhänsyn härtill erfordrades medel för utbetalning av bl, a, löner redan fr, o,m, 1,1,1970, Då ingen annan möjlighet stod till buds, hade FFV utlånaterforderligt belopp till bolaget. Sistnämnda lån utlämnades 14,1,1970 och återbetalades18.3,1970 jämte ränta. Prinipiellt äger ett verk eller en myndighet inte lämna utlån utan att statsmaktemas tillstånd lämnats därtill i form av medelsanvisningför ändamålet. Med hänsyn till de av FFV och upplysta särskildaomständigheterna kring ifrågavarande båda lån och då dessa efter kort tidåterbetalats jämte ränta, låter jag bero vid vad sålunda förekommit. den 24/6 1968 översänder för Din information min PM till regeringen iverktygsmaskin-affärsfrågan. Jag har skrivit allt i lätta termer och försöktbesvara de mer generella frågorna som man vet ställs på politiskt håll. Jag är glad över att det drogs i delegationen. Tack förDin föredragning. Allt kommer att gå fint. Återigen tack för en trevlig dagoch kväll i . MoUösund 9/7 -68 Broder! Jag har åter läst igenom redogörelsen för de tre företagenoch det vore en sagolik dumhet att inte köpa aUa tre. Dumheten blir inte mindreav att det är fullkomUgt irrelevanta problem som skulle stjälpa köpet. Som Du vet framförde jag (genom ) vad vi kommitöverens om till regeringen. Jag skrev ned det för säkerhets skull på papper. "Du skuUe göra sitt bästa, men kunde inte garantera att inte hela affärengick i stöpet." Jag har även sänt detaljuppgifter i brev till Sträng,och . Jag var ju beredd att dra dessa för helaregeringen, men fick ju inte tillfäUe då det inte blev något sammanträffande påeftermiddagen som det skulle blivit enligt planerna. Jag tror det hela går bra även med Aldells. Ovanstående är ett brev från statssekreteraren till generaldirektören , Tack för brev om . Jag anser affären varariktig. Du kan köpa. Om det skall bli fabriksverket direkt eller SMT är en renlämplighetsfråga. Vi kanske dock bör ha en diskussion om var legotillverkningenlämpligen bör läggas. Om man kan få något till så bör man sannerligeninte avstå från detta. Jag uppsöktes av samt representanter frånkriminalvårdsstyrelsen i Nyckelhusfrågan, Jag klargjorde för dem att vi i princip är villiga attöverta Nyckelhus men att en rimlig fördelning av riskerna borde göras och attkriminalvårdsstyrelsen av snygghetsskäl själva skulle ta den förlust på ca 2,5mkr som Nyckelhus nu har. Jag bemyndigade därför att vid sammanträde med lägga fram följande förhandlingsbud: gör en eftergift på så attmotsvarande höjning av aktiekapitalet på Nyckelhus kan äga rum. bättre ur soliditetssynpunkt, SMT övertar företaget utan kostnad ochsvarar för saneringen och driften. Nyckelhus överföresju senare tillförvaltningsbolaget varför detta skulle göra en utfästelse att i den takt somframtida överskott på Nyckelhus medger återbetala tUlkriminalvårdsstyrelsen. Därigenom skulle förlust bli 2mkr som de fick vara med och dela risken. Man måste nämligen göra den bedömningen att risker finns.Utredningsmannen, direktör , har visserligen en mycket optimistisk synpå företagets framtid. Han har dock tvingats göra sin utredning på kort tidvilket innebär att han nödgas ta för gott av Nyckelhus lämnade uppgifterbeträffande bl, a, marknadsprognoserna. Någon principöverenskommelse kom man dock ej till utan dethela utmynnade i en förklaring från sida, att vi är beredda attöverta företaget men att denna fråga måste kopplas till formerna förövertagandet. Förhandlingarna måste sålunda fortsätta. Revisor , , utreder nu olikaöverlåtelsealternativ, bl, a, med hänsyn till de skattemässiga konsekvenserna.Vidare bör nu kända tillgångar och skulder i de olika bolagen övertas i ställetför bolagen själva. Ett nytt bolag med samma namn kan bildas medan de gamlalikvideras. Förutom skattemässiga fördelar får vi också då garanti för att vi inte påtar oss några okända åtaganden som gamla Redovisningen är nämligen så illa skött att vi inte säkert vet lägethär. Jagföreslår att och sköter förhandlingarna från vårsida och att Du och jag sedan tar ställning till den lösning man slutligenkommer fram till. PM med vissa uppgifter om industriverksamheten vidHyltebruk m. m. är beläget vid Nissancirka nordost om i kommun, . Ända sedanbörjan av har det funnits massaindustri i . Pappers- ochcellulosatillverkning i Nissadalen förekom ursprungUgen även i ochOskarström nedströms . Dessa tre bruk kom under sammaägarintresse. ansågs det nödvändigt att koncentrera ceUulosaindustrintill en större enhet. Första steget i denna utveckling blev nedläggning avRydöbruk 1944. Som ersättningsindustri där inrättades en mekanisk verkstad,snickerifabrik och ett sågverk. Sedermera anlades även en spånskivefabrik.Nästa saneringsåtgärd var att sulfitfabrik ersattes med enspånskivefabrik. Härmed koncentrerades massatillverkningen till . Det kan nämnas att den årliga produktionen vid Hyltebrukför närvarande uppgår till sulfitmassa, varav blektmassa. Hälften av den tiUverkade pappersmassan används för framställning av papper. Utbyggnad av fabriken pågår för en årlig produktion av 100 000ton oblekt sulfitmassa och mekanisk massa, varav huvuddelen skaUvidareförädlas till sulfitpapper och tidningspapper.Utbyggnadsprojektet i fråga offentliggjordes enUgt uppgift . Antalet sysselsatta vid uppgår tUl cirka 500personer. Efter den planerade utbyggnaden beräknas detta antal stiga tUl 650personer. Beträffande nuvarande ägandeförhållanden kan nämnas attskivin-dustrianläggningarna i och tillhör . Intressenternai den tUl koncentrerade cellulosatillverkningen --utgörs av följande företag med angivna procentandelar. FeldmuhleAG () 25 ABStatens Skogsindustrier (A SSI) 20 10 AB Papyrus 7,5 aktiekapital uppgår till80 milj. kronor och får höjas tUl högst 240 milj. kronor. I styrelsen för ingår enligt utdrag uraktiebolagsregistret ordföranden i , bankdirektörenC.H. Suppleant i är vidare ledamoten av ASSLsstyrelse direktören . Verkställande direktör i bolaget är direktörenRune . Hylteindustrins inverkan på naturförhållandena har varitföremål för stor uppmärksamhet . Utsläppen av industrielltavloppsvatten från massafabriken i har medfört betydande föroreningari . Även avsevärda luftföroreningar förekommer. Särskilt 1969, som varett exceptionellt torrår, var föroreningarna speciellt stora. Från många hållanfördes klagomål. Med anledning härav hölls ett sammanträde i med representanter för bl. naturvårdsverk, berörda länsstyrelser och BruksAktiebolag. Därvid diskuterades vad som kunde göras för att på lång sikt lösaproblemen med vattenföroreningarna. Även vissa omedelbara åtgärderdiskuterades.