bet · FV01SfU20 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:20 betänkande i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1972: 27 angående studiesocialt stöd jämte motioner. Maj:t i propositionen1972: 1 (bilaga 10, punkterna H 2 och IV: 5) beräknat medel för nedannämnda ändamål, har Kungl. Maj:t i propositionen1972: 27 under åberopande av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden förden föreslagit att A. antagaföljande vid propositionen fogade förslag till 1) lag om ändringi studiehjälpsreglementet (1964: 402), 2) lag om ändringi förordningen (1964: 400) om förlängt barnbidrag, B. /73 anvisa 1) under åttondehuvudtiteln till Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av , 2) under Statensutlåningsfonder till Allmänna studielånefonden ett investeringsanslag av . I propositionen läggs fram förslagpå det studiesociala området, vilka främst tar sikte på studerande i familjermed lägre inkomster och på vuxna studerande. Det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen föreslås blisamordnat med det statliga bostadstillägget. Samma månadsbelopp bör enligt propositionenutgå under läsåret, dvs. Dessutom föreslås samma reduktionsreglermot inkomst gäUa som för bostadstilläggen, vilket innebär att det maximala bidragetbörjar reduceras vid en taxerad för-äldrainkomst på . i familjdär eleven inte har syskon, vid 27 000, 32 000, 37 000 och . ifamilj där eleven har 1, 2, 3 resp. 4 syskon. Det behovsprövade tillägget föreslås bli höjt från högst75 kr. Resetillägget föreslås bli höjt så att 65, 85, 110 och 130kr. utgår tiU elever som bor minst 6, 15, 25 resp. . Samtligadessa åtgärder föreslås bli genomförda . För att åstadkomma större likformighet i studiesocialtavseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrivs föreslås attäldre studerande vid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet förs övertUl studiemedelssystemet. Detta gäller bl. a. s. k. äldre elever i gymnasieskolan,vuxenutbildning och folkhögskola. slås ett enhetligt studiekreditsystem, vilket innebär attyngre studerande inom studiehjälpssystemet erhåUer sin studiekredit i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Dessa sistnämnda reformer föreslås träda ikraft , Kostnadsökningen för de föreslagna åtgärderna beräknastill ca 13 milj, kr, på driftbudgeten och ca 7 milj, kr, på kapitalbudgeten /73, Det begärda anslaget till studielånefonden har beräknats såatt studielån till yngre; elever skall kunna utgå vid en högre föräldrainkomstän . Författningsförslagenär av följande lydelse, 1) Förslag till Lag om ändring i studiehjälpsregJementet (1964: 402) Härigenom förordnas, att 2, 5,1216, 19, 32 och 33 §§ studiehjälpsreglementet (1964: 402) skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiehjälpen handhaves av centralastudiehjälpsnämnden, skolstyrelserna, läroanstalternas rektorer och de övrigaorgan som Konungen bestämmer. Om rätt för annan nämnd än skolstyrelsen attbesluta om studiehjälp finns bestämmelser i 32 §, Studiehjälp utgår från och med Studiehjälp utgår, om ej annat kvartalet efter det, under vilket följer av andra stycket eller av den studerande fyllt , 16 §, frånoch med kvartalet efter det, undervUket den studerande Tilläggtill studiebidrag må dock Inkomstprövat tillägg utgår från ienlighet med vad därom stadgas och med kvartalet efter det, under i 16 §utgå även före den i första, vilket den studerande fyllt sjutton TiU studiebidrag utgår in- Till studiebidrag utgår in komstprövat tillägg, så" komstprövat tillägg, så framt den studerandes och hans framt denstuderandes och hans föräldrars sammanlagda beskatt- föräldrarssammanlagda taxerade ningsbara inkomst vid senaste inkomst vidsenaste taxering till taxering till statUg inkomstskatt; statliginkomstskatt ej överstiger ej överstiger . ' Omtryckt 1970: 267, SfU 1972: 20 Överstiger den studerandes och hansföräldrars sammanlagda förmögenhet , skall en femtedel avdet överskjutande beloppet, avrundat till närmaste lägre fuUa hundratal kronor,jämställas med beskattningsbar inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av förstaoch andra styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stäUet för föräldrarnas. Ha föräldrarna vårdnaden om annatbarn än den studerande eller äro föräldrarna pliktiga att till fuUgörande avlagstadgad underhållsskyldighet utgiva underhållsbidrag till sådant annatbarn, kan inkomstprövat tillägg utgå till studerande som ej är gift, även omden studerandes och hans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst . Detta gäller dock endast om det andra barnet ej uppnåttsådan ålder att jämlikt 5 § andra stycket inkomstprövat tillägg kan utgå tillbarnet eller att barnet bedriver studier vid läroanstalt ellerutbildningslinje som avses i 1 § och är i sådan ålder att studiehjälp kan utgåenligt bestämmelserna för studerande som avses i 4 § första stycket. Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet , skall en femtedel av det överskjutandebeloppet, avrundat till närmaste lägre fulla hundratal kronor, jämställas medtaxerad inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av första tredje styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället för föräldrarnas. Inkomstprövat tillägg utgår med följande belopp. För inkomstprövat tillägg gäller utöver 12 § debestämmelser som Konungen meddelar. Beskattningsbar inkomst, kronor Ha den studerandes föräldrarvårdnaden om annat barn än den studerande och har detta barn icke SfU 1972: 20 fyllt , eller äro föräldrarna pliktiga att tillfidlgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utgiva underhållsbidrag tillsådant barn, utgår inkomstprövat tillägg med högre belopp imånaden än som anges i uppställningen. Detta gäller dock ej om den studerandeär gift. Har den studerandes, hans makes eller hans föräldrarsinkomst väsentligt minskat i förhållande till vad som framgår av den senastetaxeringen, må rätten till inkomstprövat tillägg bedömas med hänsyn till enberäknad beskattningsbar inkomst , under vUket studiehjälpen skallutgå. Har den studerandes, hans makes eller hans föräldrarsinkomst väsentligt minskat i förhållande tUl vad som framgår av den senastetaxeringen, må rätten till inkomstprövat tillägg bedömas med hänsyn till enberäknad taxerad inkomst , under vilket studiehjälpen skall utgå. Är den studerande berättigad till inkomstprövat tilläggmed högsta beloppet enligt uppställningen i 13 § första stycket och föreliggersynnerligen stort behov av ytterligare studiehjälp, må han erhålla behovsprövattill-lägg med högst sjuttiofem kronor . Till studiebidrag utgår b e-hovsprövat tillägg undervillkor dels att den studerandes och hans föräldrars sammanlagda taxeradeinkomst vid senaste taxering till statlig inkomstskatt ej , dels att den studerande har ett synnerligen stort behov avstudiehjälp utöver vad han erhållit i studiebidrag jämte annat tillägg. Överstiger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdaförmögenhet , skall en femtedel av det överskjutandebeloppet, avrundat till närmaste lägre fulla hundratal kronor, jämställas medtaxerad inkomst. Är den studerande gift, skall vid tillämpningen av förstaoch andra styckena makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället förföräldrarnas. Bestämmelsen i 14 § äger motsvarande tillämpning påbehovsprövat tillägg. Behovsprövat tUlägg utgår med högst imånaden. SfU1972: 20 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studerande, som ej uppnått så- Studerande, som ej uppnått så dan ålder att jämlikt 5 § första dan ålderatt jämlikt 5 § första stycket studiehjälp må utgå, äger stycketstudiehjälp må utgå, äger likväl åtnjuta tilläggsförmåner en- likvälåtnjuta tiUäggsförmäner en ligt 1015 §§, ligt 10, 11 och 75 §§, Till studerande vid statliga gym- Till studerande vid skolenhet nasiala skolor för vuxna utgår med statligvuxenutbildning utgår resekostnadsersättningför resa till resekostnadsersättning för resatill och frånstudieorten efter gmnder och från studieorten efter gmnder somfastställas av Konungen, som fastställas av Konungen, Beslut om studiehjälp meddelas. Om ej annat följer av andra, där ejannat följer av andra, tredje tredje eller fjärde stycket eller av eller fjärde stycket, av skolstyrel- beslut enligt femte stycket, med- sen, om läroanstalten står under delas beslut om studiehjälp av dess förvaltning, och eljest av skolstyrelsen i fråga om studeran- rektor, de vid läroanstalt under styrelsens förvaltningoch av rektor / fråga om studerande vid annan läroanstalt. Beslut om behovsprövat tillägg tUlstudiebidrag så ock beslut om studielån eller om studiehjälp för studier utomriket meddelas av centrala studiehjälpsnämnden. Fråga om sökande som icke är svensk medborgare enligt 3 §äger rätt tiU studiehjälp prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Har nämndentidigare funnit sökanden äga sådan rätt till studiehjälp eller rätt tillstudiemedel enligt 5 § studiemedelsförordningen (1964: 401), skall han, när hansenare ånyo ansöker om studiehjälp, anses äga rätt till studiehjälp enUgt 3 §utan ny prövning av nämnden, om han är bosatt i riket. Om sistnämnda viUkor är uppfyllt prövas i ärende om behovsprövat tillägg tiU studiebidrageUer studielån av centrala studiehjälpsnämnden och i ärende om annanstudiehjälp av skolstyrelsen eller rektor. Fråga somavses i 29 § prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Kommunfullmäktige må föreskriva,att beslut om studiebidrag, inackorderingstillägg, resetillägg ellerinkomstprövat tillägg till studerande vid läroanstalt under skolstyrelsensförvaltning skall meddelas av annan nämnd än skolstyrelsen. - Senaste lydelse 1970: 1027, = Senaste lydelse 1971:267. SfU 1972: 20 Talan mot beslut av skolstyrelse eller rektor i ärendeenligt detta reglemente föres genom besvär ho.s centrala studiehjälpsnämnden. Skolstyrelses eller rektors beslutländer till omedelbar efterrättelse. Talan mot beslut av skolstyrelse, annan nämndeller rektor i ärende enligt detta reglemente föres genom besvär hos centralastudiehjälpsnämnden. Skolstyrelses, annan nämnds eller rektors beslutländer till omedelbar efterrättelse. Denna lag träder i kraft den 1 juU 1972, 2) Förslag til! Lag om ändring i förordningen (1964: 400) om förlängtbarnbidrag Härigenom förordnas, att 4 § förordningen (1964: 400) omförlängt barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Förlängt barnbidrag utgår utan föregående ansökan. Förlängt barnbidrag utgår, utan föregående ansökan, efter beslut avskolstyrelsen, om skolan står underdess förvaltning, och eljest Om ej annat följer av beslut enligt tredje stycket,meddelas beslut om förlängt barnbidrag av skolstyrelsen i fråga om elev vidskola under styrelsens förvaltning och av rektor i fråga om elev vid annanskola. Kommunfullmäktige må föreskriva, att beslut om förlängtbarnbidrag till elev vid skola under skolstyrelsens förvaltning skall meddelasav annan nämnd än skolstyrelsen. Talan mot beslut av skolstyrelse; eUer rektor föres genom besvär hos centrala studiehjälpsnämnden. Talan mot beslut av skolstyrelse, annan kommimal nämndeller rektor föres genom besvär hos centrala studiehjälpsnämnden. Över nänmdens beslut må klagan ej föras. Denna lag träder i kraft , SfU 1972: 20 7 A. Ianledning av propositionen väckta motioner 1) I motionen 1972: 1535 av i m,fl, (vpk) hemställs att alla studerande oberoende av skolformöverförs till studiemedelssystemet och att studiemedlen blir lika för alla såatt hel-eller deltidsstudier och försörjningsförpliktelser gentemot barn görstill enda variabler; 2) I motionen 1972: 1536 av m, fl, (c)hemställs att hos Kungl, Maj:t begär sådan ändring istudiehjälpsreglementet att en tiondel av den del av den studerandes och hansföräldrars sammanlagda förmögenhet som överstiger , jämställs medtaxerad inkomst vid beräkning av inkomst- och behovsprövat tillägg; 3) I motionen 1972: 1537 av herrar () ochCarlshamre (m) hemstäUs att hos Kungl, Maj:t begär dels att avskrivningsreglermotsvarande dem som gäller enligt 24 § andra stycket studiehjälpsreglementetinförs i studiemedelsförordningen i samband med att aviserat förslag om nyabestämmelser föreläggs nästa års riksdag, dels att förslag skyndsamt framläggsom förbättrat studiestöd till studerande inom studiemedelssystemet, omfattandebl, a, höjning av studiemedlens totalbelopp, översyn av reglerna föråterbetalning och i övrigt förslag till förbättringar för studerandefamiljermed barn, B. Vidriksdagens början väckta motioner 4) I motionen 1972: 459 av herrar i (fp) och () hemstäUs att hos Kungl, Maj:t anhåller att reglernaför erhållande av studielån ändras på så sätt att föräldrarnas inkomst ochförmögenhet ej får den reducerande effekt som gäller ; 5) I motionen 1972: 975 av i m, fl,(fp) hemställs att i skrivelse till Kungl, Maj:t begär förslag ominförande av ett sådant system att studerande som åtnjuter studiebidrag ocherhåller studielån får dessa utbetalade i förskott och jämntfördelade som studierna pågår; 6) I motionen 1972: 978 av herrar iLane-Herrestad (c) och Josefson i Arrie (c) hemstäUs »att beslutaratt behovsprövat tillägg jämlikt studiehjälpsreglementet skall utgå omförmögenheten ej är beskattningsbar». I propositionen framläggs vissa förslag på detstudiesociala området. Åtgärderna tar i första hand sikte på att förbättrastudiestödet för yngre studerande i familjer med lägre inkomster och förvuxenstuderande. SfU1972: 20 8 De nuvarande studiesociala förmiånerna utgår enhgt tvåolika system beroende på vilken skolform den studerande tillhör. Till elevervid gymnasier, fackskolor, yrkesskolor och därmed jämförbara läroanstalterutgår studiehjälp enligt bestämmelser i studiehjälpsreglementet, medan elevervid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel enligt bestämmelser istudiemedelsförordningen. Inom studiehjälpssystemet skiljer man mellan äldreoch yngre elever, varvid till den senare gruppen räknas elev som fyller högst19 år under det kanlederår då läsåret börjar. Studiehjälpen omfattar förutombehovsprövat studielån om i regel högst . per läsår för yngre eleverstudiebidrag om . a. inkomstprövade och behovsprövadetiUägg samt resetillägg. Till äldre studerande utgår förhöjt studiebidrag om175 kr. Förslagen i propositionen berör i första handstudiehjälpssystemet. Det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen föreslässålunda bli samordnat med det statliga bostadstillägget. Vidare föreslåshöjning av det behovsprövade tillägget från högst . imånaden och av de månatliga resetillägg som utgår till elever som bor minst6, 15, 25 resp. från studieorten från 60, 80, 100 resp. . till 65,85, 110 resp. . Äldre studerande vid studievägar som tillhörstudiehjälpssystemet skall enligt förslaget föras över till studiemedelssystemet.Dessutom föreslås ett enhetligt studiekreditsystem, innebärande att yngrestuderande inom studiehjälpssystemet skall erhålla sin studiekredit i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Utskottet, som i allt väsentligt anser sig kunna biträdaförslagen i propositionen, kommer i det följande att ta upp i huvudsak sådanafrågor som aktualiserats i de med anledning av propositionen väckta motionernaoch i vissa motioner väckta vid början. Studiehjälp m. m. Inkomstprövat tillägg tillstudiebidrag enligt studiehjälpsreglementet utgår till studerande somtillsammans med sina föräldrar har en till statlig inkomstskattbeskattningsbar inkomst om högst . Tilläggets storlek utgör 25, 50eller . , beroende på inkomstens storlek. Med beskattningsbarinkomst jämställs 1/5 av behållen förmögenhet . Är denstuderande gift, skall makens inkomst och förmögenhet beaktas i stället förföräldrarnas. Genom beslut av riksdag omkonstruerades destatliga bostadstilläggen tiU ett enhetligt inkomstprövat stöd med , imånaden för varje barn oberoende av familjens bostadsstandard. höjdesåldersgränsen för bostadstilläggen från 16 till , I en till detta årsriksdag avlämnad proposition (1972: 34), som tillstyrkts av socialutskottet idess betänkande 1972: 11 har föreslagits att inkomstprövningen förbostadstUlägg till barnfamiljer fr, o. m. skall grundas påföräldrarnas tiU statlig inkomstskatt taxerade inkomst i stäUet för som påden till sådan skatt beskattningsbara inkomsten. Enligtförslaget i propositionen bör det inkomstprövade tillägget samordnas med destatliga bostadstilläggen. Detta innebär att tillägget skall utgå med nuvarandemaximibelopp, , t. o. m. en taxerad inkomst av . för att vidstigande inkomst successivt reduceras. Även antalet syskon under ålderskall i regel kunna påverka tilläggets storlek. Med taxerad inkomst skalljämställas 1/5 av behållen förmögenhet . Även storleken av detbehovsprövade tillägget vilket i propositionen föreslås höjt från högst 75kr. skall enligt förslaget påverkas av egen samtföräldrars eller makes inkomst. Därvid skall vad sagts om behållenförmögenhet äga motsvarande tiUämpning. Motionärernai motionen 1972: 1536 anser att man bör begränsa förmögenhetens betydelse närdet gäller att fastställa storleken av inkomstprövade och behovsprövadetillägg. De framhåller att andra behovsprövade sociala bidrag tidigare haftsamma konstruktion som de statUga bostadsbidragen men att man i fråga om dembegränsat kapitaldelens betydelse tUl . De anser en motsvarande begränsningmotiverad när det gäller de inkomst- och behovsprövade tilläggen och hänvisardärvid till att förmögenheten i många fall inte lämnar någon avkastning. Ävenmotionen 1972: 978 syftar till att begränsa förmögenhetens betydelse när detgäller att fastställa förutsättningarna för behovsprövat tillägg. Motionärernaanser att man vid behovsprövningen inte skall ta hänsyn till förmögenhet som ejär beskattningsbar. De åsyftar i första hand kapital som är bundet i fastighetoch framhåller att många jordbrukare, som har en ekonomisk trygghet i sinfastighet, lever i förhållandevis små omständigheter med begränsademöjligheter att bekosta barnens studier. Vadmotionärerna i motionen 1972: 1536 åsyftar vid sin jämförelse med andra socialabidrag torde vara de hustrutillägg och kommunala bostadstillägg som utgår somkomplement till folkpensioner. Sådana tiUägg minskas med hälften av denpensionsberättigades årsinkomst i vad den överstiger för gift . Enligt 5 § lagen (1962: 392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension skall förmögenhet beaktas på det sättet att mantill inkomsten lägger förutom den beräknade avkastningen av hela förmögenheten av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för gift . Destatliga bostadstiUäggen är avsedda som stöd till barnfamiljerna. Eftersomockså studiehjälpssystemet är inriktat på stöd åt familjer med barn, är det enligtutskottets mening lämpligt att som föreslås i propositionen anknytabestämmelserna om inkomst- och behovsprövning SfU 1972: 20 10 vidstudiehjälp till vad som gäUer i fråga om de statliga bostadstiUäggen. Det tersig betydligt mindre befogat att i detta sammanhang göra jämförelser med deregler som gäller tillägg till folkpension. Riksdagenhar avslagit motioner som syftat tUl uppmjukningav förmögenhetsfaktorns betydelse för studiehjälpen. Med anledning av motioneri denna riktning uttalade andra lagutskottet vid riksdag (2LU 1969:38) bl. a. att de resurser, som kunde finnas för ett ökat studiesocialt stöd pådet gymnasiala stadiet, inte i första hand borde användas till en förbättringav förmånerna för familjer med förmögenhet. Utskottet,som anser det naturligt att familjeförmögenheten tillmäts viss betydelse vidprövningen av fcmtsättningarna för studiehjälp, finner inte skäl föreslåriksdagen att frångå sin tidigare inställning i denna fråga. Utskottetavstyrker därför motionerna 1972: 978 och 1972: 1536. Inomstudiehjälpssystemet är, som tidigare nämnts, eleverna uppdelade i tvåkategorier, yngre elever och äldre elever. De äldre eleverna erhåller förhöjtstudiebidrag. Detta bidrag beviljas och utbetalas av skolstyrelsen ellerrektor. Studielåneansökningar däremot handläggs av centralastudiehjälpsnämnden och låneutbetalningen sker genom postbanken. Detta medföri många fall en dubblering av både ansökningsförfarandet och handläggningen avansöknmgarna. Ipropositionen föreslås att äldre elever inom gymnasieskolan och andragymnasiala skolor skall överföras till studiemedelssystemet. Syftet härmed äratt åstadkomma administrativa förenklingar och större likformighet istudiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilket stadium deras studierbedrivs. Propositionen innehåller även förslag om att yngre studerande inomstudiehjälpssystemet skall erhålla sin studiekredit i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Imotionen 1972: 1535 yrkas att alla studerande , oavsett skolform,skall överföras till studiemedelssystemet. Som framgår av det föregående är ettav huvudsyftena med propositionen att förbättra studiestödet till yngrestuderande i familjer med lägre inkomster. Såvitt utskottet kan bedöma skulleett bifall till motionerna kunna få motsatt effekt. Med de förslag somframläggs i propositionen kommer yngre, mindre bemedlade elever att kunnaerhåUa icke återbetalningspUktiga studiebidrag jämte tillägg med cirka 400 kr.per månad. En överföring av samtUga studerande tillstudiemedelssystemet skulle visserligen innebära att dessa för egen del kundefå studiemedel med f. n. i regel högst . Härav utgöremellertid endast . återbetalningsfritt bidrag, medan återstoden är ettlån, som visserligen löper utan ränta, men som skall återbetalas i fastpenningvärde. Utskottet finner det angeläget att yngre elever så långt möjligtkan undvika att skuldsätta sig. Härtill kommer att denstudielämplighetsbedömning som förekommer och enligt utskottets meningknappast kan und- SfU 1972: 20 11 varasinom studiemedelssystemet inte utan ett avsevärt administrativt merarbete kanutvidgas att avse även alla de elever som omfattas av studiehjälpssystemet.På grund av det anförda och då en överföring av alla elever som fyllt 16 årfrån studiehjälps- till studiemedelssystemet kan väntas medföra mycketbetydande kostnadsökningar för staten avstyrker utskottet bifall till motionen1972: 1535 i förevarande del. Motionen1972:459 syftar tiU en utvidgning av möjligheterna för yngre elever att erhållastudielån. Principernaför centrala studiehjälpsnämndens prövning av ansökningar om lån till yngre,ogifta elever utan försörjningsplikt mot barn är i huvudsak följande. Dethögsta belopp som kan utgå per läsår är . Detta belopp reduceras delsmed elevens studiebidrag och inkomstprövade tillägg, dels med viss del av hanseventuella inkomster och förmögenhet och dels av föräldrarnas tillstatlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst i vad den överstiger 6 000 kr.Till föräldrarnas inkomst läggs 2/5 av deras förmögenhet . Vidreduktionen på grund av föräldrarnas inkomst minskas denna med . förvarje syskon under . Om det föreligger särskilda skäl kan hänsyn tas ocksåtill äldre syskon. Om eleven är inackorderad höjs låneramen med . Dock gäller även i sådana fall att det maximala lånebeloppet är 4 000kr. Motionärernaanser att de yngre elevernas lånemöjligheter i alltför hög grad är beroende avföräldarnas ekonomi och att reglerna inte medger tillräcklig hänsyn till vilkamöjligheter föräldrarna i realiteten har att hjälpa sina studerande barn.Motionärerna hemställer därför att reglerna ändras på sådant sätt attföräldrarnas inkomst och förmögenhet inte får den reducerande effekt som deför närvarande har. Ipropositionen framläggs vissa förslag som kommer att göra det lättare för deyngre eleverna att erhålla studielån. Vid medelsberäkningen har man utgått frånatt det s. k. fribeloppet för föräldrarnas inkomst skall höjas till 21 000 kr.i taxerad inkomst och att låneramen för inackorderade elever skall höjas med500 kr. Motionermed samma syfte som den förevarande har avslagits avriksdagen med hänvisning bl. a. till att det i fråga om yngre elever ärberättigat med en viss återhållsamhet vid långivningen. Utskottet har tidigareunderstrukit angelägenheten av att studerande i den ålder det här är frågan omså långt möjligt undviker att skuldsätta sig. De har inte heller samma behov avlån som äldre studerande, bl, a, därför att de har betydligt störremöjligheter att få sina utgifter täckta på annat sätt.