bet · FV01UbU32 · 1972-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetiiiikande nr 1972 UbU1972: 32 betänkande i anledning av motion ominrättande av ytterligare reumatologiska undervisningskliniker. I motionen 1972:1149 av frökenPehrsson m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omåtgärder och förslag om inrättande av reumatologiska undervisningskliniker vidundervisningssjukhusen. fastställdes av statsmakterna (prop.1969:1 bil. 10 s. 295 - 309, SU 1969:46 s. 10 - 18 samt prop. 1969:35, SU1969:83). Fr. o. m. /70 tillämpas vid de medicinska fakulteterna enhelt bunden studieordning, enligt vilken läkares grundutbildning omfattar femoch . Detta innebär att de första studerande efter den nyastudieordningen avlägger läkarexamen . Efter grundutbildningen följer vidareutbildning, somomfattar dels en allmäntjänstgöring , dels specialistutbildningeller utbildning för allmän praktik. Allmäntjänstgöringen skall fullgöras som läkare iunderordnad ställning. Tiden fördelas så att för varderamedicin, kirurgi och öppen vård avsätts och för psykiatri tremånader. För dem som övergångsvis avlägger medicine licentiatexamenefter enligt tidigare ordning' gäller att allmäntjänstgöringenomfattar tre månaders tjänstgöring i psykiatri och sex månaders tjänstgöringinom öppen vård. Den fortsatta vidareutbildningen skall i fråga om specialistutbildningi regel omfatta tjänstgöringar under sammanlagt från cirka fyra till ochi fråga om utbildning till allmänpraktiker tjänstgöringar under tre år.Härunder skall läkaren följa viss systematisk undervisning. Ändringen av läkarutbildningen bars upp avgrundtanken att läkarnas vidareutbildning skulle inordnas i den allmännasjukvårdsplaneringen. Läkarnas vidareutbildning skall därvid utformas som ettled i en strävan efter en balanserad expansion av sjukvårdens olika grenar. Detframhölls i detta sammanhang att viktiga områden som behövde byggas ut var denöppna vården utanför sjukhusen, den psykiatriska vården och långtidssjukvården. Ett program lades fram för användningen avläkartillskottet i landet fram . 14 saml Nr 32 Läkarresurserna skulle liksomövriga sjukvårdsresurser inriktas på att tillgodose patienternas olika behov avsjukvård. Praktiskt taget alla nya läkare förutsattes gå igenom vidareutbildninggenom tjänstgöring i offentlig sjukvård. Antalet tjänster som kan utnyttjas förvidareutbildning skall motsvara antalet läkare somefterfrågar sådan utbildning. Dessa tjänster skall vara fördelade påsjukvårderis ohka sektorer så, att de svarar mot det förutsebarasjukvårdsbehovet. Genom ett sådant system skulle läkarresurserna kunnakanahseras till de områden där de bäst behövs. Frågan om konstruktionen av läkartjänsterna m. m. krävdeemellertid fortsatt utredningsarbete, vilket uppdrogs åt socialstyrelsen.Socialstyrelsen har därefter genom den s.k. läkartjänstutredningen utrettfrågan och avlämnat läkartjänstutredningens betänkande"Läkartjänster. Konstruktion, behörighet, tillsättning m. (SOU1971:68). Förslag grundade på betänkandet har förts fram i propositionen1972:104. I kungörelsen med tillämpningsföreskriftertill lagen om behörighet att utöva läkaryrket (SFS 1969:422)har Kungl. Maj :t förordnat att reumatiska sjukdomar eller reumatologi är enegen specialitet med fastställda krav på utbildning för att vederbörande skallkunna erhåUa bevis om specialistkompetens i ämnet. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna från , universitetskanslersämbetet (UKÄ) sombifogat yttranden från rektorsämbetena och de medicinska fakulteterna viduniversiteten i , , och samt ochhögskolan i - samt . erinrarom att självständiga reumatologiska undervisningskliniker finnsi och och att det sålunda är de medicinska utbildningsorternaUppsala, , och som saknar sädana kliniker. Beträffandedessa fyra senare orter framhåller förbundet att reumatolo-gisk khnik ingår iutbyggnadsplanerna för i , att det vid Sahlgrenskasjukhuset i finns en reumatolo-gisk avdelning med 27 vårdplatser inommedicinska kliniken II och att det för denna finns en överläkare, att det vidregionsjukhuset i finns 20 platser för reumatologi inom medicinskakliniken och 30 platser inom och att för dessa finns vidmedicinska kliniken en biträdande överläkartjänst och vid överläkartjänst samt att vid lasarettet i finns reserverade 60 platserför reumatologi inom medicinska kliniken och att en särskild överläkartjänsthar utannonserats. Sjukvårdens behov har således beaktats vid samtligalärosäten, men olika organisatoriska lösningar har valts. 1 två fall har reumatologin ställning som självständig khnik och i övrigaär den subspeciaUtet och som sådan inordnad inom invärtesmedicinsk ellerortopedisk klinik. Enligt gällande författningar kan verksamheten inom sådansubspecialitet ledas av särskild överläkare, vilket även är förhållandet inågra fall. framhåller att den ökade resurstilldelningtill en specialitet, som blir följden av dess representation vidundervisningssjukhus genom särskUd klinik, givetvis har stor betydelse förundervisningen. Förbundet betonar att status som subspecialitet ingalundabehöver utesluta en fullvärdig undervisning i samband med grundutbildning ochanför vidare: Huruvida ytterligareundervisningskliniker skall tillkomma är således en fråga om de reumatologiskavårdresurserna vid vissa undervisningssjukhus skall brytas ut ur den nuvarandeklinikorganisationen och om reumatologin skall tilldelas ökade resurser förforskning och undervisning. Som motiv för en sådan förändring kan åberopasdels forskningens, dels undervisningens behov. En bedömning av forskningensbehov torde i första hand ankomma på universitetskanslersämbetet ochsocialstyrelsen. Eventuell tillkomst av nya undervisningskhniker för att skapautökade forskningsresurser är således en statlig angelägenhet, som styrelsen ioch för sig inte har anledning att motsätta sig, därest den skulle anses befogad. Beträffande behovet för vidareutbildning vill styrelsenframhålla, att det här i första hand rör sig om en dimensioneringsfråga, som ärberoende av det framtida behovet av specialister på detta område. För att rättkunna bedöma omfattningen av detta behov krävs en från såväl medicinska somsjukvårdsorganisatoriska utgångspunkter mera medveten analys, grundad både påsjukvårdshuvudmännens och bedömning av möjlig och lämpligkapacitetsutveckling. Reumatologins behov får därvid självfallet inte sesisolerat utan infogas i ett prioriteringssammanhang, som medger en överblickav den totala medicinska, personella och ekonomiska utvecklingen. I "Råd och anvisningarangående Planeringen av reumatologisk vård", vilka socialstyrelsenutfärdade i början av är 1970, har styrelsen framhållit behovet av enförstärkning av undervisnings- och forskningsresurserna i reumatologi vidundervisningssjukhusen. I dessa råd och anvisningar, till vilka socialstyrelsenhänvisar i sitt remissyttrande, har styrelsen därtill förordat attreumatologiska kliniker inrättas vid samtliga regionsjukhus. Från dessa kUnikerskall information om forskningsresultat och behandlingsprinciper spridas inomregionen. Klinikerna har också till uppgift att medverka i vidareutbildningenav läkare inom specialiteten reumatologi samt att möjliggöra forskning inomämnet. Vidare framhålls möjligheten att till internmedicinska kliniker vid centrallasarettenknyta reumatologiska enheter. Mot bakgrund av ifrågavarande råd ochanvisningar prioriterar tjänster för verksamhetsområdetreumatologi inom ramen för gällande program för inrättande av läkartjänster. Inom UKÄ har ärendet behandlats avfakultetsberedningen för medicin, odontologi och farmaci. uppfattning i avvägningsfrågan och framhåller att behovetav förstärkning av insatser på utbildningssidan successivt torde kunnatillgodoses genom initiativ och dispositioner inom ramen av de resurser somstår till förfogande. Fakultetsberedningens yttrande är av följande lydelse: Demedicinska fakulteterna har i sina yttranden väl dokumenterat behovet avinsatser på det reumatologiska området. Detta måste dock -som påpekas i vissa remissyttranden avvägas mot förstärkningar på andra områden. En sådan avvägning skerregelbundet i samband med UKÄ:s årliga anslagsframställningar och i dettasammanhang redovisade långtidsbedömningar avseende bl. a. uppbyggnaden av högretjänster. Även när det gäller ökade insatser på utbildningssidan måsteavvägning ske mot andra subspecialiteter inom huvudämnet internmedicin. Inom det nu aktuella området förefaller sjukvårdsbehovetvara förhållandevis väl tillgodosett dels genom att särskilda reumatologiskasjukvårdsenheter finns inrättade (eller planeras) på samtliga läroorter menframför allt genom resurser i den allmänna sjukvårdsorganisationen. Dessutomfinns vid två läroanstalter inrättade högre tjänster (biträdande professur) i reumatologi.Enligt fakultetsberedningens bedömning kan härigenom såväl grundutbildningenssom forskar- och vidareutbildningens behov på det aktuella området tillgodosespå ett acceptabelt sätt. har läkarutbildningskapacitetensuccessivt byggts ut och beräknasnytillskottet av läkare uppgå till ca I 000 , innebärande bl. a. attantalet läkare ökar från ca 11 1970 till ca 16 1975. Senast harläkarutbildning startats i . 1 och med tillkomsten av medicinskafakulteten där har vi nu i landet sex medicinska fakulteter, nämligen förutomfakulteten i de medicinska fakulteterna i , , ,och . finns endast på två av de nämnda sexorterna, nämligen i och i , självständiga reumatologiska klinikermed ordinarie lärarbefattningar. Det bör i sammanhanget påpekas att det ävenvid i vilket ej är undervisningssjukhus - finns enklinik för reumatologisk vård. Vad beträffar återstående medicinska utbildningsortersaknar såväl självständig reumatologisk undervisningsklinik somspecialavdelning för reumatologi inom den medicinska khniken på Akademiskasjukhuset. Sådana specialavdelningar för reumatologi finns däremot i ,och . I motionen 1972: 1149 påpekas att det finns många i vårtland som Uder av reumatiska sjukdomar och att det därför är angeläget attresurserna förstärks. Motionen utmynnar i förslag om att självständigareumatologiska undervisningskliniker skall inrättas vid de medicinska lärosätensom nu saknar sådana khniker. Som framgår av i det föregåenderefererade remissyttrande meddelade styrelsen råd ochanvisningar för planeringen av reumatologisk vård. Styrelsen framhåller att detpågår en utbyggnad av den reumatologiska vården enligt denna plan,vilken syftar till bl. a. att speciella reumatologiska kliniker skall varainrättade vid samtliga regionsjukhus, att vid centrallasaretten behovet avreumatologisk specialkunskap skall tillgodoses inom invärtesmedicinskaklinikens ram samt att den öppna vården för reumatiskt sjuka skall byggas ut.Ett väsentligt led i strävandena att söka förbättra situationen för dem somdrabbas av reumatiska sjukdomar är vidare den prioritering av läkartjänsterför verksamhetsområdet reumatologi som enhgt remissyttrandetgör inom ramen för gällande program för inrättande av läkartjänster. Utskottet, som anser det betydelsefullt att de avsocialstyrelsen uppställda målen uppnås, vill i anledning av motionsyrkandetframhålla att det reumatologiska ämnesområdet inte kan behandlas friståendeutan att man vid planeringen måste beakta konsekvenserna för andra specialiteter.Utskottet har inte möjlighet att överbhcka dessa konsekvenser. Med hänsynhärtill och då enligt universitetskanslersämbetets uppfattning såvälgrundutbildningens som forskar- och vidareutbildningens behov på ettacceptabelt sätt kan tillgodoses inom ramen av de resurser som står tillförfogande, är utskottet för sin del inte berett att ställa sig bakom det imotionen framförda förslaget att skaU fatta ett beslut av innebördatt de reumatologiska vårdresurserna vid vissa undervisningssjukhus skallbrytas ut ur den nuvarande eller planerade klinikorganisationen. attriksdagen avslår motionen 1972:1 149. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), i (s),Nordstrandh (m), i (s), i (s), (), (), (), i (vpk), fruSöder (c), i (fp) och fröken i (c).