bet · FV01JuU6 · 1972-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1972 JuU 1972:6 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 gjordaframställningar om anslag för /73 till kriminalvården jämtemotioner. Maj:ts bemyndigande (Ju 1971:9) har sakkunniga tillkallats för att utreda behovet av reformer inomkriminalvården m. m. Idirektiven för de sakkunniga kriminalvårdsberedningen erinras om detreformarbete som pågått inom kriminalvården, framför allt iolika kommittéer, såsom fångvårdens byggnadskommitté, kommittén föranstaltsbehandling inom kriminalvården (KAIK), tillsynsutredningen,narkomanvårdskommittén och kommittén för kriminologisk behandlingsforskning. Dereformer som kan komma att aktualiseras har, sägs detvidare, ett starkt inbördes samband, och det anges som nödvändigt att tillseatt insatserna inom kriminalvården görs med en bestämd målsättning och efterenhetUga riktlinjer. En prioritering måste också ske mellan de olika åtgärdernainbördes och i förhållande till de kräv som ställs på resursförstärkningar påandra områden av samhällsbyggandet. Beredningen bör enligt direktiven göra uppen plan för det fortsatta reformarbetet inom kriminalvården. Planeringen bör iförsta hand ge underlag för ställningstaganden till aktuella reform- ochresursbehov, men planeringsarbetet bör också sättas in i ett mera långsiktigtperspektiv på kriminalvårdens målsättning och innehåll. I detta syfte börberedningen gå igenom framlagda utredningsförslag och bedöma angelägenhetsgradenav aktualiserade reformer. Beredningen skall i första hand bedöma de meranäraliggande resursbehoven inom kriminalvården, särskilt vad avser en avvägningav behovet av insatser inom å ena sidan anstaltsvården och å andra sidanfrivården. Utredningsarbetet bör bedrivas i sådan takt att resultatet kanredovisas . JuU1972: 6 2 Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts i proposi tionen 1972: 1, bilaga 4, under punkten (s. 70 och 71) framlagda förslag samt hemställer att tillKriminalvårdsstyrelsen för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten F2(s. 73 75) föreslagit att till Fångvårdsanstalterna för /73 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1972: 177 av i (fp)hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att Samarbetsorganet för bekämpandeav narkotikamissbruk (eller annat lämpligt organ) får i uppdrag att tainitiativ, som kan erfordras för anordnande av särskilda vårdåtgärder avseendenarkomaner i kriminalvårdens anstalter. I motionen 1972: 309 av herrar Henmark (fp) och () hemställes att beslutar att utöver i statsverkspropositionenupptagna belopp sammanlagt . ställes till kriminalvårdsstyrelsensförfogande för i motionen angivna ändamål (andlig vård inom kriminalvårdensanstalter). 1 motionen 1972: 313 av herrar Ringaby (m) och () hemställes att Kungl. Maj:t i anledning av vad som anförts i motionenomedelbart föranstaltar om överläggningar med fångvårdspersonalen i syfte attförbättra dess arbetssituation och öka dess medinflytande i fångvårdsfrågor. 1 motionen 1972: 429 av m. fl. (m) hemställessåvitt nu är i fråga att till Fångvårdsanstalterna för budgetåret1972/ 73 anvisar ett förslagsanslag av . 1 motionen 1972: 431 av m. fl. (c) hemställessåvitt nu är i fråga att till Fångvärdsanstalterna för budgetåret1972/ 73 anvisar ett med . i förhåUande till Kungl. Maj:ts förslagförhöjt förslagsanslag av . I motionen 1972: 897 av i (m)hemställes såvitt nu är i fråga att hos Kungl. Maj:t begär enöverflyttning av huvudmannaskapet för utbildningsverksamheten inom anstalternatill (yrkande 1). Maj:ts förslag under förevarande punkt innefattarmedel för tjänster vid nya frigångshem i och samt vid en nyfrigångsavdelning vid ungdomsanstalten Roxtuna. För den befintiigaanstaltsorganisationen har medel beräknats för punktvisa förstärkning- JuU 1972: 6 3 ar,omfattande tillhopa 24 tjänster, varav 18 som vårdare. Medel har ocksåberäknats för ytterligare åtta tjänster som förman och nio som vårdare för attmöjliggöra tillämpningen av beslutade, mer generösa permissionsregler och föratt åstadkomma förbättrade besöksförhållanden. För samma ändamål har härutöverskett en anslagsuppräkning med 1 milj. kr. Ett mindre belopp har vidareberäknats för försöksverksamhet med s. k. terapeutiskt samhälle. Totaltomspänner de av Kungl. Maj:t föreslagna förstärkningarna ca 4 milj. kr.,innefattande medel för i runt tal 60 tjänster. Erforderliga medel frigörs genomnedläggning av fångvårdsanstalten och genom indragning av vissmedelsreserv. Med hänsyn till det antal tjänster som härigenom dras in innebärKungl. Maj:ts förslag på anstaltssidan totalt sett en minskning med 64tjänster. Imotionerna 1972: 429 och 1972: 431 har föreslagits anslagsökningar med 1,6resp. 1,9 milj. kr. Enligt den förstnämndamotionen bör anslås . för inrättande av 10 assistenttjänster i syfteatt möjliggöra ett bättre förberedande av de intagnas frigivning och 1,2 milj.kr. för inrättande av särskilda narkomanvårdsavdelningar påfångvårdsanstalterna , Kumla och Hinse-berg. Den i motionen 1972:431föreslagna anslagsökningen utöver Kungl. Maj:ts förslag är avsedd förinrättande av en narkomanvårdsavdelning på fångvårdsanstalten , för försöksverksamhetmed social träning av de på fångvårdsanstalt intagna inför utskrivningen samtför inrättande av assistenttjänster och för anlitande av psykologisk expertisi syfte att få en bättre planering av permissioner och utskrivningar. De imotionerna angivna ändamålen med de föreslagna medelsanvisningarna anknytertill förslag som framlagts och närmare motiverats i kriminalvårdsstyrelsenspetita. Anstalternasnarkotikaproblem tas också upp i motionen 1972: 177. Motionären erinrar om detstora antalet narkomaner på kriminalvårdens anstalter 1 084 personer av de intagna enligt den senaste beräkningen ochanser att regeringens samarbetsorgan för bekämpande av narkotikamissbruk (SBN)eller annat lämpligt organ bör få i uppdrag att ta initiativ till särskildavårdåtgärder. Förförstärkning av den andliga vården inom kriminalvården föreslås i motionen1972: 309 att ytteriigare . ställs till kriminalvårdens förfogande.Beloppet är avsett att möjliggöra en arvodeshöjning för ledamöterna ifångvårdsanstalternas nämnder för den andliga vården (NAV) och att täcka olikautgifter i samband med den kontakt-och trivselskapande verksamhet för deintagna som framför allt de kristna trossamfunden bedriver. Maj:ts förslagunder förevarånde punkt liksom under övriga JuU 1972: 6 4 punkterbeträffande kriminalvården präglas av stark restriktivitet. Återhållsamhetenbör ses mot bakgrund av förutom det budgetpolitiska läget i allmänhet denövergripande utredning på kriminalvårdens område som pågår inomkriminalvårdsberedningen. Avberedningens direktiv, som i sammanfattning redovisats i inledningen tilldetta betänkande, framgår att en huvuduppgift för beredningen är att göra uppen plan för det fortsatta reformarbetet inom kriminalvården, vUken kan geunderlag för ställningstaganden till aktuella reform- och resursbehov ävensomligga till grund för en mer långsiktig bedömning av kriminalvårdens målsättningoch innehåll. Som särskUt angelägen anges uppgiften att avväga behovet avinsatser inom å ena sidan anstaltsvården och å andra sidan frivården. Ävenom de förstärkningar som föreslås i motionerna i och för sig synes välgrundade,finner utskottet övervägande skäl tala för att beredningens arbete inte börföregripas genom punktvisa insatser utöver dem som innefattas i Kungl. Utskottet har därvid särskilt beaktat att det bör vara till fördelatt de i motionerna upptagna spörsmålen prövas och vägs mot andra förslag iberedningens mer vittomfattan- . de och långsiktiga perspektiv. Hänsyn harockså tagits till att resultatet av beredningens arbete enligt direktiven börföreligga under innevarande halvår. Utskottetavstyrker således motionerna 1972: 429 och 1972: 431 såvitt gäller förevarandeanslag. Medhänsyn till beredningens utredningsarbete avstyrkes också motionen 1972: 177. Beträffandeförslaget i motionen 1972: 309 om en förstärkning av den andliga vården börframhållas att den religiösa verksamheten vid fångvårdsanstalterna övervägtsav KAIK, som funnit (SOU 1971: 74, s. 141) att nämnderna för den andliga vården(NAV) haft en väsentlig betydelse för vårdarbetet på anstalterna. KAIK harockså förutsatt att nämnderna i fortsättningen kommer att bedriva sammaverksamhet som . Huruvida verksamheten bör prioriteras i förhåUandetill andra re-surskrävande behov bör prövas i samband med de fortsattaövervägandena i anledning av KAIK:s förslag. Den i motionen upptagna,speciella frågan om en höjning av NAV-ledamöternas arvoden innefattas i denallmänna omprövning av arvoden för bisysslor som f. n. sker inomfi-nansdepartemenlet. Den andliga vården inom fängelserna kommer enligt vadutskottet erfarit också att behandlas i det betänkande som beredningom stat och kyrka kommer att avge innevarande år. På dessa skäl avstyrkerutskottet motionen 1972: 309. Imotionen 1972: 897 föreslås att huvudmannaskapet för utbildningsverksamheteninom fångvårdsanstalterna överflyttas från tillarbetsmarknadsstyrelsen. Därigenom skulle enligt motionären överslussningentill det mer normala arbetslivet efter frigivningen JuU1972: 6 5 underlättas och också skapas större enhetiighet, eftersomAMS har betydande uppgifter på utbildningssidan inom ramen förfrivården. Utskottet vill erinra om att isamband med sin omorganisation 1969 fick en särskild arbetsvärds- ochutbildningsenhet, varigenom möjligheterna att genom centrala åtgärder verka fören effektiv praktisk och teoretisk utbildning av de intagna förbättrades.Styrelsens strävanden på utbildningssidan är inriktade på att undervisning ochutbildning vid fångvårdsanstalterna i största möjliga utsträckning skall skeunder medverkan av det allmänna utbildningsväsendet. Ett vidsträckt samarbetehar därför etablerats med såväl som arbetsmarknadsstyrelsen.I verksamheten deltar också de frivilliga bildningsorganisationerna. Enligtvad utskottet inhämtat har samarbetet fungerat mycket bra. Mot denna bakgrundbör krävas starka skäl för en reform av det slag som föreslås i motionen.Sådana skäl har inte anförts av motionären. Utskottet avstyrker därförmotionsförslaget. Motionen 1972: 313 tar upp fångvårdspersonalens situation.Motionärerna anser att i debatten om kriminalvården de intagna och vissa extremaorganisationer får stort utrymme för att föra fram sina synpunkter, medanvårdpersonalen, som arbetar under utomordentiigt svåra förhållanden, sällanfår komma till tals. I motionen hemställes att Kungl. Maj:t skallföranstalta om överläggningar med personalen i syfte att förbättra dessarbetssituation och öka dess medinflytande. Utskottet är medvetet om de stora svårigheteranstaltspersonalen på många håll möter i sitt ansvarsfulla och ofta mycketotacksamma arbete. Svårigheterna har accentuerats genom den förändring ianstaltsklientelet som bl. a. den vidgade användningen av kriminalvård ifrihet har medfört. Bland de intagna finns numera i ökad utsträckning gravtkriminellt belastade, fysiskt nedgångna och psykiskt avvikande människor somär i särskilt behov av omvårdnad och tillsyn. Även inslaget av avanceradedrogmissbmkare är stort och har bidragit till att framför allt vård-ochtillsynspersonalens uppgifter blivit mer arbetskrävande och svårbemästrade. Mot denna bakgrund ser utskottet med tillfredsställelseatt tillsynsutredningen (Ju 1967: 69), som har att utreda behovet avtillsynspersonal vid fångvårdsanstalterna, genom tiUäggsdirektiv fått i uppdragatt undersöka hur kravet på ökad säkerhet och trygghet i tjänsteutövningen kankomma att påverka personalbehovet på tillsynssidan. Härvid skall bl. a. prövaslämpligheten av en ytterligare differentiering av klientel eller omfördelningav personal. Det kan tilläggas att frågor rörande personalens sammansättningoch arbetsförhållanden även omfattas av det uppdrag somkriminalvårdsberedningen enligt sina direktiv har att överväga. Med hänsynhärtill finner utskottet att motionen 1972: 313 inte påkallar några åtgärderfrån sida. It 1972.7 saml. 1. att riksdagenbeträffande den andliga vården inom anstalterna, m. m. avslår motionen 1972:309 såvitt nu är i fråga, 2. att riksdagenbeträffande inrättandet av särskilda narkomanvårdsavdelningar, m. m. avslårmotionerna 1972:429 och 1972: 431, båda såvitt nu är i fråga, 3. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och avslag på motionerna 1972: 309, 1972:429 och 1972: 431, aUa såvitt nu är i fråga, till Fångvårdsanstalterna /73 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att riksdagenbeträffande uppdrag till Samarbetsorganet för bekämpande av narkotikamissbrukavslår motionen 1972: 177, 5. att riksdagenbeträffande fångvårdspersonalens arbetssituation m. m. avslår motionen 1972:313, 6. att riksdagenbeträffande huvudmannaskapet för utbildningsverksamheten inomfångvärdsanstalterna avslår motionen 1972: 897 i denna del. Maj:t har under punkten (s. 76och 77) föreslagit att till Frivården för /73 anvisaett förslagsanslag av . I motionen 1972: 110 av herrWiklund i (fp) hemställes att , i syfte att uppnå enangelägen förstärkning av eftervården inom kriminalvården, beslutar att hosKungl. Maj:t hemställa att motionen överlämnas till kriminalvårdsberedningenför beaktande. I motionen 1972: 212 av herrar i (fp) ochNorrby i (c) hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att Arvikaskyddskonsulentdistrikt behålles och att medel anslås så att en skyddsassistentvid Karlstadsdistriktet i viss utsträckning kan tjänstgöra i . I motionen 1972: 311 av fröken m. fl. (m, s, c,fp, vpk) hemställes att hos Kungl. Maj:t föreslår en höjning aversättningen till övervakarna inom kriminalvården i enlighet med vad som anförtsi motionen. I motionen 1972: 429 av m. fl. (m) hemställessåvitt nu är i fråga att till Frivärden för /73anvisar ett förslagsanslag av . I motionen 1972: 431 av m. fl. (c) hemställessåvitt nu är i fråga att till Frivården för /73anvisar ett med . i förhållande tiU Kungl. Maj:ts förslag förhöjtförslagsanslag av . JuU 1972: 6 7 I motionen 1972: 903 av i (c) hemställes att uppdrar åt kriminalvårdsberedningen att övervägaoch framlägga förslag angående rekrytering och utbildning av övervakare. Imotionen 1972: 904 av m. fl. (m, c, fp) hemställes att hosKungl. Maj:t begär utredning och förslag till höstriksdagen om former för enav staten stödd utökad övervakarverksamhet inom de religiösa och i övrigtideella organisationerna. Imotionen 1972: 905 av m. fl. (fp) hemställes att tillFrivården utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar , avseendetjänster för 25 skyddsassistenter och 10 biträden. Kungl.Maj:ts förslag till raedelsanvisning under punkten F3 innebär en fortsättningav den utbyggnad av frivårdens resurser som ägt rum under det senasteårtiondet. Till fuUföljande av den föregående år påbörjade uppdelningen avskyddskonsulentdistrikt föreslås att vart och ett av och Stockholmssödra förorters skyddskonsulentdistrikt delas i två distrikt. 1 samband med enomreglering av , , och skyddskonsulentdistriktföreslås vidare att och distrikt delas i vartdera tvåskyddskonsulentdistrikt samt att distrikt indrages. Som en följd avindelningsändringarna beräknas medel för ytterligare tre tjänster somskyddskonsulent. I övrigt tillförs frivården bl. a. medel för ytterligare 14tjänster som assistent och åtta som biträde. Den totala personellaförstärkningen enligt Kungl. Maj:ts förslag uppgår till 26 tjänster; Imotionema 1972: 429, 1972: 431 och 1972: 905 framställes bl. a. motbakgrunden av att frivården tillförs alltmer svårbehandlade fall yrkanden omhögre anslag än Kungl. Maj:ts förslag innehåller. Den i motionen 1972: 429föreslagna uppräkningen av anslaget med . avser att möjliggöratillsättandet av ytterligare 20 assistenttjänster inom frivården för bl. a.behandUngen av narkomaner. Av den i motionen 1972: 431 föreslagna uppräkningen med 3,1 milj. kr. är 2,6 milj. kr. avsedda för en allmän förstärkning av depersonella resurserna och återstoden för behandlings- och stödåtgärder.Yrkandet i motionen 1972: 905 om ett med 2 mUj. förhöjt anslag avser attmöjliggöra inrättandet av tjänster för 25 skyddsassistenter och 10 biträden medhänsyn till önskemålet om en snabbare utbyggnad av frivården än Kungl. Maj :tsförslag medger. Ävenpå frivårdsområdet har en tydligt märkbar klientelförskjutning ägt rum undersenare år. Bland frivårdsfallen ingår sålunda numera i ökad utsträckningpersoner som tidigare togs om hand inom anstaltsvården. Vidare har antaletdrogmissbrukare ökat kraftigt från 572 tiU 2 584 den 1april 1971 och bruket av tyngre narkotikapreparat har blivUallt vanligare. JuU1972: 6 g medförtatt antalet arbets- och resurskrävande fall stigit i betydande grad. Iviss mån har utvecklingen kunnat mötas genom den satsning på frivården somskett under en följd av år. Maj:ts förslag för nästa budgetår innebäremellertid en mer restriktiv resurstilldelning än tidigare och en starkprutning av äskanden. Återhållsamheten bör på samma sätt som i fråga om anslagen tiUFångvårdsanstalterna ses mot bakgrund av det statsfinansiella läget ochkriminalvårdsberedningens utredningsuppdrag. I avvaktan på beredningensställningstaganden finner utskottet inte anledning tUl annan medelsanvisningän den som innefattas i propositionen. Utskottet tillstyrker alltså Kungl.Maj:ts förslag och avstyrker bifall till de ovan angivna yrkandena imotionerna 1972: 429, 1972: 431 och 1972: 905. Olikafrågeställningar inom frivården utan direkt samband med anslagets storlek tasupp i övriga motioner. I motionen 1972: 110 behandlas sålunda frivårdensorganisation och arbetsformer. Mot bakgrunden aV påtalade brister inomskyddskonsulentorganisationen finner motionären det angeläget med en snabbanalys av frivärdens läge och förutsättningar i syfte att nå eneffektivisering inte enbart genom personalförstärk-ningar utan t. ex. genomförbättrat samarbete mellan kriminalvården och bostadsförmedling,arbetsförmedling, alkoholist- och narkomanvård samt socialhjälpsorgan. Motionärenförordar vidare att beredningen tar initiativ till konferenser förövervakningsnämnderna i syfte att finna vägar tUl effektivisering av frivårdenoch att främja en enhetlig praxis i övervakningsnämndernas verksamhet. Yrkandetinnefattar begäran att motionen för beaktande överlämnas tillkriminalvårdsberedningen. I motionen 1972: 903 hemställes att riksdagenuppdrar åt kriminalvårdsberedningen att överväga och framlägga förslagangående rekrytering och utbildning av övervakare. Motionären anför som skälför yrkandet bl. a. att många övervakare av tidsbrist förhindras att i önskvärdomfattning ägna sig åt problemen med övervakningsfallen samt att risken förmisslyckande på grund av bristande lämplighet hos övervakaren ärförhällan-devis stor. Rekryteringen av övervakare bör därför enligt motionärenske i en mera organiserad form än . berörs också i motionen 1972: 904, som tar upp ett till föregåendeårs riksdag motionsvägen framlagt yrkande om skyndsam utredning och förslagrörande en av staten stödd, utökad övervakarverksamhet inom religiösa ochövriga ideella organisationer. Motionernabehandlar enligt utskottets mening viktiga spörsmål rörande frivårdensframtida organisation och funktion, och utskottet finner det liksommotionärerna angeläget att alla möjligheter att stärka frivårdensrehabUiteringseffekt tas tUl vara. Med hänsyn tUl kriminalvårdsberedningensuppdrag saknas emellertid anledning till någon åtgärd till följd avmotionerna. JuU 1972: 6 y övervakningsverksamheten tas upp även i motionen1972: 311, vari hemställes att hos Kungl. Maj:t föreslår en höjningav ersättningen till övervakarna inom kriminalvården. Motionärerna anser attersättningen, som uppgår till . ochövervakningsfall, varav . utgör arvode och återstoden kostnadsersättning,bör bestämmas till , varav ena hälften arvode och den andra gottgörelseför kostnader. Som skäl för den föreslagna höjningen anför motionärema att detnuvarande arvodet inte står i rimligt förhållande till det ansvar och dentidsåtgång ett övervakningsfall kräver samt att beloppet också visat sig förlågt för att i tillräcklig grad stimulera nyrekrytering av övervakare. Ävenkostnadsersättningen anses otillräcklig; motionärerna uppger att utgifternaför uppdragets fullgörande i regel överstiger utgående ersättning. Ersättningtill de omkring 12 000 frivilliga övervakarna inom kriminalvården utgår urförevarande anslag med belopp som av Kungl. Maj:t för /73upptagits tUl . Arvodet för varje övervakningsfall utgick före den1 med . Beloppet innefattade också ersättning förkostnader i samband med uppdraget. 1 samband därmed uttaladedepartementschefen (prop. 1968: 1, bil. 4, s. 84) att möjlighet borde finnasatt ge övervakare gottgörelse för större kostnader av engångskaraktär utöverde . som ingår i den fasta ersättningen. mening utför de frivilliga övervakarna inom kriminalvården ettsynnerligen ansvarsfullt och krävande arbete, och det är av stor vikt att dettill denna frivårdsverksamhet knyts ett tillräckligt antal lämpliga personer.Som motionärerna anför torde den nuvarande ersättningsordningen ha verkatåterhållande på rekryteringen. Det kan också antas att ersättningsfrågan harbidragit till att många lämpliga övervakare inte åtagit sig nya fall efter attha fullgjort ett första uppdrag. Redan dessa förhåUanden motiverar en högreersättning. Med beaktande jämväl av den förändring i det allmänna löne- ochkostnadsläget som ägt rum sedan ersättningsbeloppet senast fastställdes finnerutskottet att en uppräkning av övervakarnas ersättning bör ske inom den närmastetiden. Beloppsbestämningen bör göras i anslutning till bedömningen av övrigaresursbehov inom kriminalvården. Motionen bör därför överlämnas tiUkriminalvårdsberedningen för beaktande. 1motionen 1972: 212 upptas i anslutning tiU den av Kungl. Maj:t föreslagnaomregleringen av skyddskonsulentdistrikt ett yrkande om bibehållande av Arvikadistrikt. Motionärerna framhåller att en indragning av detta distrikt skulleinnebära en betänklig försvagning av skyddskonsulentorganisationen för västraVärmland och medföra en stigande kriminalitet. För att distriktet, sombetjänas av en skyddskonsulent och ett biträde, skulle kunna bestå, föreslåsatt en skyddsassistent från stadsdistriktet avdelas för att biträda i Arvikadistriktetvissa dagar och under ledighet för skyddskonsulenten. Det i propositionen omnänmda förslaget tUlindelningsändring bygger på de resultat som organisationsutredningen omkriminalvård i frihet redovisade (stencil Ju 1970: 12). Indragningenav skyddskonsulentdistrikt som enligt vad utskottet inhämtat numeratillstyrks också av , är bl. a. motiverad av atten-mansbetjänade distrikt inte bör finnas. Utskottet, som ej finner skäl frångåutredningens och Kungl. Maj:ts bedömning av distriktsindelningsfrågan, villframhålla att verkningarna av omregleringen i innebär etttillskott i stort för frivården. MöjUgheten att i anordnafUialmottagning såsom sker i många landsortsdistrikt bör övervägas i sambandmed indelningsändringen. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen : 212. 1. att riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1972: 429,1972: 431 och 1972: 905, de båda förstnämnda såvitt nu är i fråga, tillFrivården för /73 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande frivårdens organisation avslår motionen 1972: 110, 3. att riksdagenbeträffande rekrytering och utbildning av övervakare avslår motionen 1972:903, 4. att riksdagenbeträffande de ideella organisationernas övervakarverksamhet avslår motionen1972: 904, 5. att riksdagenbeträffande bibehållande av skyddskonsulentdistrikt avslår motionen1972: 212, 6. att ianledning av motionen 1972:311 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtom höjning av ersättningen till övervakarna inom kriminalvården. Maskin- och verktygsutrustning m. m. med flera anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna F 4F 7 (s. 7779)och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. tUl Maskin- ochverktygsutrustning m. m. ett reservationsanslag av , 2. tillEngångsanskaffning av inventarier m. m. ett reservationsanslag av 2 000 000kr.,