bet · FV01FiU39 · 1972-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1972 FiU 1972: 39 Finansutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:130 angående utgifterpå tilläggsstat I till riksstaten för /73 i vad avser ärendenunder handläggning jämte motion. Inredningav byggnader för statlig förvaltning. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i propositionen 1972: 130, bilaga 5, s. 2122 framlagda förslag (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för ) och hemställer att till Inredning av byggnader förstatlig förvaltning på. tilläggsstat I till riksstaten för /73anvisar ett reservationsanslag av . Skattebortfallsbidragtill koniniunerna m. fl. Maj:t har (punkt 2, s. 2325) föreslagit att dels anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1972: 141) om ändring i förordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag, dels godkänna av departements chefen förordade ändrade grunder för beräkning av skattebortfallsbidrag. beslutade om årliga statsbidragtill kommuner, landstingskommuner och församlingar, s. k.skattebortfallsbidrag, som kompensation för att det kommunala skatteunderlagetminskar till följd av skattereform (prop. 1972: 60, FiU 1972: 23, rskr1972: 139). Till grund för beslutet låg ett beräknat skattebortfall för kommunernapå . Bidragen utbetalas första gången år1973 och utgår på grundval av tillskjutet skatteunderlag. Dettaskatteunderlagstillskott fördelas mellan kommunerna i relation tillskattekraften, beräknad som skattekronor per inkomsttagare. Medhänsyn till osäkerheten beträffande den exakta storleken av skattebortfalletansåg (FiU 1972: 23 s. 7) det angeläget att utnyttja den ytterligareinformation som kunde utvinnas när resultatet av taxering förelåg ochstatistiskt kunde analyseras och bedömas. förordade därför attriksrevisionsverket skulle företa en stickprovsundersökning baserad på 1971 årsfaktiska inkomststruktur. Avvek resultatet väsentligt från . bordedetta kunna beaktas i samband med proposition om skatteutjämningsbidrag tillvårriksdagen FiU 1972: 39 2 1973.Då borde också skäligheten av att retroaktivt justera de skattebortfallsbidragsom betalas ut prövas. Riksrevisionsverkethar redovisat två nya kalkyler över det beräknadeskattebortfallet. Den ena kalkylen bygger på taxeringsutfallet och utgör ett försök att applicera de äldre skattereglernapå detta utfall. Kalkylen leder till ett beräknat skattebortfall förkommunerna på 1 259 milj. kr. Den andra kalkylen bygger på riksrevisionsverketsstickprovsundersökning . Resultatet av denna beräkningblir ett skattebortfall på minst 1 150 milj. kr. Detta betyder attskattebortfallet för kommunema underskattades med ett par hundramiljoner kronor. Detta beror främst på att antalet inkomsttagare ökatkraftigare än beräkningarna och därtill kommer att de genomsnittligainkomstökningarna blivit väsentligt mindre än förutsatt. Kalkylernahar granskats inom och av företrädare för och . Vid genomgången av den förstakalkylen har enighet nåtts om vissa justeringar i riksrevisionsverketsberäkningar. På grundval härav har inom gjorts en revideradkalkyl. Det beräknade skattebortfallet blir enligt denna i runt tal 1 200milj. beräknas det totala skattebortfallet emellertid bli ca 50milj. högre på grund av den genom skattereform ändradeavdragsrätten för makes sjukförsäkringsavgift. Företrädare för de båda kommunförbundenhar accepterat de nu redovisade bidragsnivåerna. I likhet med departementschefen anser utskottet attskattebortfallsbidragen bör grundas på en beräknad bidragsgivning om 1 250milj. kr, för och att motsvarande justering bör göras av de beräknadeförskotten för . Den nivå som skall ligga till grund förskattebortfallsbidragen framöver bör bestämmas till 1200 milj. kr. Utskottetnoterar att det i riksstaten /73 upptagna förslagsanslaget på 500milj. för skattebortfallsbidrag till kommunerna m. fl. som följd härav kanväntas bli överskridet med ca 125 milj. kr. Förde skatteutjämningsbidrag som betalas ut föreslårdepartementschefen att bidragsunderlaget enligt bestämmelserna omskattebortfallsbidrag beräknas jämlikt kungörelsen (1972:140) om skattebortfallsbidragi dess lydelse . Härför krävs ett tillägg tillövergångsbestämmelserna till lagen (1972: 141) om ändring i förordningen(1965: 268) om skatteutjämningsbidrag. Förslaget till ändring i lagen, somtillstyrkts av utskottet, är fogat som bilaga till detta betänkande. FiU 1972: 39 3 1. antar vid propositionen1972: 130, bilaga 5, fogat förslag till lag om ändring i lagen (1972: 141) omändring i förordnuigen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag (bilaga), 2. godkänner de avdepartementschefen förordade ändrade gmnderna för beräkning avskattebortfallsbidrag. 3.Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Maj:t har (punkt 3, s. 2529)föreslagit att dels till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning påtilläggsstat I till riksstaten för /73 anvisa ettinvesteringsanslag av , dels bemyndiga Kungl. Maj:t att säljafastigheten nr 18 i kv. Lärgossen i till för . I motionen 1972: 1905 av i Äkersberga(fp) hemställs att beslutar alt investeringsanslag tillByggnadsarbeten för statlig förvaltning icke får utnyttjas för nybyggnad iSaltängen, , för och . I propositionen 1972: 1 (bil. 9 s. 79) redovisades attbyggnadsstyrelsen fått i uppdrag att fullfölja planering avlokalförsörjning för statiiga verksamheter som skall flytta frånStorstockholmsområdet till , , , ,, , , , , (utom verksamheter inomförsvarsdepartementets område), och . I propositionen anmäldes attstyrelsen räknade med att huvuddelen av byggnadsobjekten skulle påbörjas /74 men att vissa arbeten borde kunna påbörjas tidigare. Föromlokaliseringsprojekten togs ett belopp av 25 milj. kr. upp iinvesteringsplanen under anslaget för beräknad medelsförbrukning budgetåret1972/73. Totalt anvisades under anslaget 60 milj. kr. Ipropositionen 1972: 130 redovisas nu de byggnadsobjekt i som avsesinrymma statens meteorologiska och hydrologiska institut () respektivekriminalvårdsstyrelsen och (Saltängen) och vidare nybyggnad ikv. i för lantbmks-styrelsen och . Dessabyggnadsobjekt har Kungl. Maj:t uppdragit åtbyggnadsstyrelsen att projektera fram till bygghandlingar. FiU 1972: 39 4 I propositionen redovisas vidare byggnadsobjekt iGävle (kv. Vasen) för lantmäteristyrelsen och rikets allmänna kartverk och iSundsvall för tekniska byrå (kv. Måsen) och för centralastu-diehjälpsnämnden, kammarrätten m. m. Dessa projekt harKungl. Maj:t givit i uppdrag att utföra De redovisade projekten innehåller tijlsammans enrumsyta om ca 100 000 m- och avses inrymma 2 7002 800 anställda samt vissalokaler för uthyrning. För nybyggnaden i anges en preliminärkostnadsram. Inbegripet denna uppskattas kostnaderna för nybyggnaderna till ca276 milj. kr. Iinvesteringsplanen föreslås nya kostnadsramar föras upp för ifrågavarandebyggnadsobjekt. De föreslagna kostnadsramarna, beräknad medelsförbrukning,byggstart m. m. framgår av följande ur propositionen hämtade förteckning: (1 000-tal kr.) (1 000-tal kr.) Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Nybyggnad i kv. Medelsförbrukning på anslaget innevarande budgetårberäknas sålunda till 98 milj. kr. Behållningen vid ingången av budgetåretuppgick till 18 milj. kr., och på riksstaten har förts upp 60 milj. kr. Påtilläggsstat begärs sålunda (98-18 60 =) 20 milj. kr. Detbegärda bemyndigandet att försälja viss fastighet i till Sundsvallskommun avser nuvarande tingshus som ej längre erfordras, då tingsrätten får nyalokaler i kv. I motionen 1972: 1905 framhålls att stor tveksamhetrått från många håll mot många av de beslutade omlokaliseringarna. FiU 1972: 39 5 styrelseni i yttrande över Slutrapport från delegationen för lokaliseringav statiig verksamhet föreslagit en omprövning av beslutet att flyttakriminalvårdsstyrelsen och till . I stället förordarlänsstyrelsen att en lokalisering till respektive prövas.För att möjliggöra den sålunda aktualiserade omprövningen bör intenu medge att uppförande påbörjas av nybyggnad i , , förkriminalvårdsstyrelsen och . Medel på tilläggsstat I bör därförinte anvisas för detta byggnadsobjekt. antog riktlinjer föromlokalisering av central statiig verksamhet (prop. 1971: 29, InU 1971: 15,rskr 1971: 196). I inrikesutskottets betänkande som låg till gmnd förriksdagsbeslutet anfördes bl. a. att det stora antal motioner som väckts ianledning av propositionen måste bedömas utifrån den allmännaregionalpolitiska målsättningen att utflyttningen skall stimulera en positivutveckling i ett antal orter som är att betrakta som realistiskalokaliseringsalternativ som den skall bidra till att dämpaexpansionen i . Vidare anfördes att huvudinriktningen vidutflyttningen måste vara en koncentrerad insats till ett begränsat antal orterframför allt för att uppnå en mer väsentiig regionalpolitisk effekt. a. med hänvisning till det anförda bifall till en motion av herrNorrby i Äkersberga (1971: 1302) om lokalisering av kriminalvårdsstyrelsentill och avstyrkte likaledes bifall till en motion (1971: 1130) somkrävde lokalisering av till i stället förNorrköping. Finansutskottetfinner inte skäl föreligga att aktualisera en omprövning av det av fjolåretsriksdag fattade beslutet rörande omlokalisering av central statlig verksamhet.Motionsyrkandet avstyrks sålunda. Finansutskottettillstyrker att ifrågavarande byggnadsobjekt förs upp i investeringsplanen förbyggnadsarbeten för statiig förvaltning och att de på tilläggsstat begärdamedlen anvisas. 1. att tillByggnadsarbeten för statlig förvaltning på tilläggsstat I till riksstaten förbudgetåret 191211 ?> anvisar ett investeringsanslag av , 2. att avslår motionen1972: 1905, 3. att bemyndigar Kungl.Maj:t att sälja fastigheten nr 18 i kv. Lärgossen i till Sundsvallskommun för . FONDENFÖR FÖRLAG TILL STATSVERKET Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkt 5, s. 3031) och hemställer att till Vissa projekteringskostnader påtilläggsstat I till riksstaten för /73 anvisar ett investeringsanslagav . Närvarande:herrar (), (), i (c), (s), (), (), i (s),Äsling (c), (), (), i (s), Fågelsbo (c).Brundin (m), Gadd (s) och (). vidpunkten 3 (Byggnadsarbeten för statiig förvaltning) av () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Finansutskottetfinner" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ersättas med textav följande lydelse: "Finansutskottetkonstaterar i likhet med motionären att stor tveksamhet anförts från mångahåll mot flera av de omlokaliseringar av viss statlig verksamhet som riksdagenbeslutade . Sålunda har exempelvis i bl.a. förordat en omprövning av beslutet att flytta till Norrköpingoch i stället föreslagit att en lokalisering till prövas. Detär uppenbart att av praktiska och kostnadsmässiga skäl endast den centralaadministrationen inom kan förläggas till Norrköping.Sjömätningsenheten kan bl. a. på grund av den under en stor del av året rådandeissituationen inte förläggas dit och därmed ej heller verkstäderna. Det hardärför underhand diskuterats att sjömätningsenheten skulle förläggasnågonstans i Oskarshamns-området. Likaså måste isbrytarna ha annan bas änNorrköping. erbjuder möjUghet till en fullgod uthamn som för övrigttill stora delar redan är projekterad, varför en del kostnader förnyanläggningen kan undvikas. Det är vidare värt att observera att verkstädernavid marinens bas på (i omedelbar närhet till ) har en väsentligöverkapa- FiU 1972: 39 7 citetpå gmnd av marinens minskade antal fartyg. Denna verkstadskapacitet skulle medfördel kunna utnyttjas av och undanröja nu föreliggande riskför där uppkommande arbetslöshet. Utskottetfinner därför med hänvisning till vad som anförts starka skäl föreligga atttillmötesgå syftet med ovaimämnda motion i vad gäller ." dels utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: "2. att i anledning av motionen1972: 1905 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört," vidpunkten 3 (Byggnadsarbeten för statiig förvaltning) av herrar () och () som anfört: "Utlokaliseringav statiiga verk och förvaltningsfunktioner är under vissa förhållandenmotiverad som ett lokaliseringspolitiskt instrument. Ett krav är dock att man isamband med sådana beslut har ett fullgott beslutsunderlag som gör det möjligtatt väga kostnader och fördelar. Den möjligheten kan ju inte uteslutas att manmed alternativa åtgärder i vissa fall kan få bättre lokaliseringspolitiskaverkningar. Ett sådant beslutsunderlag förelåg inte i samband med besluten 1971och fortfarande saknas material som gör en överblick möjlig. Det finns anledningatt poängtera detta i samband med att med jämna mellanrum anslårmedel till olika byggnadsprojekt föranledda av dessa beslut. Det finns ocksåanledning att understryka betydelsen av dessa synpunkter inför de beslut omfortsatt utiokalisering av statliga verk som är att vänta. Rent principielltförhåller det sig också så att i ett läge där skattetrycket blivit så högt ochde ekonomiska resurserna så ansträngda bästa möjliga beslutsunderlag i riksdagsarbetetblivit än mera betydelsefullt." FiU 1972: 39 Lagom ändring i lagen (1972:141) om ändring i förordningen (1965:268) omskatteutjämningsbidrag Härigenomförordnas, att övergångsbestämmelserna till lagen (1972: 141) om ändring iförordningen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag skall ha nedan angivnalydelse. Denna lag träder i kraft . Vidberäkning av medelskattekraften på grandval av taxering skall det sammanlagdabidragsunderlaget i riket enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidragupptagas till 44 365 600 skattekronor. Denna lag träder i kraft . Vidberäkning av medelskattekraften på grundval av taxering skall detsammanlagda bidragsunderlaget i riket enligt bestämmelserna omskattebortfallsbidrag upptagas till 44 365 600 skattekronor. Vidare skall ifråga om bidrag för år 1973 skattekraft och bidragvid hög utdebitering beräknas med till-lämpning av kungörelsen (1972: 140) omskattebortfallsbidrag i dess lydelse . Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling.