bet · FV01KU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:17 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion angående rätten att utnyttjadatakommunikationsnät m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1972: 392 avherr m. fl. (fp). »attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning av de juridiska problemen isamband med missbruk av och fel i användningen av datorer, attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att motionen överlämnas tUl förbeaktande av vad som i motionen säges om angelägenheten att medborgarnas insyni myndigheternas handlande inte inskränks genom datateknikens utveckling ellerde sekretessbestämmelser som nöd-vändiggöres av denna, attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning angående rätten att utnyttjadatakommunikationsnät». Med den nya ADB-teknikens möjligheter att skaffafram, lagra och sprida information av olika slag följer enligt vad som uttalatsi motionen risk för att enskilda människor eller organisationer tillfogasekonomisk och ideell skada i händelse av fel eller missbruk vid användningen avdatorer. Åtskilliga juridiska frågor som har samband härmed t. ex.tjänstemannaansvars-, upphovsmannarätts- och patenträttsfrågor kommer i ettnytt läge som inte torde regleras av nuvarande lagstiftning. Det är enligtmotionärerna tvivelaktigt om aUa dessa frågor faller inom de utredningsuppdragsom lämnats nu pågående utredningar avseende ADB-teknikens samhälleligakonsekvenser. Enannan sida av utvecklingen på dataområdet är enligt motionärerna tillämpningenav offentlighetsprincipen i fråga om datorer och databanker. Det gäUer härvidlagatt bevara rätten till insyn i myndigheternas handlande och skapaskydd mot obehörigt utlämnande av uppgifter om enskilda individer. Motionärernapekar även på de praktiska problem som uppkommer när allmänheten, press osv.vill ta del av datalagrat material och hur ersättning till myndighet somutlämnar sådant material skall bestämmas. En fråga som enligt motionärerna harännu vidare konsekvenser är hur ett kommande allmänt datakommunikationsnätskall ställas till allmänhetens förfogande. Det framhålls att tiUgången tUl ettsådant informationsnät har största betydelse för makt- Enligt motionärerna behövs lagstiftning på de berörda områdena,och det är även beträffande dessa osäkert om de kommer att behandlas av deutredningar som arbetar med datafrågor. Angåendemotionens innehåll i övrigt hänvisas till den tryckta texten. Motiveringenåterfinns i motion 1972: 415. Isammanhanget kan nämnas att andra frågor som hör samman med utvecklingen pådataområdet behandlas av finansutskottet (FiU 1972: 16), skatteutskottet (SkU1972: 17), näringsutskottet (NU 1972: 17) och civilutskottet (CU 1972: 19). Frågansbehandling av vid riksdag Motioner med liknande syfte som den nu förevarandebehandlades också vid riksdag. Efter en tämligen utförlig recit tillvilken här hänvisas med redogörelse för utvecklingen på dataområdet ochinnehållet i de utredningsdirektiv som lämnats vissa offentliga utredningarsom arbetar med datafrågor uttalade utskottet följande i sitt enhälligabetänkande (KU 1971: 64): Att den snabba utvecklingen på dataområdet i vårtland redan inneburit betydande fördelar från bl. a. rationaliseringssynpunktinom både den offentliga och enskilda sektorn torde vara obestridligt. Det kanpå goda grunder antas att den framtida UtveckUngen kommer att befästa dettaintryck. Emellertid har de tekniska framstegen inom datatekniken påmånga håll väckt oro och farhågor i olika hänseenden. Inte minst gäller detrisken för kränkning av den enskUdes personliga integritet, om uppgifter ommänniskors personliga förhållanden som lagrats och sammanförts meddatateknikens hjälp utlämnas utan urskillning. En annan risk som påtalats äratt de avancerade datasystemen skulle kunna befaras medföra en centraliseringav beslutsfattandet på olika områden vilket i sin tur kunde få till följd ickeönskvärda maktförskjutningar i samhäUet. Enomfattande utredningsverksamhet pågår med oUka problem som hörsamman med datautvecklingen. Av särskilt intresse i sammanhanget är den är 1969tillkallade offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén som har iuppdrag att inom ramen för en allmän översyn av lagstiftningen om offentlighetoch sekretess behandla frågan om offentlighetsprincipens tillämpning påADB-lagrat informationsmaterial. Denna kommitté, som är parlamentarisktsammansatt, arbetar med dessa frågor och räknar med att framläggabetänkande i ämnet . Ioktober 1971 har tillsatts en särskild kommitté, som skall arbeta med frågorrörande samordning och kontroll av databanker. Även denna kommitté i vilkeningår experter från skilda områden har ett parlamentariskt inslag. Dengrundläggande uppgiften för kommittén skall enligt utredningsdirektiven varaatt mot bakgrund av dagens situation i fråga om etablerade eller planeradedatabanker och med hänsyn till den överblickbara tekniska utvecklingen belysavilken samordning främst inom den offentliga sektorn som är möjlig ochönskvärd såväl som . Härvid bör ekonomiska lön- samhetsbedömningarspela en viktig roll. Med hänsyn till nödvändigheten att få ett samlatunderlag för den politiska styrningen av utvecklingen inom följa pågående utrednings-och utvecklingsarbete, initierakompletterande utredningar samt tillhandahålla statsmakterna ett relevantbeslutsunderlag. Dettorde kunna förutsättas att de i motionerna diskuterade spörsmålen kommer attbli föremål för övervägande under det utredningsarbete som angetts i detföregående. Av särskild vikt är enligt utskottet att uppmärksamhet ägnas fråganom i vilka former kontrollen och övervakningen av utvecklingen på dataområdetskall ske. I motionerna har i det sammanhanget föreslagits att uppgiften skulleanförtros en särskild parlamentarisk nämnd eller att en dataombudsmantillsätts. Dessa uppslag torde komma att prövas av offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén. Medhänvisning tiU det pågående utredningsarbetet finner utskottet ej anledning attnu föreslå att ta initiativ till ytterligare utredning pådataområdet. I enUghet med utskottets hemställan förklaraderiksdagen motionerna besvarade med vad utskottet anfört. I den allmänna debatten i , i massmediaoch i många andra sammanhang har utvecklingen på dataområdettilldragit sig allt större uppmärksamhet. Det kan nämnas att vid årets riksdagfem utskott redan har att ta ställning till motionsyrkanden i datafrågor avolika slag, nämligen förutom finansutskottet,skatteutskottet, näringsutskottet och civilutskottet, till hänvisade motionen tas upp vissa förmedborgarna mycket väsentliga frågor som i snabb takt aktualiseras i anledningav den moderna datateknikens utnyttjningsmöjligheter. a. pekas i motionenpå de problem av juridisk och annan karaktär som kan uppkomma i händelse avmissbruk och fel vid användningen av datorer. Offentlighets- ochsekretessfrågorna är en annan viktig sida av problemkomplexet. En fråga avstörsta räckvidd är hur ett kommande aUmänt datakommunikationsnät skallställas tUl allmänhetens förfogande. I motionen understryks behovet avlagstiftningsåtgärder för att lösa de många frågor som utvecklingen pådataområdet för med sig. Inovember behandlades motioner med liknande syfte som den förevarande.Utskottet hänvisade i sitt yttrande över dessa motioner tiU det omfattandeutredningsarbete som i olika sammanhang satts i gång på dataområdet. Avsärskilt intresse var enligt utskottet offentlighets-ochsekretesslagstiftningskommittén som med förtur kommer att behandla bl. a.offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagrat informationsmaterial. Vidareerinrades om att tillsatts en särskild kommitté datasamordningskommittén som skall arbeta med frågor rörande samordning ochkontroll av databanker. Den nu aktuella motionen har somnyss sagts i princip samma inriktning som förra årets motioner i ämnet. Enligtuppgift kommer offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén att avgebetänkande angående datafrågorna i mitten av detta år. Utskottet förutsätteratt denna kommitté kommer att överväga åtskilliga av de frågor som behandlas imotionen. Vad gäller frågan om rätten att utnyttja datakommunikationsnät ochandra viktiga kontroll- och säkerhetsfrågor på dataområdet utgår utskottet frånatt datasamordningskommittén kommer att följa utvecklingen med störstauppmärksamhet och föreslå de åtgärder som den framtida utvecklingen kanföranleda. Enligt utskottet bör det sålunda i första hand ankomma på dennakommitté att pröva huruvida de med datautvecklingen sammanhängande kontroll-och säkerhetsfrågorna bör bli föremål för särskilda lagstiftningsåtgärder. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att förklarar motionen1972: 392 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i Luttra (c). ().Henningsson (s), (), herrar (), i (s).Mossberg (s), i (m), i (s), (),Fiskesjö (c), i (s). i Äkersberga (fp), Schött (m) ochMolin (fp). av herrar i Luttra (c), (), i (m). Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp), Schött (m) ochMolin (fp): Utvecklingen inom datatekniken hargått mycket snabbt. Detta har skärpt kraven på ett förbättrat skydd för denpersonliga integriteten. Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténarbetar med dessa uppgifter och skall lägga fram förslag tilllagstiftningsåtgärder. m. fl. (c) i motion1972: 302, m. fl. (fp) i motion 1972: 415 och m. (m) i motion 1972: 631 dll årets riksdag har yrkat uppskov med inrättandet avett centralt personregister (CPR) tills de därmed sammanhängande sekretess-och integritetsfrågorna lösts. Motionerna behandlas avskatteutskottet. Vi viU i detta sammanhang erinra om dessa motioner och uttalaatt vi ansluter oss till vad som anförts i dessa.