bet · FV01KU27 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:27 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 inomjustitiedepartementets verksamhetsområde gjorda framställning om anslag /73 till statligt partistöd jämte motioner rörande dels detstatliga partistödet, dels det kommunala partistödet. I propositionen 1972: 1 såvitt nu är i fråga(bilaga 4, G 3, s, 83) föreslår Kungl. att till Bidrag tillpolitiska partier för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Medelsfördelningenföreslås ske i enlighet med de riktlinjer som angavs i 1970 årsstatsverkspröposition (prop. 1970: 1, bil. 4 s. 79) angående bidrag tillpolitiska partier och som godtogs av (SU 1970: 2, KU 1970: 14).Anslaget föreslås utgå med oförändrat belopp. I motionen 1972: 169 av ()hemstäUs att i samband med en uppräkning av partistödet till 35miljoner kronor i enlighet med vad som anförs i motionen beslutar att 25procent av beloppet utgår med grundbidrag, lika för alla i riksdagenrepresenterade partier som erhållit utjämningsmandat; att likartade reglerinföres för partistödet på landstings- och primärkommunplanen; samt att vederbörandeutskott utarbetar förslag tUl närmare bestämmelser beträffande konstruktioneni enlighet med vad som anförs i motionen». Motionärenanför, att det statliga och kommunala partistödet har en orättviskonstruktion. Då vissa kostnader är gemensamma för alla partier bör enväsentlig del av det samlade offentliga partistödet utgå i form av grundbidrag,förslagsvis av det totala partistödet. Vissa spärregler ansesnödvändiga. Sålunda bör man för helt grundbidrag kräva, att partiet fåttutjämningsmandat. Det betraktas vidare som rimligt, att partier, som inte fåttrepresentation i t. ex. , får del av ett grundbidrag. I samband meden reformering av partistödets konstruktion föreslås att en uppräkning avanslaget sker. Ett rimligt belopp för nästa budgetår anges vara 35 miljonerkronor. I motionen 1972: 390 av m. fl. (m)hänvisas till motionen 1972: 294 (m). I denna hävdas, att de nuvarandereglerna för fördelningen av det statliga och kommunala partistödet ärorättfärdiga. KU 1972: 27 2 EnUgtmotionärerna bör såväl det statliga som det kommunala parri-stödet tillbetydande del utgå som grundbidrag, lika stort för varje parti som ärrepresenterat i den direktvalda församlingen. Det framhålls vidare, atttidningspressens ekonomiska villkor inte bör blandas in i frågan om partiernasfinansiering. Hemställan i motionen 1972: 390 såvitt nu är i fråga avser »attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att denna motion och motion nr 294överlämnas till partistödutredning för beaktande av vad däri anförtsom partiernas finansiering». I motionen 1972: 797 av m. fl. (fp, c,m) hemställs »att 1. beslutar att utöver det istatsverkspropositionen föreslagna partistödet skall utgå ett grundbidrag på1,till varje riksdagsparti som erhållit utjämningsmandat, 2. beslutar att till Bidrag tillpolitiska partier för /73 på driftbudgeten under andrahuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på , 3. anhåller hos Kungl. Maj:t omförslag till regler om avtrappat grundbidrag för partier som ej erhållitutjämningsmandat enligt vad som ovan anförts, 4. anhåller hos Kungl. Maj:t omförslag till ändrade regler för kommunalt partistöd i syfte att införa grundbidragi enlighet med vad som ovan anförts». Motionärernaframhåller, att det bör vara ett minimiprogram för årets riksdag att återställavärdet av det statliga partistödet till tiden då det infördes. Dessutom börkonstruktionen av stödet bli mer rättvis. Man föreslår därför, att detnuvarande mandatanslaget kompletteras med ett grundanslag som utgår tillpartigrupper i som nått av rösterna i hela landet,erhållit utjämningsmandat och därmed kan betraktas som rikspartier. Ett avtrappatgrundbidrag anses vidare angeläget. Motionärerna uttalar också, att man sälångt det är praktiskt möjligt och rimligt bör eftersträva likartade huvudprinciperför det statliga och kommunala partistödet. Beslut om införande av ett statligt partistödfattades . Det innebar att statsbidrag skulle utgå tiU politiskt partisom är representerat i och bedriver en fortlöpande opinionsbildandeverksamhet bland sina medlemmar och bland aUmänheten. Isitt utlåtande (KU 1965: 44) över propositionen i ärendet (prop, 1965: 174)anslöt sig utskottet till de grundläggande principer på vilka förslaget byggde.Dessa innebar, att bidrag utgår endast till partier som KU 1972: 27 3 harett inte obetydUgt stöd i väljaropinionen, manifesterat i allmänna val, attbidragen beräknas schematiskt och fördelas enhgt fasta regler som inte tillåternågon skönsmässig prövning, att bidragens storlek sätts i relation tillpartiernas styrka, och att någon statlig kontroll av hur medlen används inteskall förekomma. Utskottet anförde även att det i propositionen framlagdaförslaget inte kunde fastställas som en i alla delar för framtiden orubbligordning. Systemets närmare detaljutformning borde bli föremål för översynsedan erfarenhet vunnits av dess praktiska tillämpning. reservation av sex ledamöter (3 fp, 3 h) hemställdes om avslag påpropositionen. I en annan reservation av en ledamot (fp) hemställdes om avslagi förening med begäran om en skyndsam utredning om utformningen av ett statligtpartistöd. godkände utskottets utlåtande (rskr 1965: 452). Vidsamtliga riksdagar 19661969 väcktes motioner med krav på utredning avpartistödets utformning. Motionerna avslogs vid samtliga tillfällen underhänvisning till att tiden ännu inte var inne för den förutsatta översynen(KU 1966: 14, 1967: 8, 1968: 14 och 1969: 23). Tillutskottsutlåtandena fogades särskilt yttrande (1966: 3 fp, 3h) eller blanka reservationer (1967 och 1968: 3 h, 1 fp) av ledamöter sommotsatt sig partistödets införande. 1969 reserverade sig tio ledamöter (4 fp, 3c, 3 m) för en översyn av reglerna för det statliga partistödet. Vid7970 års riksdag framlades i statsverkspropositionen (bil. 4, ju-stitiedep., G4 s. 79) förslag angående ändring av grunderna för bidraget, innebärande attfr. 1971 skulle för rätt tiU partistöd gälla, att partiet deltagit isenaste val till och därvid vunnit mandat. föreslogs enhöjning av beloppet per mandat . Motioner medförslag till annan fördelning väcktes. Enligt ett motionsförslag (c) bordereglerna utformas så att partier som uppnådde av samtliga avgivna rösteri landet erhåller stöd som svarar mot bidraget för ett riksdagsmandat (70 000kronor) oberoende av om partiet blev representerat i eller inte ochpartier som uppnådde 2 . resp. 3 fick bidrag svarande mot två, treresp. Till partier som uppnådde borde utbetalasett grundbidrag motsvarande bidraget för fyra riksdagsmandat och därjämtebidrag per mandat i enlighet med de i statsverkspropositionen angivnagrunderna. EnUgt ett annat motionsförslag (m) borde fördelas likamellan de i representerade partierna och resterande belopp ienlighet med ditrills gällande regler. Utskottet (KU 1970: 14) anslöt sig tillpropositionens förslag och avstyrkte motionerna. Två reservationer avgavs,dels av sju ledamöter (4 fp -f 3 c), vilka anslöt sig till de synpunkter somanförts i det första motionsförslaget (c), dels av tre ledamöter (alla m) vilka KU 1972: 27 4 anslötsig till det andra motionsförslaget (m) med den ändringen att de hemställde atten fjärdedel av bidraget skulle fördelas lika mellan i representeradepartier och återstoden efter antalet mandat i . Maj:ts förslag och avslog motionerna. Vid1971 års riksdag väcktes motioner med yrkanden om införande av ett grundbidragoch uppräkning av den totala ramen för anslagsgiv-ningen (1971:46 -m, 1971:229-vpk, 1971:523 -fp, c, m). I sitt betänkande i ärendet (KU 1971: 27) uttaladeutskottet bl. a. följande: Utskottet anser att det nuvarande systemet i stortsett fungerat tillfredsställande. Sedan det statliga partistödet infördes haremellertid många förhållanden som har betydelse för systemets utformning ändrats.Sålunda har kommunerna genom en särskild lag fått möjlighet att anslå medeltill de politiska partierna. Genom den partiella författningsreformen harövergång skett till enkammarriksdag, och ett nytt valsystem införts. Vidarehar förslag framlagts till ett särskilt stöd till dagspressen, vilket kommeratt behandlas senare vid årets riksdag. Utskottet finner tiden nu vara mogenför den översyn av fördelningsreglerna, som förutsattes vid det statligapartistödets tillkomst. Dennaöversyn bör ske med skyndsamhet. Som förutsattes bör den varaförutsättningslös men ha som utgångspunkt de ovan nämnda fyra grundprinciperna.För en allsidig bedömning av partistödets storlek och fördelning är det avvikt att i görligaste mån få kunskap om hur partistödet använts ochhur partierna nått allmänheten med sin information. Sju ledamöter (3 c, 2 fp, 2 m) ansåg i enreservation, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionernaborde dels besluta att utöver det i statsverkspropositionen föreslagnapartistödet skulle utgå ett grundbidrag på till varjeriksdagsparti som erhållit utjämningsmandat och dels hos Kungl. Maj:t anhållaom förslag tiU riksdag till regler om avtrappat grundbidrag förpartier som inte erhåUit utjämningsmandat. I motiveringen framhöllreservanterna att vissa grundläggande kostnader för partierna i stort sett äroberoende av hur många riksdagsplatser de har. Det ansågs därför angeläget,att ett grundbidrag infördes. Starka skäl talade vidare enligt reservanternaför att del av grundbidrag borde kunna utgå för parti som fått ett stort antalröster men inte erhållit den andel av val-manskåren som berättigade tillutjämningsmandat. Riksdagenbiföll utskottets hemställan som bl. innebar en anhållan hos Kungl. Maj:t omen allsidig översyn av gäUande regler för det statliga partistödet i enlighetmed vad utskottet anfört (rskr 1971: 95). riksdag hemställde hos Kungl. Maj:t (KU1968: 33, rskr 34 om utredning av frågan om rätt för kommun att bevilja anslagtill politiskt parti för informationsverksamhet. KU 1972: 27 5 Vid riksdag framlades propositionen 1969:126 med förslag till lag om kommunalt partistöd. I propositionen föreslogs, attprimär-och sekundärkommuner genom en särskild lag skulle tUläggas befogenhetatt lämna ekonomiskt bidrag till politiskt parti, som beslut ombidrag avsåg var representerat i kommunens fullmäktige resp. landstinget.Beslutet skulle enligt lagförslaget innehålla, att bidrag utgår till varjesådant parti med samma belopp för varje plats som partiet hadei fullmäktige resp. . I anslutning till propositionen väcktes ettflertal motioner med olika yrkanden. Isitt utlåtande godtog utskottet (KU 1969: 36) i huvudsak det framlagdaförslaget. Beträffande fördelningen av partistödet anfördes, att starka skältalade för att stödet borde utgå som ett för alla partier lika stortgrundbidrag. Det uttalades att åtskilliga av partiernas kostnader förinformationsverksamhet är oberoende av partiernas storlek. Enligt utskottetsmening var en konstruktion med grundbidrag bättre än propositionens förslagägnad att åstadkomma en aktiv informationsverksamhet och därmedvidareutveckling av den kommunala demokratin. Grundbidragen borde lämpligenutgöra en fjärdedel av det totala bidragsbeloppet. Utskottet hemställde ombifall till ett i enlighet med utskottets berörda ställningstaganden ändratlagförslag. reservation av tio ledamöter (s) yrkades helt bifall till propositionen. Det förslag, som framlagts genom förevarandeproposition, har utarbetats i anledning av en framställning av förraåret, vilken tillkommit på utskottets förslag. Bakgrunden är de politiskapartiernas betydelse och ansvar för information och debatt om de kommunalafrågorna. Utskottettillstyrker att kommunerna ges rätt att lämna bidrag tiU politiska partier påsätt föreslås i propositionen och avstyrker sålunda motionen II: 1231, i vilken yrkats avslag på propositionen. Då det gäller dennärmare utformningen av regler om kommunalt partistöd är det angeläget attfasthålla utgångspunkten, att syftet är att öka medborgarnas möjligheter tillinformation, inte att gagna partierna i och för sig. Det är också naturligt attinte utan starka skäl, som direkt anknyter till de kommunala förhållandena,göra avvikelser från vad som gäller i fråga om det statliga partistödet. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna I: 1064och II: 1227, i vilka föreslagits att bidrag skall kunnautgå även för valår till parti som då inte är men genom valet blirrepresenterat i den kommunala församlingen. Utskottet finner också att enfördelning av bidragen i direkt proportion till antalet mandat är bestämt attföredraga från den angivna utgångspunkten. De förslag om att en viss del avanslagen skall fördelas lika meUan partierna som grundbelopp, vilka framförts iövriga motioner, bör sålunda avvisas. Utskottet vill särskilt erinra om attdet som skäl mot en sådan konstruktion av det statliga partistödet anfördes,att den skulle gynna partisplittring. Denna synpunkt är giltig även i dettasammanhang. Vid 797/ års riksdag yrkades i motionerna 1971: 541 (fp)och 1971: 549 (m) införande i lagen om kommunalt partistöd av regler om grundbidrag.Utskottet framhöll i sitt betänkande (KU 1971: 28) bl. a. att sammahuvudprinciper borde gälla för det kommunala partistödet som det statliga.Frågan om reglerna för det kommunala partistödet borde därför enligt utskottetupptas till övervägande gemensamt med fördelningsreglerna för det statligapartistödet. Med hänsyn härtill hemställde utskottet i anledning av motionernaom en översyn av lagen om kommunalt partistöd i enlighet med vad utskottetanfört. Sju ledamöter (3 c, 2 fp, 2 m) ansåg i en reservation, attriksdagen borde anhålla hos Kungl. Maj:t om förslag tiU riksdag omändrade regler för kommunalt partistöd i syfte att införa grundbidrag. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1971: 96). Maj:ts bemyndigandeden tUlkallades partistödsutredning (Ju 1971: 4) meduppdrag att göra en översyn av reglerna om statligt och kommunalt partistöd.Utredningen har parlamentarisk sammansättning med representation av samtligafem i företrädda partier. utfärdade utredningen enpresskommuniké av följande lydelse: Utredningenhar enat sig om följande förslag: partistödsutredning, som tillsattes ,har i uppdrag att utreda omfattningen och konstruktionen av det statliga stödettill partierna. F. n. utgår dylikt stöd till politiskt parti, som deltagit i senasteval tUl och därvid vunnit mandat, med . per mandat ochkalenderår. För /72 har för ändamålet anvisats 24,5 milj. kr.Härutöver utgår ett kanslistöd om sammanlagt c:a 1,5 milj. kr. med 3 500 och . per mandat till partier som representeras resp. ej representeras iregeringen. Utredningen har vidare att utreda konstruktionen av detprimär- och landstingskommunala partistödet. Därvid har förutsatts att kommunernaoch landstingen Uksom själva beslutar om stödets omfattning. Det primärkommunala stödet uppgår enligt de utredningar,som utredningen gjort , till 28 milj. kr. Från landstingen erhåller partiernastöd med 12 milj. kr. eUer tillhopa c:a 40 milj. kr. Totalt utgår således avallmänna medel stöd till partierna med 66 milj. kr. Grundläggande för utredningens stäUningstaganden har varitföljande principer, av vilka punkterna 14 finns intagna i utredningens direktivoch redan gäller: Bidrag bör utgåendast till parri som har ett inte obetydligt stöd i väljaropinionen,manifesterat i aUmänna val. Bidragen börberäknas schematiskt och fördelas enligt fasta regler, som inte tillåter någonskönsmässig prövning. Bidragensstorlek bör stå i relarion rill partiernas styrka. Någon offentligkontroll av hur medlen används bör inte förekomma. Största möjUgaenighet om bidragens omfattning och konstruktion bör eftersträvas. Utredningen har enats om följandehuvudpunkter: Det statligaparristödet som i stort sett varit oförändrat sedan det infördes uppjusteras från . per mandat och kalenderår dll . Som ettkomplement till det nu utgående kanslistödet införs ett grundstöd å 1,5 milj.kr. rill i representerat parti som uppnått av rösterna vidsenaste val. Kanslistödet kvarstår i övrigt oförändrat. Till parti somej representerats i utgår partistöd med så många mandatbidrag (ä .) som partiet har tiondels %-enhe-ter röster av väljarkårenvid senaste val. Parti, somrepresenterats i med enstaka mandat men ej nått avrösterna, erhåller partistöd enhgt punkt 1 och 3 ovan, dock högst sammanlagt 14mandatbidrag. I kanslistöd erhåller sådant parti dels stöd per erhållna mandati , dels lika många fjortondedelar av grundstödet som antalet mandat iriksdagen, Förunderlättande av partiernas planering av sin verksamhet och med hänsyn tillpersonalens anställningstrygghet införes viss utjämning i tiden av det statligaparti- och kanslistödet enligt punkterna 14. I konsekvensmed ställningstagandena rörande det statliga partistödet blir det primär- ochlandstingskommunala partistödets konstruktion oförändrad. De nya reglernaom statligt stöd till partierna träder i kraft , vilket innebäratt halvt mandatbidrag och halvt grundstöd enligt punkterna 1 och 2 utgår tillriksdagspartierna för . Reglerna i punkt 5 ang. utjämninggäller dock fr. o. m. nästkommande val. Nuvarandeparti- och kanslistöd utbetalas enligt olika regler. a, av administrativaskäl föreslås att samtliga statliga stödformer utbetalas direkt till parriernasriksorganisationer, om inte vederbörande parti beslutar på annat sätt. Ovanståenderegler skall gälla även under kommande mandatperiod, oberoende av valutgång. Partistödet som infördes har ipraktiken varit oförändrat . Utredningen uttalar önskemålet att enomprövning av utgående belopp inom partistödet och kanslistödet sker medkortare intervaller, varvid relationerna mellan beloppen förutsättsoförändrade. Frågan om pressens betydelse förden politiska opinionsbildningen har i enlighet med direktiven diskuteratsinom utredningen. Sedan proposition lagts beträffande presstöd, har utredningenförutsatt att pressfrågan löses i samband med behandling av dennaproposition och därav föranledda motioner. KU1972: 27 8 Totalt innebär utredningens förslagen ökning av det statliga stödet till partierna med 12,75 milj. kr. Utredningen som är helt enig omovanstående förslag består av landshövding , ordförande,riksdagsman (), partisekreterare (), riksdagsmanKarl (), partisekreterare (vpk), riksdagsman () och riksdagsman (). Expert i utredningen är avdelningsdirektörUlf och sekreterare avdelningsdirektör . Efter framställning av tillkallades partistödsutredning (Ju 1971:4) för översyn avreglerna om statligt och kommunalt partistöd. I utredningen ingår företrädareför samtliga fem, i representerade parrier. Utredningen har den 7april 1972 enats om vissa huvudprinciper, som återgetts i det föregående. Dessatillgodoser i det väsentliga motionärernas synpunkter. Utskottet har inhämtatatt en proposition på grundval av partistödsutredningens förslag kommer attföreläggas årets höstriksdag. I avvaktan på behandlingen härav bör enligtutskottets mening anslag till statligt partistöd nu beviljas enligt Kungl.Maj:ts förslag och förevarande motioner inte föranleda någon åtgärd. 1. förklarar motionerna 1972: 169, 1972: 390,såvitt avser hemställan punkt 2, och besvarademed vad utskottet anfört, 2. med bifall tiU Kungl.Maj:ts förslag till Bidrag till politiska partier för /13 under andra huvudtiteln an visar ett förslagsanslag av . Närvarande: herrar i Luttra (c), (),(), HerneUus (m), (), herrar i (s), (). (), i (c), "i (m), i (s), (). Fiskesjö (c), i (s) och ().