bet · FV01UU6 · 1972-12-31 00:00:00 — 1 propositionen förordasen ökning av de svenska bidragen från 5 milj. tUl 7 milj. dollar underbidragsperioden /74. Medelsbehovet för WFP skulle i enlighet härmed kommaatt uppgå tiU 34,5 milj. kr. för /73. FN:s flyktingkommissariats (UNHCR)program finansieras helt med frivilliga bidrag och har en årligomfattning om cirka 8 mUj. har lämnat utfästelse om bidrag föråren 1972, 1973 och 1974 (budgetåren 197 1/72-1973/74) om 1,1 respektive 1,2och 1,3 mUj. En budgetteknisk uppräknmg föresläs med 0,7 milj. kr. föratt möjliggöra att hela det svenska bidraget utbetalas under första hälften avkommissariatets verksamhetsår. Det totala medelsbehovet för /73beräknas till 6,6 milj. kr. Med hänsyn till de stora flyktingproblemen i Afrikaoch är det inte uteslutet att det svenska stödet kan behöva ytterUgareökas under /73. Enligt tidigare gjord utfästelse kommer detsvenska bidraget tUl UNHCR för att uppgå till motvärdet av1,3 mUj. dollar eller 6,4 milj. kr. Minskningen av anslagsbehovet för detta årsammanhänger med den budgettekniskt motiverade engångsuppräkningen av 1972/73års anslag. Vidare föresläs i propositionen att medgivande inhämtas attgöra utfästelse för (/75) med eller 6,9 milj. kr. FN:s hjälpprogram för Palestinajlyktingar (UNR WA) UNRWA befinner sig i en finansiellkrissituation bl. a. på grund av den snabba ökningen av flyktingbefolkningen.Denna har under UNRWA:s verksamhetstid stigit från 600 000 tUl 1 500 000personer. 1 propositionen räknas med en ökning av det svenska bidraget /73 tUl motvärdet av 3 milj. doUar, dvs. cirka 14,8 milj. kr. för social utveckling (UNRISD) Bland pågående projekt märkssärskilt den av UNDP finansierade forskningen om den gröna revolutionenssociala konsekvenser samt ett forskningsprojekt avseende metoderna för s. k.integrerad utvecklingsplanering. För /72 har lämnatbidrag till UNRISD med . Utfästelse har gjorts tiU institutet omoförändrade bidrag för budgetåren 1972/73 och 1973/74. beräknas medelsbehovet för UNRISD för /73 tiU . Institutet bedriver bl. a.studieverksamhet med deltagare företrädesvis från och avses bUcentrum för utbUdning av FN-personal. För /72 har utgått svenskt bidrag tiUUNITAR med . Utfästelse har i enlighet med bemyndigandegjorts med . för vart och ett av budgetåren 1972/73 och 1973/74. 1enlighet härmed beräknas medelsbehovet för /73 till . för socialskydd (UNSDRIj Institutet ger tekniskt bistånd pågrundval av dess forskning rörande brottsprevention och kriminalvård. /73 beräknas ett svenskt bidrag om . skapades på initiativav FAO, och en konsultativ grupp för stöd tiU internationelljordbruksforskning. är medlem i gruppen. Dess tUlkomst får bl. a. sesmot bakgrund av det betydande behov som finns av effektiva åtgärder påjordbruksforskningens område. Det är angeläget att forskningen får eninriktning som i högre grad än hittUls beaktar de sociala aspekterna,exempelvis vid valet av forskningsobjekt. Medlemsländerna får i varje enskiltfaU ta ställning till huruvida de önskar bidra till ett projekt. Ett medelsbehov av 10 milj. kr. förutses under / 73. FN:s generalsekreterare är beroendeav frivilUga bidrag från medlemsstaterna för detta ändamål. har, somsvar på en vädjan från generalsekreteraren, beslutat ställa motvärdet tUl 1milj. doUar tiU förfogande för detta ändamål. Inom denna ram beslutargeneralsekreteraren för vilka konkreta ändamål beloppet skaU utnyttjas.Motsvarande bidrag förutses för /73. FN:s enhet för ekonomisk och social information (CESI) Förutsättningar finns för attverksamheten vid enheten kan resultera i värdefull information i Unje medutveckUngsstrategins huvudprinciper och täckande utvecklingen på hela detekonomiska och sociala området. har hittUls lämnat ett bidrag på . Motsvarande belopp beräknas för /73. De företagnaväxelkursförändringarna kan för vissa organisationer ha medfört en minskning avbiståndsresursernas reala värde. Kompletterande bidrag från medlemsländerna kanbli aktueUa. Behov av medel för detta ändamål bör kunna tillgodoses underförevarande anslagspost. Ett svenskt bidrag tiU FN:s enhet för katastrofberedskapkan bU aktuellt för att möjliggöra initiaUnsatser vid katastrofer. ILO.s världssysselsättningsprogram har från svensk sidastötts genom att experter ställs tiU förfogande för detta arbete genom SIDA.Anledning kan föreligga att fortsättningsvis stödja denna verksamhet även iandra former. Som ovan nämnts kan ett extra bidrag till FN:sflyktingkommissariat bli aktuellt. Totalt kan för de sistnämnda ändamålen /73 beräknas 21,5 milj. kr. Utskottet har under punkt 15 ovanbehandlat motionen 1972:936 av m. fl (vpk) i vad avserhemställan att avslår förslaget i prop. 1972:1, bUaga 5, om bidragtill med 177,7 milj. kr. (andra att-satsen). Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkande.Utskottet hemställer 1. att godkänner de ipropositionen angivna rikthn jerna för multilateralt utveckUngssamarbete, 2. att rUcsdagenmedger att Kungl. Maj:t i enlighet med angivna riktlinjer görlångtidsutfästelser för budgetåren 1973/74 och 1974/75, 3. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:936,såvitt nu är i fråga, till Bidrag till internationella biståndsprogram /73 på driftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . Maj:t har (punkt C 2,s. 35-55) föreslagit riksdagenatt till Bilateralt utvecklingssamarbete för /73 anvisa ettreservationsanslag av 744 , att bemyndiga Kungl. Maj:t att, i fråga om svenskautvecklingskrediter, i samband med internationella skuldkonsolideringsaktionermedge ränteeftergift, nedskrivning av skuldbelopp och förlängning avamorte-ringsfri period samt, för 25-åriga krediter, förlängning av löptiden, att bemyndiga Kungl. Maj:t att görautfästelse om biståndsinsatser över fem framförliggande budgetår inom en totalåtaganderam som motsvarar fyra gånger det aktuella budgetårets anslag förbilateralt utvecklingssamarbete, att godkänna de i propositionen föreslagna riktlinjernaför bilateralt utvecklingssamarbete. Motsvarande anslag är i gällande riksstat uppförda medsammanlagt . Propositionens avsnitt omländerprogrammering och programbiständ har behandlats under punkten 2 här ovan. En redogörelse lämnas (prop. s. 4254) för vissa pågåendeeller planerade svenska insatser. Redogörelsen avser , , ,, Östafrikanska gemenskapen, , , , ,, (flyktingar och frihetsrörelser) , ,, Demokratiska republiken , , , ,, , Republiken , och . Under icke länderinriktat bistånd beräknas bl. a. förkatastrofbistånd ett medelsbehov av 100 milj. kr., med möjlighet att därutövergenom omdispositioner inom anslagets ram ta i anspråk ytterligare medel. Förkurs- och stipendiatprogrammet beräknas totalt 16,3 milj. kr. för budgetåret1972/73, vilket kan jämföras med 13,8 milj. kr. under innevarande budgetår. Ökat medelsutrymme beräknas till enskilda organisationershumanitära och utvecklingsfrämjande verksamhet främst på utbildningens och denförebyggande hälsovårdens områden. De enskilda organisationernas verksamhetutgör ofta ett värdefullt komplement till det offentliga utvecklingssamarbetet.SIDA förutser utbetalningar till de enskilda organisationernas verksamhet om ca12 milj. kr. för /73, vilket innebär mer än en fördubblingjämfört med /71. För att stödja exportansträngningar lämnarSverige bidrag till ITC, vUket är knutet till och . SIDA räknar ävenför detta bidrag med en fördubbling mellan budgetåren 1970/71 och 1972/73.Bidraget för sistnämnda budgetår skulle därmed uppgå till 8,3 milj. kr. Totaltför det icke länderinriktade biståndet, vUket även inbegriperfamiljeplaneringsbistånd samt stöd till flyktingar och frihetsrörelser iAfrika ävensom kostnaderna för projektförberedelse och -kontroll samtbiträdande experter, beräknas i propositionen för /73 ettmedelsbehov av ca 230 milj. kr. För biståndskontoren beräknas för /73 ettmedelsbehov av ca 11 milj. kr. Biståndskontoren utgör i förhållande tillverksamhetslandet en särskild enhet inom den svenska beskickningen. Kontoretschef, som vanligen också är en av Kungl. Maj:t utsedd biståndsattaché, är idenna egenskap underställd chefen för vederbörande u-landsmyndighet. Enförstärkt integration av biståndskontoren i beskickningarna ter sig önskvärdmed hän.syn till såväl behovet att gentemot värdlandet markera den svenska representationens enhetligakaraktär som möjligheten att uppnå ett rationellt utnyttjande av personalen. Ipropositionen meddelas att denna fråga kommer att prövas med tanke på nyariktlinjer för biståndskontorens verksamhet inom beskickningarnas ram. Genom den förändring av utvecklingsbiståndets karaktär somberörts i det föregående, särskilt övergången till samarbetsprogram, krävs enförstärkning av den svenska representationens kapacitet för i första handallmän bevakning och rapportering av värdlandets ekonomi och biståndsbehov.Mot denna bakgrund kommer beskickningarna i tre av programländerna attförstärkas med vardera en förste ambassadsekreterare. Vidare bör en ambassadunder ledning av ett ambassadråd som chargé d'affaires inrättas i iBotswana. Utskottet har tidigare behandlat dels under punkt 5 här ovan motionen 1972:57 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställs att anvisar 20 milj. kr. tillFRELIMO, 20 milj. kr. tUl PAIGC och 20 milj. kr. dels under punkt 5 ovan motionen 1972:80 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställs att under tredje . 1972:1, bilaga 5) anvisar 100 milj. kr. till Republiken revolutionära regering, 50 milj. kr. till den nationellabefrielserörelsen i Cambodja och 50 milj. kr. till ' patriotiskafront, dels under punkt 3 ovan motionen 1972:182 av . (vpk) vari hemställs att under tredje huvudtiteln (prop.1972:1, bilaga 5) anvisar 100 milj. kr. till Demokratiska republiken att detta bidrag i sin helhet skall utgå under /73 samt attingen ränta eller återbetalningsskyldighet skall förekomma (punkt 2), dels under punkten 14 ovan motionen 1972:438 av herrBohman m. fl. (m) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om lägst 20 milj. kr.skall utgå till missionen och övrigt enskilt humanitärt hjälparbete (punkt 7), dels under punkten 3 här ovan motionen 1972:935 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari hemställs att såsom förslagsanslaganvisar sammanlagt 25,5 milj. kr. Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkanden.Utskottet hemställer 1. att avslårmotionen 1972:438 i vad avser beräkning av medelsbehovet för missionen och övrigt enskilt hjälpar bete, 2. att godkänner de avKungl. Maj:t föreslagna rUctlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, 3. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:tatt,i fråga om svenska utveckUngskrediter, i samband medinternationella skuldkonsolideringsaktioner medge ränteeftergifter,nedskrivning av skuldbelopp och förlängning av amorteringsfri period samt, för25-åriga krediter, förlängning av löptiden, 4. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att göra utfästelse om biståndsinsatser över femframföriiggande budgetår inom en total åtaganderam som motsvarar fyra gångerdet aktuella budgetårets anslag för bilateralt utvecklingssamarbete, 5. att riksdagenmed bifall Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972:57, 1972:80,1972:182, såvitt nu är i fråga, och 1972:935 till Bilateraltutvecklingssamarbete för /73 på driftbudgeten under tredje huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet Maj:t har (punkt C 3, s.55-58) föreslagit att till Rekrytering och utbildning av fältpersonalsamt informationsverksamhet för /73 anvisa ettreservationsanslag av . Motsvarandeanslag är i gällande riksstat uppfört med . Från anslaget finansieras dels rekrytering av personal fördet direkta svenska utvecklingssamarbetet och till de internationellabiståndsorganens verksamhet, dels förberedelser och utbildning av utresandepersonal, dels verksamhet för ökad upplysning om situation ochproblem samt om biståndsverksamhetens inriktning och innehåll. Utskottet har tidigare behandlat dels under punkten 17 här ovan motionen 1972:934 av herrarHelén (fp) och () i vad avser hemställan att vidbehandlingen av Kungl. Maj:ts proposition nr 1, bilaga 5, punkten C 3,Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet måttebevilja ett med . förhöjt reservationsanslag på 18 500 000, varav 6500 000 skall avsättas för SIDA:s informationsverksamhet (punkt 20), dels under punkten 17 här ovanmotionen 1972:948 av i m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att vad som i motionen anförts angåendefördelningen av anslaget Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet beaktas. Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkanden. 1. att riksdagenavslår motionen 1972:948, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:934,såvitt nu är i fråga, till Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet för /73 på driftbudgeten under tredjehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Maj:t har (punkt C 4, s.5861) föreslagit att bemyndiga Kungl. Maj:t att vid Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) inrätta en tjänst i Ce 1 samt att tillStyrelsen för internationell utveckling (SIDA) för /73 anvisaett förslagsanslag av . Utskottet har under punkten 18 härovan behandlat motionen 1972:934 av herrar () och () i vadavser hemställan att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition nr1, bilaga 5, punkten C 4, Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) måttebevilja ett med I . förhöjt förslagsanslag pä . (punkt21). Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkande.Utskottet hemställer 1. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att vid Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)inrätta en tjänst i Ce 1, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1972:934,såvitt nu är i fråga, till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) /73 på driftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav . Närvarande: herrar i (s), (),(), herrar i (s), i (c),i (s), Wirmark (fp). (), (). (), (), () och (). 1. vid punkten 1 (Anslagsutveckling, planeringsramar ochvägen till enprocentsmålet) av herrar Wirmark (fp), i (c).Antonsson (c), () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Anslagsutvecklingen fr. o. och pä s. 6 slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: "framhöll i sitt betänkande 1971:2förra året att det ankommer på Kungl. Maj:t att framlägga förslag om denanslagshöjning som behövs för att enprocentsmålet /75 skallkunna uppnås i enUghet med de riktlinjer för det svenska biståndets omfattningstatsmakterna fastställde 1968. Utskottet måste med beklagande konstatera,att Kungl. Maj:t inte föreslagit sådana ökningar av biståndsanslagenatt enprocentsmålet kan uppnås med den jämna stegringstakt, som bl. a. SIDAframhållit önskvärdheten av. Förutom att inte leda till ett uppfyUande avenprocentsmålet innebär de för små årliga höjningarna att den totala svenskainsatsen för mellan biståndsmålets antagande och dessuppfyllande blir väsentligt lägre än vad som skulle ha blivit fallet omriksdagens tidigare uttryckta önskemål om en jämn stegring upp till en /75 villfarits. Det förhållandet att 25-procentiga årliga anslagshöjningarinte leder till att löften till de fattiga länderna infriaskommenteras inte i årets statsverksproposition, vilket utskottet finneranmärkningsvärt. Utskottet anser det mot denna bakgrund motiverat attriksdagen, såsom föreslås i motionerna 1972:934 och 1972:440, på nytt uttalaratt enprocentsmålet skall vara uppnått /75. Med 25-procentiga anslagshöjningar hamnar man inför beslutet om anslag för /75 av två skäl iett besvärligt läge. Dels kan det statsfinansiellt komma att te sig närmastoöverstigligt att på ett enda budgetår genomföra den anslagshöjning somerfordras för att enprocentsmålet skall uppnås. Dels är det osannolikt att SIDAkommer att ha planeringskapacitet för att på ett effektivt sätt använda de plötsligtstarkt ökade resurserna. Utskottet förordar därför, med instämmande i motionen1972:934 i förevarande del, att SIDA av Kungl. Maj:t bemyndigas att för denåterstående treårsperioden fram t. o. m. /75 i sin planeringutgå från en total anslagsökning motsvarande 3 X . Fördelningen av denna anslagsökningmellan de tre budgetåren förutsätts ske med hänsyn till SIDA:s Det är härvid givetvis också möjligtatt låta en större andel av det totala biståndsanslaget gå via internationellabiståndsorgan. Om dessa överväganden leder till krav på anslagshöjningarutöver Kungl. Maj:ts förslag redan för /73 föratsätter utskottetatt framställning till härom kommer att göras på tilläggsstat.Utskottet föratsätter vidare att en stor del av de ytteriigare medel som kommeratt ställas till SlDA:s förfogande vid bifall till det av utskottet biträddaförslaget kommer att användas för återuppbyggnadsbistånd i . här anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna." dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: "1. att avslår motionen 1972:184, 2. att ianledning av motionen 1972:440 och motionen 1972:934, såvitt nu är i fråga,uttalar att det statliga anslaget för bistånd till i enlighet medtidigare gjorda utfästelser /75 skall ha en omfattningmotsvarande en procent av bruttonationalprodukten, 3. att ianledning av motionen 1972:934, i vad avser vidgat planeringsbemyndigande förSIDA, ev. ytterligare anslag till u-landsbistånd på tilläggsstat för budgetåret1972/73 samt hög prioritet åt projekt avseende återuppbyggnaden i beslut om fördelningen av ytterligare anslag, som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört." 2. vid punkten 3 (Biståndets länderinriktning) av herrarWirmark (fp), i (c), (), () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Av statsverkspropositionen" och slutar med "i dessafrågor" bort ha följande lydelse: "I årets statsverksproposition förordas attmöjligheten av att upprätta ett utvecklingssamarbete med prövas. Även ifråga om aviseras att en viss utvidgning av samarbetet kan bli möjligt.Inget av dessa båda länder tillhör f. n. programländerkretsen. Utskottet vill inte motsätta sig att dessa möjligheterprövas men förutsätter att den helhetsbild av planeringen som riksdagefterlyste redovisas innan engagerar sig i ett större bilateralthjälpprogram i nya programländer. Denna helhetssyn kan inte endast baseras påen bedömning av något eller några enstaka aktuella länder utan bör just utgöraen samlad bedömning av vilka alternativ som finns. Därvid bör alternativaförslag till mottagariänder i prövas liksom också frågan om nyainsatser i nya programländer i andra delar av världen, l.ex. För att den samlade bedömning som begärtskall kunna göras måste också olika faktorer av betydelse för enländerutvidgning belysas, t. ex. huruvida en övergång till programbiståndväsentligt ökar våra möjligheter att vidga länderkretsen, vilken vikt vi bör tillmäta svårigheterna att rekrytera fransk- eller spansktalande biståndsarbetare, vilken tyngdkraven på att utvidga det icke länderbundna biståndet bör ges. 1 den samlade redovisningenbör även ingå en redogörelse för skälen till väsentliga förändringar ianslagsnivån för pågående länderprogram liksom planerna härvidlag för denärmaste åren framöver. Utskottet finner det naturligt att Kungl. Maj:t med detsnaraste infordrar underlag från biståndsmyndigheten för att kunna lämna denbegärda redovisningen före utvecklingshjälpens riksdagsbehandlingvid riksdag. Utskottet vill i övrigt erinra om följande. Beslut somväsentligt påverkar det svenska utveckUngssamarbetets inriktning utgör viktigautrikespolitiska ärenden som självfallet måste ta ställning till.Detta gäller bl. a. beträffande utvidgning eller minskning av kretsen avprogramländer och det förutsätter att erhåller en fyllig och fortlöpandeinformation redan på planeringsstadiet. Vad utskottet sålunda anfört i anledning av motionen1972:934, såvitt nu är i fråga, torde ges Kungl. Maj:t tUl känna." dels att den del av utskottetsyttrande på s. 21 som börjar med "I statsverkspropositionen" ochslutar med "såvitt nu är i fråga" bort ha följande lydelse: "Den svenska biståndsinsatsen i har ökat undersenare år men alltför långsamt. Enligt propositionen beräknas det svenskabiståndet uppgå till 7 mUj. /72 medan vårt bistånd tillKenya och är mer än 6 gånger resp. 10 gånger större i belopp räknat.Utskottet finner att beskrivning av ett lämpligt mottagarland med enregim, som 'allvarligt strävar till ekonomisk och social utjämning och har realistiskaförutsättningar att öka den allmänna utvecklingstakten om den fårbistånd utifrån' (SU 1970:84), väl stämmer in på . Den ovan relateradesneda fördelningen av biståndet till länderna i resp. till ärockså svårförståelig med hänsyn till att har det kanske mest utsattapolitiska läget i . Den senaste tidens vikande utveckling av deinternationeUa kopparpriserna har även visat att ekonomi är ytterstsårbar. En kraftigt utvidgad svensk hjälp till bör därförsnabbt komma till stånd. Utskottet finner det angeläget att den svenskahjälpens volym ökas till att bli jämförlig med våra insatser iEtiopien, och . Goda möjligheter till insatser av strategiskbetydelse ur både ekonomisk och politisk synvinkel finns i anslutning till dennyligen framlagda utvecklingsplanen för perioden 19721976. Hög prioritet börges åt ökad förvaltningshjälp i syfte att minska det ensidiga beroendet avbrittisk expertis samt åt bistånd till infrastrukturprojekt, som underlättar enutbyggnad av interna och externa kommunikationsväsende.Utbildningsinsatser liksom insatser till förmån för landsbygdens utvecklingbör också ges hög prioritet. Utskottet finner att liknande politiska skäl kan anförastill förmån för det svenska biståndet till , som är så gott som heltomgivet av 5 1972.9 saml Nr 6 har också vidupprepade tillfällen på ett beundransvärt sätt ådagalagt sin vilja attupprätthålla ett reellt nationellt oberoende. Det bör vara en huvuduppgift fördet svenska biståndet till , som enligt av utskottet erhållna uppgifterförutsätts öka snabbt , att medverka till att denekonomiska basen för en sådan självständig politik stärks. I linje med självständighetssträvan Ugger detökande Samarbetet mellan och . Det är därvid angeläget att frånsvensk sida stödja projekt, som närmar dessa två länder till varandra. 1 detta syfte bör undersökas huruvida det finns behov avsvenskt bistånd till för att bygga ut kommunikationerna med Zambia.Sverige bör t. ex. förklara sig beiett att inträda som medfinansiär till denplanerade vägen från Francistown upp till och gränsen tillZambia, om utveckUngen skulle visa att detta vore nödvändigt för projektetsgenomförande. Mot bakgrunden av vad ovan anförts tillstyrker utskottetmotionerna 1972:215 och 1972:934, såvitt nu är i fråga, och förutsätter attSIDA får i uppdrag att planera för en biståndsvolym till som ligger inivå med våra insatser i de olika östafiikanska länderna. Vad utskottet anförti anledning av motionerna 1972:215 och 1972:934 torde ges Kungl. Maj:t tUlkänna." dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: "1. att i anledningav motionen 1972:934 beträffande biståndets länderinriktning som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande utvidgning avländerkretsen för svenskt bilateralt bistånd och behovet av en samladredovisning av erfarenheterna och planeringen i detta avseende," dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: "7. att i anledningav motionerna 1972:215 och 1972:934, såvitt nu är i fråga, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i vad avser biståndet till Zambiaoch ," 3. vid punkten 3 (Biståndets länderinriktning) av herrTuresson (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Ett motsvarande" och slutar med "såvitt nu är ifråga" bort ha följande lydelse: "Avgörande vid val av mottagarland bör ickevara politiska bedömningar utan hjälpbehovet och möjligheten att uppnå godutvecklingseffekt.