bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — "Utskottet har i det föregående anslutit sig till eninriktning av vår säkerhetspolitik och vårt totalförsvar som innebär ettunderstrykande av försvarets krigsavhållande betydelse. Värt försvar måste varastarkt nog för all tillsammans med politiken i övrigt ge trovärdighet åt vårvilja och förmåga all uppfylla de förpliktelser som vår neutralitetspolitikmedför. Försvarspolitiken måste föras långsiktigt. Grunden för ettnytt försvarsbeslut bör vara den internationella utveckling som, mot bakgrundav tidigare erfarenheter och den höga rustningsnivån i omvärlden, ter sigrimlig av . Fn långsiktig planering blir också mestekonomisk. Detpolitiska läget i F.uropa ter sig just nu mindre hotande än pä . Förden.skull finns inte anledning alt förlita sig på enfortgående avspänning och avrustning. De ideologiska skillnaderna vidmakthålleren latent spänning som inte påverkas mer än på ytan av officiella deklarationeroch fördrag. En varaktig förbättring av vårt säkerhetspolitiska läge inträderförst om det sker faktiska minskningar av de militära resurserna i vårtnärområde. Den kraftiga utbyggnaden av Sovjetunionenssjöstridskrafter har betydelse inte minst för det strategiska läget i norraEuropa. dominans i är stark, I haven utanför ärde sovjetiska stridskrafterna starka och aktiva. Av det anförda framgår att utskottet mte biträderdepartementschefens mening att det militära försvarets styrka kan tillåtas attgå ned pä sätl som i propositionen föreslås. Det militära försvaret bör även i fortsättningen hainvasionsförsvaret som sin främsta uppgift. Därvid krävs en utformning avkrigsmakten så alt den skall kunna mö(a en angripare så lång( utanför våragränser och kuster som kan vara stridsekonomiskt lämpligt, dvs. att den skall kunnaåstadkomma ett djupförsvar i ordets rätta bemärkelse. Våra stridskrafter skall kunna kraftsamlas vid gräns ochkust, där avvärjningsslrid skall kunna föras. Om en angripare trots dettalyckas vinna inledande framgångar skall våra resurser utnyttjas till delyttersta för al( bjuda ett hårt, segt och långvarigt motstånd över ytan. 1 motionerna 1972:1605, 1972:1606 och 1972:1611 framhållsatt den fortsatta inriktningen av det militära försvaret som anges ipropositionen innebär ett avsteg från del balanserade djup försvarets princip.Utskottet delar denna uppfattning och kan inte förorda alt balansen i detmilitära försvarets sammansättning förskjuls genom en ändrad prioriteringmellan de olika avvägningsprogrammen. Försteg bör i fortsättningen liksom hittillsges uteslutande med utgångspunkt i de olika förbandens effekt iinvasionsförsvaret. Endast om så sker kan bästa valuta erhållas av anslagnamedel. Uppgiften att förhindra en angripare alt fä fast fot påsvensk mark kräver att han hejdas senast i gräns- och kustzonen. Skall sä kunnaske måste tid för vår mobilisering och kraftsamling vinnas genom alt angriparentvingas lill förberedande bekämpning och till koncentration av sina resurser.Våra sjö- och flygstridskrafter måste effektivt kunna föra strid mot honom iett tidigt invasionsskede då hans sårbarhet är som störst. Stridskrafter försådan bekämpning måste disponeras i tillräckligt antal. Endast då kanmarkstridskrafler med god eldkraft och rörlighet saml med förmåga till segtmotstånd över hela landytan skapa en verklig uthållighet. Försvarets främsta uppgift att vara krigsavhållande ochatt i andra hand förhindra krigföring pä svenskt område så långt delta kan varamöjligt främjas bäst vid en sådan utformning av det militära försvaret. En uppbyggnad av krigsmaklen på sådant sätt att den redanfrän början endast syftar till ett fördröjande försvar kan inte i erforderliggrad verka krigsavhållande. Den skulle därför inte ge tillräckligt stöd för vår neutralitetspolitik, ej heller möjlighet att förhindra attväsentliga delar av svenskt område snabbt ockuperas av en angripare. De tillämpade operativa principerna har avsettsatt tillgodose kraven pä ett balanserat och effektivt djupförsvar. Utskottetkan inte biträda att dessa principer förändras pä sätt som propositionenföreslår. Det är av stor vikt att tillgängliga resurser så långtmöjligt används för utbildning och materielanskaffning. Kostnaderna förfredsorganisationen och andra fasta kostnader måste begränsas. Särskildaåtgärder kan behöva vidtas för att underlätta denna verksamhet. Utskottetåterkommer till denna fråga. Den femåriga programplaneringen bör, somdepartementschefen har angett, ske med utgångspunkt i en viss ekonomiskplaneringsram. Utskottet vill betona att vid bestämmande av denna måste beaktas förutom önskemålet om återhållsamhet med statsutgifterna värtsäkerhetspolitiska läge, kravet pä stor handlingsfrihet och de konsekvenserför sysselsättningen inom landet som kan förutses. Departementschefen föreslår att planeringsramen skall utgåhorisontellt från basbeloppet, 6 470 milj, kr, i den utgiftsram för budgetåret1972/73 som han förordar. Planeringsramen för perioden /73 - 1976/77föreslås alltså uppgå rill (5x6 470) 32 350 milj. kr, i prisläget februari1971. Enligt departementschefens mening bör i planeringen förutsättas attkompensation för pris- och löneförändringar skall ske enligt nettoprisindex. I motionen 1972:1605 av herrar () och ()har anförts att den planeringsram för femårsperioden som departementschefenförordar är betydligt mindre än de ekonomiska ramar som har undersökts avöverbefälhavaren och granskats av försvarsutredningen. Vidare hävdas bl. a. attplaneringsramen måste bestämmas till ett belopp som är 1 000 milj. kr. störreför att inte materielanskaffningen skall få alltför liten omfattning.Motionärerna förordar en planeringsram om 33 600 milj. kr. I motionen 1972:1606 av m.fl. (m) har såvittgäller planeringsramen för det militära försvaret lämnats ett förslag sominnebär en planeringsram för femårsperioden som utgår frän ett basbelopp /73 om 6 705 milj. kr. och därefter ökar med 100 milj. kr. Planeringsramen uppgår därmed till 34 525 milj. kr. Motionärernaförutsätter vidare att full kompensation lämnas för pris-och löneförändringar. I motionen 1972:1611 av herrar () och Polstam(c) har såvitt nu är i fråga hemställts att planeringsramen för det militäraförsvaret skall bestämmas till 33 750 milj. kr. Motionärerna hävdar att denplaneringsram som departementschefen förordar kan fä konsekvenser beträffandetilltron till neutralitetspolitik. Utskottet vill påpeka de allvarliga konsekvenser som ettfullföljande av propositionens förslag skulle innebära. Dessa har ännu intekunnat helt klarläggas. Det är dock uppenbart att de kommer att bli synnerligengenomgripande såväl som på . Beträffande konsekvenserna på kortsikt om regeringens förslag skulle bifallas vill utskottet anföra följande. Enligt förslag från överbefälhavaren kommer tiden förgmndutbUd-ning av värnpliktiga att av ekonomiska skäl väsentligt avkortas trotsatt utbildningstiden redan före denna avkortning är internationellt sett kort.Reduktionen kommer att ge en nedgång i utbildningseffekt som leder till ettökat risktagande i fråga om såväl långsiktig beredskap som insatsberedskap.Vid denna förkortning av -grundutbUdningen är det särskilt angeläget attrepetitionsutbildningen kan genomföras enligt de normer som fastställdes genomriksdagsbeslut . I propositionen angiven planeringsram nödvändiggöremellertid kraftiga ingrepp även i repetitionsutbildningen. Dessa ingrepp blirför samtliga försvarsgrenar av större omfattning än vad som framgår avpropositionen. Enligt överbefälhavaren kommer inom armén underfemårsperioden av lokalförsvarsförbanden och även fältförband (bl. a.två pansarbrigader) inte att repetitionsutbildas. För marinen och flygvapnetmäste av repetitionsutbildningen enligt programplanerna utgå. Inomdessa försvarsgrenar kan under vissa år all repetitionsutbildning behövainställas. De nödvändiga ingreppen kommer i hög grad att påverka den operativaeffekten både . Många förband kommer inte att kunna lösasina planlagda uppgifter direkt efter mobilisering. Inte heller kommerutbildningskapaciteten att medge att den förlorade utbildningen återtas inomrimlig tid om det militärpolitiska läget skulle försämras. Av ekonomiska skäl måste även kraftiga ingrepp göras idagens krigs-och fredsorganisation inom armén och flygvapnet. Kvalitativtanvändbar krigsmateriel tas ur operativ drift. Åtta flygdivisioner, samtligaluftvärnsrobotförband av typ Bloodhound och ett antal radarstationer behövertas ur drift . Rekrytering och utbildning av nya fältflygare minskar tillhälften och för vissa återstående flygförband kommer utbildningens omfattningatt reduceras. Dessa åtgärder leder till en avsevärd sänkning avflygvapnets effekt . Inom armén går pansarförbandens effektned. Även på kan bifall till propositionen fämycket allvarliga konsekvenser. Med en ekonomisk planeringsram enligtregeringens förslag kommer de allvarligaste konsekvenserna att inträffa under1980-talet eftersom medelstilldelningen ihuvudsak bestämmer den krigsorganisation som kan hållas under 1980-ta-letsförsta hälft. I det följande redovisar utskottet vissa exempel påkonsekvenser som visar var nedskärningar är ekonomiskt möjliga och ger enuppfattning om storleken av de totala minskningarna. Såväl i försvarsutredningens betänkande som ipropositionen framhålls att brigaderna bör hållas pä en kvalitativt hög nivåsamt att ett något större antal brigader bör bibehållas än vadöverbefälhavaren förutsatte i de lägre nivåerna i programplanerna. ekonomiska planeringsramen medför att dessa ambitioner inte kan uppfyllas. Med oförändrad avvägning torde de ekonomiska resursernaräcka endast till att vidmakthålla och modernisera en fjärdedel avinfanteri-brigaderna. Antalet pansarbrigader minskar till två tredjedelar redanunder . bibehålls vid nuvarande antal. Totalaantalet brigader torde minska med av nuvarande drygt 30 brigader. De infanteri- och pansarbrigader som inte kan tillförasmodern materiel kommer att föras över till lokalförsvaret. Uppgifterna fördessa förband måste ändras i förhållande till dagsläget. Detta medför att dekvarvarande brigaderna riskerar att bli bundna i sekundära riktningar för attlösa uppgifter som inte kan lösas av de 'nedväxlade' förbanden. Våramöjligheter till kraftsamling minskar väsentligt. Omsättningen av luftvärnets vapenmateriel är en av1970-talets stora frågor. Enligt tidigare planering, som grundats på enluftförsvarsutredning , skulle huvuddelen av dagens luftvärnsbataljonertillföras den svensktillverkade luftvärnsrobot 70. Av ekonomiska skäl är f. n.den planerade omsättningen begränsad till av antalet bataljoner. Dennareducering medför att kostnaderna för robotarna blir så höga att systemetsstridsekonomi måste omprövas samt att luftvärnets förmåga att bekämpakvalificerat flyg endast kommer att finnas inom vissa begränsade områden avlandet. Skyddet av väsentliga delar av totalförsvarets anläggningar måste helteller delvis utgå. De nuvarande jagarflottiljerna avvecklas i och med attjagarnas kvalitet inte längre motsvarar stridsmiljöns krav. Kvarvarandetorpedbåtar organiseras i fristående divisioner. Ledningsfartyg för dessaförband kan ej inrymmas i den ekonomiska ramen. Effekten av förbanden nedgår. Motortorpedbåtsförbanden kommer att ersättas medpatrullbåtsför-band varvid antalet enheter kan vidmakthållas. Alla fregatter utgår ur organisationen utan ersättningföre 1978. När även jagarna utgår disponeras för kvalificeradubåtsjakt endast ett begränsat antal tunga helikoptrar. Sjöfartsskyddet minskarbåde i och i . Antalet ubåtar kommer att reduceras från nuvarande 22 tillomkring hälften. Våra möjligheter att bekämpa en invasionsstyrka över havet gårdärigenom ned väsentligt. Den planerade anskaffningen av tunga fastakustartilleribatterier reduceras med cirka en tredjedel. utgårbefintliga rörliga KA-bataljoner , varefter tungt röriigtkustartilleri inte kan omgrupperas till hotade riktningar. Nedgången motverkasi viss utsträckning av de rörliga spärrbataljoner som successivt tillförs krigsorganisationenunder . I propositionen angiven planeringsram skulle förflygvapnets del leda till att antalet jaktdivisioner måste reduceras fråndagens 21 till 8. Reduceringen är så stor att kvarvarande förband sannoliktmåste koncentreras till viktigare geografiska områden. Andra delar av landetmäste då lämnas utan jaktförsvar. De tungaattackflygdivisionerna minskar i samband med anskaffningen av från 10 till 7 vilket försämrar våra möjligheteratt bekämpa en kustinvasion. Lätta attackdivisioner tillkommer. Spaningsdivisionerna minskar , varigenom vårtunderrättelseunderlag kommer att begränsas. Havsövervakningen måste begränsastill vissa delar av omgivande havsområden. Moderniseringen av stridsledningssystemet måsteytterligare senare-läggas. En geografisk prioritering av moderniseringen måsteske, vilket kan medföra att möjligheterna att luftförsvara någon eller någraluftförsvarssektorer väsentligt reduceras. Även krigsflygbassystemet får vidkännas avsevärdareduceringar i vad gäller såväl materieltillförsel som skyddsnivå. Antaletbaser går ned med . Även i detta fall kan en hård geografiskprioritering bli nödvändig, varvid möjligheterna att koncentrera insatsen avkvarvarande flygförband till oUka delar av landet minskar. Konsekvenserna bUr också allvarliga i fråga ommöjligheterna att i vårt land bibehålla en kvalificeradförsvarsmaterielindustri. En sådan industri är av vital betydelse för att visom neutralt land skall i tillräcklig grad kunna stå oberoende av utländskaleverantörer. Propositionen understryker vikten av detta men den föreslagnaekonomiska ramen möjliggör inte en bibehållen försvarsmaterielindustri avtillräcklig omfattning. Chefen för framhåller att somen ofrånkomlig följd av de ramar för materielanskaffningen som propositionenanger svensk försvarsindustri successivt kommer att behöva uppge område efterområde. Följden härav kommer också att bli en betydande friställning avarbetskraft från denna industri. Då den ofta är starkt specialiserad ochbelägen i bygder utan tillräckliga alternativa arbetsmöjligheter medför en päså sätt skapad arbetslöshet allvarliga sociala konsekvenser. Den totalaeffekten från samhällsekonomisk synpunkt av de minskade resurserna förförsvaret blir därför särskilt i rådande sysselsättningsläge - ingalunda vadbeloppen kan synas antyda. Försvarseffekten och den framtida handlingsfriheten berorfrämst pä den inriktning som fastställs för planeringen. 1 ekonomiskt avseendebör denna inriktning bestämmas i enlighet med vad som har föreslagits imotionen 1972:1606 såvitt nu är i fråga. Utskottet förordar alltså attplaneringsramen bestäms till 34 525 milj. kr. och återkommer till utgiftsramenför /73 . Utskottet vill dock understryka attplaneringsinriktningen inte innebär ett slutligt ställningstagande tillförsvarsutgifterna för budgetåren därefter. Pris- och löneomräkning bör ske enligt metod som ger fullkompensation för inträffade förändringar. Utskottet förordar att särskildaprisregleringstal beräknas för delta ändamål på sätt som skedde förprisregleringen före /70." dels utskottets hemställan under D.4 (s. 47) bort ha följande lydelse: "4. med anledning av Kungl. Maj:tsförslag och motionerna 1972:1605, 1972:1606 och 1972:1611, alla motionernasåvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottethar anfört om inriktningen av det militära försvaret," 4. vid punkten 1 (Civilförsvaretsfortsatta inriktning) av herrar i Gäddvik (m), i Stenkyrka (c), Enskog (fp), Glimnér (c), Virgin (m), () och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 45 böriarmed "Utskottet finner" och slutar med "denna inriktning"bort ersättas med text av följande lydelse: "Liksom beträffande det militära försvaret synes denav departementschefen förordade planeringsramen för civilförsvaret intemotsvara den förutsatta utvecklingen av denna viktiga gren av totalförsvaret.Enligt utskottets mening bör planeringsramen bestämmas så att civilförsvaretsberedskap och uthållighet inte äventyras och sä att dess krigsorganisation äveni fortsättningen kan verka effektivt efter mobilisering.Planeringsramen har också stor betydelse för en utökad anskaffning avskyddsmasker. Utskottet förordar att planeringsramen för civilförsvaretbestäms till 690 milj. kr., varav för /73 har beräknats 144 milj.kr. Något överskridande av ramen för att fullfölja gjorda åtaganden beträffandebidrag till skyddsrumsbyggande m. m. skall inte förutsättas." delsutskottets hemställan under E. 4 (s. 47) bort ha följande lydelse: "4. med anlednmg av Kungl. Maj:ts förslag och motionerna 1972:1605och 1972:1606, båda motionerna såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottethar anfört om inriktningen av civilförsvaret," 5. vid punkten 4 (Ramberäkningarför /73 m. m. Militära försvaret) av herrar i Stenkyrka (c), Enskog (fp), Glimnér (c), () och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som pä s. 61 börjarmed "Förslag om medel" och slutar med "det militäraförsvaret" bort ersättas med text av följande lydelse: "I morionen 1972:1605 har bl. a. angetts att denutgiftsram som propositionen föreslår för /73 inte torde varatill fyllest för att infria de ambitioner, som Kungl. Maj:ts förslag i och försig uttrycker. Om ytterligare medel inte tillförs mäste med stor sannolikhetingrepp göras i utbildning, materielunderhåll och materielanskaffning utövervad departementschefen har förutsatt. Detta medför också störresysselsättningssvärigheter vid av försvaret berörda industrier. Utskottet villi anslutning till vad som har anförts även påpeka, att viss ytterligaremedelstilldelning kan bli erforderlig under /73 för attmöjliggöra materielbeställningar i enlighet med vad utskottet ovan anfört ochför att undvika brådstörtad nedläggning av ett större antal flygdivisioner ochav . Någon tillräcklig klarhet om alla med dessaproblem sammanhängande förhållanden har inte stått att vinna underutskottsbehandlingen, inte minst på grund av ofullständigheter i Kungl. Under alla förhållanden torde ett betydande underskott, framför alltpä underhällssidan, inte kunna undvikas med de av departementschefen nu beräknade ramarna. tillägg av den storleksordning, som anges i motionen 1972:1605, 120 milj. kr., torde erfordras. Om någon tillrättaläggning inte sker har dettaofrånkomliga konsekvenser för sysselsättningen och erforderlig omställnings-och ompla-neringstid medges inte. Utskottet anser därför, i enlighet medmotionen 1972:1605, att Kungl. Maj:t bör återkomma till med begäranom erforderliga anslag på tilläggsstat sedan närmare undersökningarfullbordats. Den närmare fördelningen på olika anslag av en vidgning avutgiftsramen bör i samband härmed också anges av Kungl. Utskottet tardärför inte nu ställning till denna fråga. Som en metod att komma till rätta med en del av desvårigheter utskottet ovan berört begär Kungl. Maj:t i enlighet med tidigaretillämpad praxis fullmakt att över- eller underskrida meddelade ramar eller attmedge insatser genom . Sädana åtgärder och medgivandenär dock väsentligen knutna till konjunktur- och beredskapsskäl, som kan varasvåra att tillämpa i den speciella omställningsperiod för försvaret som ärför handen. Dessutom skall enligt departementschefens förslag kärvaåterbetalningsskyldigheter föreligga för försvaret vid överskridande av givnaramar och vid insatser av arbetsmarknadsmyndigheterna. Utskottet anser attdessa frågor måste bedömas med utgångspunkt från den situation som råder näråterbetalning enligt fastställda regler kan aktualiseras. När så sker börfrågan underställas . I övrigt har utskottet ingen erinran mot de avKungl. Maj:t begärda fullmakterna såvitt nu är i fråga." dels utskottets hemställan under A.3 (s. 66) bort ha följande lydelse: "3. med bifall till motionen 1972:1605samt med anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1972:1611, båda motionernasåvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottethar anfört om förslag från Kungl. Maj:t om medel pä tUläggsstat för budgetåret1972/73," dels utskottets hemställan under C.2 (s. 66) bort ha följande lydelse: "2. bemyndigar Kungl. Maj:t attjustera utgiftsramen för det militära försvaret för /73 pä grundav över-eller underutnyttjande av utgiftsramen för /72, medförebehåll att bör underställas fråga om återbetalning av medel somhar utnyttjats utöver fastställd utgiftsram," 6. vid punkten 4 (Ramberäkningarför /73 m.m. -Militära försvaret) av herrar i Gäddvikoch Virgin (m) som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 6 Ibörjar med "Förslag om medel" och slutar med "det militäraförsvaret" bort ersättas med text av följande lydelse: "Den föreslagna utgiftsramen för nästa budgetår ärenligt utskottets mening inte tillräcklig för att verksamheten under budgetåretskall kunna innebära ett ekonomiskt utnyttjande av tidigare uppbyggdaresurser. Som utskottet redogjort för under punkt 1 kommer den att i föreningmed en låg planeringsnivå leda till åtgärder som i vissa fall innebärkapitalförstöring. Även förband som med små kostnader skulle kunna behällas ikrigsorganisationen under åtskilliga är kan av brist på medel behöva dras inredan under de närmaste åren. Med hänsyn bl. a. till att ökningen av personalkostnadernainte har beaktats tillräckligt i den ramberäkning som departementschefen förordarfinner utskottet att de föreslagna resurserna för nästa budgetår inte ens ståri samklang med de ambitioner som propositionen uttrycker. Om ytterligare medelinte tillförs måste ingrepp göras i utbildning, materielunderhåll ochmaterielanskaffning utöver vad departementschefen förutsätter. Utskottet anser att även konsekvenserna försysselsättningen bör beaktas. En rationell anpassning tUl hastigt minskaderesurser torde relativt snart leda till mindre sysselsättning vid försvaretsegna verkstäder och framför allt inom statliga och enskilda företag som svararför materielunderhåll och nytillverkning. I det föregående har utskottet anslutit sig tUldepartementschefens uttalande att anskaffning av materiel som är väsentlig förförsvaret bör ske pä sådant sätt att inte kommer i beroendeställningtill andra länder och därigenom kan utsättas för påtryckningar. Det bör framhållasatt denna strävan försvåras om medelstillgången för utveckling och anskaffningav materiel minskar, vUket skulle bli följden av regeringens förslag. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att basbeloppet förutgiftsramen ökas med 235 milj. kr. i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag.Av ökningen bör 125 milj. kr. avses för ökad anskaffning och utveckling avmateriel. För Arméförband, Marinförband och Flygvapenförband bör avses resp.36, 18 och 71 milj. kr. Utskottet återkommer härtill under berörda anslag. Detbör ankomma på Kungl. Maj:t att lämna förslag till de ytteriigarebeställningsbemyndiganden som kan behövas. Den utgiftsram som utskottet förordar uppgår till detförhöjda basbeloppet jämte medel för prisreglering m. m. enligt departementschefensförslag, dvs. sammanlagt 7 ." dels utskottets hemställan under A.2 (s. 66) bort ha följande lydelse: "2. med bifall till motionen 1972:1606samt med anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1972:1611, båda motionernasåvitt nu är i fråga, för /73 fastställer utgiftsramen för detmiUtära försvaret tiU 7 ," 7. vid punkten 4 (Ramberäkningarför /73 m. m. -Civilförsvaret) av herrar i Gäddvik(m), i Stenkyrka (c), Enskog (fp), Glimnér (c), Virgin (m), () och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "Utskottet anser" och som pä s. 63 slutar med"högst 18 milj. bort ersättas med text av följande lydelse: "Utskottet anser att civilförsvaret vid övergängentill utgiftsram inte bör ges så snäv ram att resurserna inte motsvarar deuppgifter som statsmakterna ställer. Maj:ts förslag torde inte medge enönskvärd fortsatt uppbyggnad av civilförsvaret. Utgiftsramen bör beräknas såatt det inte behövs ett särskilt bemyndigande för Kungl. Maj:t att medgeöverskridande av ramen med högst 18 milj. kr. Utskottet återkommer till fråganom anskaffning av skyddsmasker.