bet · FV01KU22 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:22 betänkande i anledning av motionerom offentliga utfrågningar i utskott. I detta betänkande behandlas motionen 1972:98 av herrar () och UUsten (fp); motionen 1972:291 av m. fl. (fp) i viss del(hemställan punkt B); samt motionen1972:396 av (). i motionen 1972:98: "att hos Kungl, Maj:themstäUer om förslag tUl offentliga utskottsutfrågningar i densvenska "; i motionen 1972:291 i här aktuell del: "att riksdagenfattar beslut om införande av ett system med offentliga utskottsutfrågningar iriksdagen i enlighet med vad som anförs i motionen"; i motionen 1972:396: "att genom studium påort och ställe skaffar information om det utskottsarbete i det engelskaparlamentet som sker under offentlighet". Gällande ordning m. m. Utskotten sammanträder av ålderinom stängda dörrar. finns en uttrycklig bestämmelse härom i 28 §riksdagsstadgan (KU 1970:48 och 1971:2). Principen om slutna sammanträden kanvidare sägas indirekt framgå av vissa stadganden. Hit hör bestämmelsen omtystnadsplikt i 48 § riksdagsordningen och stadgandet i 2 kap, 6 §tryckfrihetsförordningen om när protokoU hos bl. a. utskott skallanses upprättade och därmed offentliga. I fråga om kammarens sammanträden är principen denmotsatta: kammarsammanträde skall som regel vara offentligt. Enligt 56 §riksdagsordningen äger Konungen bestämma att sammanträde, vid vilket skalllämnas muntligt meddelande till , skall hållas inom lyckta dörrar. I 2§ riksdagsstadgan slås fast att plena eljest är offentliga, om inte kammarenför särskilt fall beslutar annat. I paragrafen tilläggs att utsändning i radiooch television av kammarens förhandlingar får ske efter medgivande avtalmanskonferensen. 1 1972.4 saml. Om särskilda skäl föreligger ägerutskott, med stöd av 28 § riksdagsstadgan, medge att även annan än ledamot,suppleant och tjänsteman är närvarande vid utskottssammanträde. Sedan 1971föreligger inte något hinder mot att utskott medger också statsråd tUlträdetill utskottssammanträde. I samband med tillkomsten av den ändring iriksdagsordningen, varigenom det tidigare gäUande förbudet för statsråd attnärvara i utskott slopades (jämför 44 § första stycket riksdagsordningen),uttalade (1970:27 s. 9) att statsråd får instäUa sigendast på begäran av vederbörande utskott och endast för att lämna upplysningaretc, men inte för att delta i överläggning med utskottet. Beträffande utskottens möjligheter att inhämta uppgifterutifrån gäller enUgt 47 § rUcsdagsordningen att Konungenunderställda myndigheter samt domstolar skall tillhandagå med upplysningar ochyttranden, som begärs av utskott. De äger dock hänskjuta sådanbegäran till regeringens avgörande. Utskotts hänvändelse enligt lagrummet skallavse myndigheten som sådan, inte enskild tjänsteman, 1 förarbetena tiU det nyastadgandet uttalades (SOU 1969:62 s, 91) att det bör vara möjligt för utskottetatt föreskriva, huruvida upplysning eller yttrande skall lämnas skriftligeneller muntligen vid sammanträde med utskottet; det förra antogs bli detregelmässiga, I fråga om utskottens kontakter med enskUda personer, företag ochorganisationer saknas författningsbestämmelser. I utskottets betänkande 1967:17 finns en redogörelse förrättsläget i de ovan berörda hänseendena, för den historiskabakgrunden tiU ordningen i fråga om offentligheten i , för praxisrörande utomståendes deltagande i utskottssammanträden, för tillämpningen ipraxis av de mot nuvarande 47 § riksdagsordningen svarande, äldrebestämmelserna i 46 § samma lag och för vissa tidigare överväganden angåendeutskotts möjligheter att inhämta uppgifter utifrån. Här hänvisas tUl dennaredogörelse. Frågans tidigare behandUng i I motioner vid riksdagbegärdes "sädana åtgärder att den nu arbetande grundlagberedningen kommeratt utreda förutsättningarna för regler om rätt till offentliga utskottsförhör('hearings') i ". Utskottet(KU 1967:17) yttrade för egen del: Ätt på sätt i förevarande motioneråsyftas ge utskotten möjlighet att även hålla offentliga sammanträden, främstför utfrågning av inkallade personer, skuUe enUgt utskottets mening intemedföra några fördelar för arbete. Den nuvarande ordningen har visatsig fungera så väl, att någon ändring ej är påkaUad. Utskottet finner inte skälför en utredning utan hemställer om avslag på motionerna. Utlåtandet var enhäUigt och godkändes av kamrarna.Motioner med samma syfte väcktes även vid riksdag. Utskottet uttaladedå (KU 1968:24): I sitt utlåtande övermotioner med samma syfte som de förevarande förklarade sig utskottet inte finnaskäl för en utredning i ämnet. Utskottet kaninte heller nu tUlstyrka, att något utredningsuppdrag lämnas på sättmotionärerna hemställer. Hinder bör emellertid inte föreligga förgrundlagberedningen att, om den skulle finna det motiverat, uppta även dennafråga till övervägande vid den översyn av arbetsformer med sikte påen ny riksdagsordning som pågår. Utskottet hemställer att avslårmotionerna. Blank reservation avgavs av enledamot (s). Motionerna avslogs av , 1 samband med behandlingen av proposition med förslag tillgrundlagsändringar avseende ny utskottsorganisation för behandlade1970 års riksdag motioner om offentlighet i utskotten. Utskottet yttrade idenna del (KU 1970:27): Motionerna 4) tar upp den avriksdagen 1967 och 1968 behandlade frågan om viss offentlighet iutskottsarbetet. Grundlagberedningen har uttalat, att denna fråga icke kunnatbehandlas i detta sammanhang men att den kommer att prövas under det fortsattautredningsarbetet. Med hänsyn till vad grundlagberedningen sålunda anförtavstyrker utskottet motionerna 4), Fyra ledamöter (alla fp) avgavreservation på denna punkt. Vid riksdag väcktes tremotioner med yrkanden om att gmndlagberedningen skuUe få i uppdrag att under1971 lägga fram förslag om offentliga utskottsutfrågningar respektive attpåskynda utredningen i frågan. Utskottet anförde i sitt avstyrkande yttrande(KU 1971:17): Vid behandlingen av motioner medsamma syfte års riksdag hänvisade utskottet tillgrundlagberedningens uttalande att frågan om viss offentlighet iutskottsarbetet skulle komma att prövas under det fortsatta utredningsarbetet.Enligt vad utskottet erfarit avser grundlagberedningen att redovisa sittställningstagande med ett förslag . Utskottet finner därför inte skälatt nu påskynda utredningen. Reservation avgavs av fem ledamöter(2 fp, 2 m, 1 c). Reservanterna uttalade att det vore rimligt om en tredjedelav ett utskotts ledamöter hade rätt att påfordra att en utfrågning hälls iutskottet, att en viss person inkallas och att utfrågningen skall varaoffentlig. De föreslog att grundlagberedningen skulle få i uppdrag att under1971 lägga fram förslag om offentliga utfrågningar på sätt reservanterna hadeskisserat. följde utskottet och avslog motionerna. Grundlagberedningen behandlarfrågan om offentlighet inom utskotten i sitt nyUgen framlagda slutbetänkandemed förslag tUl ny regeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15). majoritet ställer sig avvisande tUl tanken på offentlighetvid utfrågningar o. d. inom utskotten. Beredningen framhåller att de åberopadefördelarna med utskottsoffentlighet torde vara överskattade och att de i varjefall måste vägas mot nackdelarna. Beredningen befarar att ett institut medoffentliga utskottsutfrågningar skulle leda till en besvärande tidsåtgång ochmedföra andra störningar i den för riksdagsarbetet grundläggandeutskottsberedningen. Också risken för att offentliga utskottssammanträdenskulle försvaga allmänhetens intresse för kammardebatterna åberopas. I sittförslag till ny riksdagsordning upptar beredningen i 4 kap, 12 § deföreskrifter som återfinns i 28 § riksdagsstadgan. Två av beredningens ledamöter (representanterna för fp ochm) har anmält avvikande mening. De förordar att en tredjedel av ett utskottsledamöter skall få rätt att päfordra att en utfrågning inför utskottet avutomstående skall vara offentlig. Reservanterna framhåller att offentligautskottsutfrågningar skuUe bidra tUl att driva fram fler informationer och stimuleraden allmänna debatten samt stärka ställning genom att ge ökad insyni utskottsarbetet. Stadgandet i 47 § riksdagsordning om utskottsrätt att infordra yttrande från statliga myndigheter har utan ändring i sakförts över till 4 kap, 10 § första stycket i beredningens förslag tillriksdagsordning. En nyhet i förslaget är att redan en tredjedel av ledamöternai ett utskott skall kunna påkalla sådant yttrande i ett inom utskottetanhängigt ärende, dock inte från lagrådet (andra stycket i nämnda paragraf).Ett förbehåll har uppställts för att förekomma förhalning av handläggningen.Förslaget har den innebörden att annan utredning inom ett utskott kan kommatill stånd endast genom majoritetsbeslut. Beredningen är enig i nu berörd del. Motionerna tar upp spörsmålet omoffentliga utfrågningar i utskott. Inom utskottet föreligger skildaåsikter om lämpligheten av att medge sådana utfrågningar. Emellertid är attbeakta att förevarande fråga behandlas i gmndlagberedningens framlagdaslutbetänkande med förslag tiU ny regeringsform och ny riksdagsordning.Betänkandet underkastas f. n. remissbehandling. 1 avvaktan på denna kan enligtutskottets mening stäUningstagande frän sida i sakfrågan anstå tUls vidare.Av samma skäl viU utskottet inte nu förorda beslut av om besök i detengelska parlamentet för studium av utskottsoffentligheten där. På grund av det anförda hemställerutskottet att motionerna 1972:29 1,såvitt avser hemställan under B, samt inteföranleder någon åtgärd. Närvarande: herrar i Luttra (c). * (s),(). * (s), (), herrar (), iTrollhättan (s), (). (), i (m), iEskilstuna (s), (). Fiskesjö (c), Karisson i (s) och Schött(m), * Ej närvarande vid justeringen. av herrar () och (): 1 har foUcpartiet restkravet på rätt till offentliga utfrågningar i utskott. begärsen sådan reform i motionerna 1972:98 och 1972:291 (hemställan punkten B), Ocksåen reservation till gmndlagberedningens betänkande förordar denna förändringför att öka insynen i politiken, vidga intresset för och stimuleraden allmänna debatten. Att vi just nu kan gä med på att avvakta remissvaren tillgrundlagberedningens betänkande betyder inte att vi tvekar om värdet avoffentliga utskottsutfrågningar. Vi hoppas i stället att debatten kommeratt öka förståelsen för en sådan reform, I samband med grundlagsändringarnanästa år återkommer med kravet pä rätt till offentliga utfrågningari utskott.