bet · FV01UU6 · 1972-12-31 00:00:00 — Med ökandebiståndsanslag och gynnsammare förutsättningar för fruktbarautvecklingsinsatser i enlighet med FN-strategin kan det bli fråga om ettgradvis ändrat mönster för det svenska biståndet, genom utvidgning avländerkretsen eller på annat sätt. Beslut som väsentligen påverkar det svenskautvecklingssamarbetets inriktning utgör viktiga utrikespolitiska ärenden, somriksdagen självfallet måste ta ställning tUl. Detta förutsätter att riksdagenerhåller fyllig och fortlöpande information i dessa frågor. Motionerna 1972:182, 1972:436 och 1972:932 berör biståndettill . 1 statsverkspropositionen anför departementschefen följande: Utbetalningarna av svenskt biståndtill Demokratiska republiken uppgick /71 tUl 27,5 milj.kr., vilket motsvarade av det svenska bUaterala biståndsflödet. Förbudgetåret 197 1/72 förutses en ökning av utbetalningarna. bistånd tUl DRV, som inleddes ochhittills bestått av humanitära insatser, har kanaliserats genom Svenska RödaKorset samt, till en mindre del via Röda korsföreningamas förbund i . har på detta sätt tagits i anspråk t. o. m. /7 I. Den finansiella ramen för biståndet tUl DRV angavs av 1970års riksdag till 225 milj. kr. för budgetåren 1970/71-1972/73. Förvart och ettav bugetåren 1970/71 och 1971/72 har anvisats 25 milj. kr. i humanitärt biståndoch 50 milj. kr. Motsvarande belopp beräknas /73. Härtill kommer medel för familjeplaneringsbistånd. Överenskommelse har träffats mellan DRV:s Röda Kors ochSvenska Röda Korset rörande användningen av de för innevarande budgetåranvisade medlen för humanitäre bistånd. Liksom tidigare består leveransernahuvudsakligen av textilier och papper. Därutöver har 4 milj. kr. anslagits medanledning av de svåra översvämningar som drabbade landet . Återuppbyggnadsbiståndet på sammanlagt 150 milj. kr. , somfår ses som ett led i ett långsiktigt utvecklingssamarbete mellan DRV ochSverige, avses i första hand utnyttjas för finansiering av en pappers- ochmassafabrik. Härigenom kommer att bidra tiU att avsevärt höjaproduktionskapaciteten inom en industrisektor där bombningarna medfört svåraskador till men för bl. a. det vietnamesiska utbildningsprogrammet. F. n.undersöks förutsättningarna för svenska insatser också inom andraindustrigrenar. Avtal har träffats om en svensk insats påfamiljeplaneringsområdet. Den består främst av preventivmedel och utrustningför familjeplanerings- programmet till en ungefärlig kostnad av 3 milj. kr.Intresset för denna typ av bistånd är stort och erfarenheterna goda. Ett utökatsamarbete på området kan förutses. För humanitärt bistånd tiUSydvietnam har anslagits drygt 6 mUj. Insatserna, vilka harbestått av medicinsk utrustning, har förmedlats genom Svenska Röda Korset samt i begränsad utsträckning genom Röda korsföreningarnas förbund i Geneve.Huvuddelen utnyttjas inom det av Nationella befrielsefronten (FNL) behärskadeområdet. Jag förutser att dessa insatser kommer att öka. 1 ett anförande den 11 mars 1972meddelade utrikesministern att planeringen av nya insatser i Demokratiskarepubliken kommer att inledas för perioden efter budgetåret1972/73 då treårsprogrammet avslutas. Enligt normala svenskaprogrammeringsprinciper kommer en treårig planeringsram att fastställas.Utrikesministern framhöll att betydande insatser för utvecklingkommer att inrymmas i de kommande årens svenska biståndsprogram. Mot bakgrunden av det som har anförts avstyrker utskottetmotionen 1972:182. Syftet med morionen 1972:932 torde vara tillgodosett. Motionen 1972:436 förordar att det med hänsyn tUl denpoUtiska inriktningen av Demokratiska republiken inte bör gesökat stöd förrän de aviserade sakkunniga har behandlat frågan. Utskottet erinrar om att tidigare framhållit(jfr SU 1970:84) att den svenska biståndspolitikens mål är möjliga att uppnå iländer med olika ekonomiska och politiska system. Det väsentliga är att desvenska utvecklingsinsatserna kan förväntas få en utvecklingseffekt i vederbörandemottagarland. Mot denna bakgrund avstyrks motionen 1972:436. 1 motionen 1972:438 yrkas att Kungl. Maj:t vidfördelningen av den humanitära hjälpen till folk bör beaktaangelägenheten av en rättvisare fördelning av biståndet mellan ochSydvietnam. har tidigare uttalat att biståndet skall avse både Nord-och . 1 statsutskottets utlåtande 1970:84 förutsattes att Kungl.Maj:t även söker inleda planering av återuppbyggnadsbistånd för viden tidpunkt, då realistiska förutsättningar härför kan anses föreligga. 1971års riksdag framhöll slutligen (UU 1971:2) att vid fördelning av insatser meUanoUka områden bör beaktas såväl det akuta biståndsbehovet som de insatser vUkaandra länder gör i ifrågavarande områden. Utskottet ansluter sig tUl här nämndariksdagsuttalanden. Med hänvisning tUl det som anförts avstyrks motionen1972:438 såvitt nu är i fråga. Utvecklingssamarbetet med berörs i motionerna1972:436, 1972:438 och 1972:935. 1 slatsverkspropositionen meddelar departementschefenföljande om utvecklingssamarbetet med : Svenskt bUateraltutvecklingssamarbete med inleddes under /70.Utbetalningarna uppgick /71 till 2,2 milj. kr. eller avdet bilaterala biståndsflödet. För innevarande budgetär har utbetalningarnaberäknats till 5,5 milj. kr. Investeringar i skol- ochyrkesutbildning samt inom hälsovärdsområdet utgör en väsentlig del av Cubasansträngningar att uppnå ekonomisk och social utjämning. Behovet av utbildadarbetskraft, särskilt inom industrier med anknytning till jordbruket, är mycketkännbart. Det svenska utvecklingssamarbetet med utgår från dessaförutsättningar. Förutom bistånd till mödra- och barnavård, stipendieringoch exportstöd har tecknat avtal om bidrag genom för medverkani uppbyggnaden av två tekniska institut, som kommer att utexaminera sammanlagt430 tekniker och 550 yrkesarbetare . De totala kostnaderna för hittUlslämnat och utfäst bistånd uppgår tUl drygt 25 milj. kr. En fortsättning av detgenom ITC lämnade exportstödet samt av biståndet till mödra- och barnavårdenförutses. Diskussioner har även förts rörande nya insatser genom påutbildningsområdet. En högt prioriterad sektor i det kubanskautvecklingsarbetet är hälso-och sjukvården, där det föreligger ett stort behovav förnyelse och komplettering av sjukvårdsutrustning. har gjortframställning om direkt svenskt bistånd i form av sådan utrustning. Jag räknarmed att avtal om en sådan insats skall kunna ingås före utgången av innevarandebudgetår. 1 motionen 1972:935 redogörs förCubas behov av sjukhusmateriel. Motionärerna anser att 20 milj. kr. bör anvisasur 1972/budget för detta ändamål. Utskottet har erfarit att en betydande svensk insats iCuba avseende importstöd till sjukvårdssektorn är under förberedande. Syftetmed motionen 1972:935 torde därför vara tillgodosett, varför motionen avstyrks. 1 motionen 1972:438 yrkas att svenskt biståndsarbete iprincip bör inrikta sig på de särskilt fattiga och att följaktligenCuba inte bör utgöra mottagarland för större svenska insatser. Ett motsvarande yrkande förekom i en motion till fjolåretsriksdag som avslog detsamma. 1 utskottets betänkande (UU 1971:2) erinrades omatt det från allmän utjämningssynpunkt ställer sig naturiigt att utväljasärskilt fattiga länder som mottagare av svenskt bistånd men att detta inteinnebär att biståndet endast skall vara förbehållet dessa länder. Det framhöllsatt inte heller FN-strategin har en så snäv syftning. har antagit enresolution som särskilt avser de minst utvecklade länderna. Däri godkändes enav ECOSOC upprättad förteckning över de minst utvecklade länderna ochprincipbeslut fattades om utarbetande av aktionsprogram för dessa länder inomramen för utvecklingsstrategin. De internationella programmen förutvecklingssamarbete skall sålunda kompletteras med särskilda insatser för defattigaste länderna. Med hänvisning tiU vad som här anförts avstyrks motionen1972:438, såvitt nu är i fråga. Yrkandet beträffande bistånd tiU i motionen 1972:436avstyrks på samma grunder som motionens yrkande beträffande Demokratiskarepubliken , som behandlats här ovan. 1 motionerna 1972:215 och 1972:934 föreslås attbiståndsinsatserna i skall bringas i nivå med insatserna i deöstafrikanska länderna. Vidare begärs i motionen 1972:215 att möjlighetenundersöks tUl insatser i samband med sådana infrastrukturprojekt somunderlättar förbindelser med resp. förbindelser medZambia. I statsverkspropositionen meddelar departementschefenföljande beträffande insatserna i : De svenska utbetalningarna avbistånd tUl uppgick /71 tUl 3,8 mUj. eller av detbilaterala biståndsnödet. För /72 förutses ca 7 milj. kr. De svenska biståndsinsatserna har helt bestått avpersonal. har svenska fredskårister arbetat främst inom jordbrukskooperationenoch även inom skogsförvaltningen. påbörjadesrekryteringen av kontraktsanställd personal för bägge sektorerna. Sedermera harpersonalbiståndet vidgats tUl att omfatta även kraftförsörjning och sjukvård. nya utvecklingsplan, som avser åren 197276 ochsom framläggs , väntas särskUt betona landsbygdens utveckling.Befolkningens levnadsvillkor skall förbättras och landets oberoende stärkasgenom en koncentration av resurser till områden med god jordbrukspotential ochrelativt hög befolkningstäthet. Den planerade utbyggnaden av det svenskautvecklingssamarbetet med blir till sin inriktning beroende av den nyautvecklingsplanen. Det står emellertid redan klart att en viktig uppgift förett framtida svenskt bistånd torde bli att tillhandahålla störrepersonalbiståndsinsatser i syfte att minska bristen pä kvalificerad personalinom planering och förvaltning. Insatser kan sålunda avse bistånd tillplanering av de s. k. intensivutvecklingszonerna på landsbygden.YrkeslärarutbUdning och teknisk utbildning kan vidare komma i fråga. Av föredragningar inför utskottethar framgått att biståndsmyndigheterna planerar en successiv och betydandeökning av biståndet till . 1 ett inledningsskede avser de zambiskaönskemålen i första hand personalinsatser. valutasituation är i höggrad avhängig av dels omfattningen av kopparbrytningen, dels utvecklingen avväridsmarknads-priset på koppar. Den zambiska utvecklingsplanen bygger påstigande inkomster från kopparexporten. Huruvida volymen av de svenska biståndsinsatserna i Zambiaunder kommer upp i samma nivå som insatserna i de östafrikanskastaterna torde bero av de långsiktiga samarbetsprogram, som kan utarbetas pågrundval inte minst av behov och prioriteringar. En av de större svenska biståndsinsatserna i Östafrikaavser landsvägsförbindelsen meUan och , den s. k.Tan-Zam-vägen. Utskottet har beträffande svenska insatser i erfaritatt beslut fattats om samfinansiering med av en väg som kan minskaBotswanas beroende av den rhodesiska järnvägen. Ett biståndsprojekt i Botswanaavseende den väg som går fram till den puiUct där landet har färjeförbindelsermed förutses komma att finansieras av annan biståndsgivare. harinte tagit upp detta projekt i diskussionerna med . Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna 1972:215 och 1972:934 såvUt nu är i fråga. Motionen 1972:436 utgår från att engranskning bör företas av de östafrikanska staternas behandling av asiatiskaminoriteter. Hithörande frågor bör beaktas i debatten om det svenska biståndetsinriktning, hävdar motionären. Utskottet anser att vederbörande länders poUtik i berördaavseende inte inverkar på möjligheten av ett fortsatt konstruktivt utvecklingssamarbetemellan och länderna i fråga. Motionärens förslag att skuUeofficiellt sammanstäUa och offentliggöra material om den asiatiska minoritetensbehandUng i finner utskottet orealistiskt. Av dessa skäl avstyrksmotionen 1972:436 såvitt nu är i fråga. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkt 20 (Bilateralt utvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen1972:182 i vad avser bistånd till Demokratiska republiken /73 samt motionen 1972:935. 1. att beträffandeländerplaneringen av de svenska utveckUngsinsatserna med avslag på motionen 1972534 som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår motionen 1972:182, i vad avser utbetalning av medel föråteruppbyggnadsbistånd tUl Demokratiska repubUken , 3. att riksdagenavslår motionen 1972:436 såvitt avser bistånd tUl och samtbehandUngen av asiatiska minoriteter i , 4. att riksdagenavslår motionen 1972:4381 vad avser biståndet till , 5. att riksdagenavslår motionen 1972:438 i vad avser biståndet tiU , 6. att riksdagenavslår motionen 1972:932, 7. att riksdagenavslår motionen 1972:215 samt motionen 1972: 934 i vad avser biståndet tiUZambia. U-landsinvesteringar, industrialisering,kapitalbildning i u-ländemam. Propositionen (s. 2021) För den av begärdaöversynen av svenska bUaterala åtgärder tUl förmån för u-ländernasindustriaUsering har departementschefen tiUkallat sakkunniga(industribiståndsutredningen). Enligt direktiven skall dessa pröva SverigesmöjUgheter tUl mer omfattande insatser på industribiståndsområdet inom ramenför de övergripande målen för utveckUngssamarbete och med utgångspunkti en kartläggning av behovet av industribistånd. Självfallet måste Sverigesinsatser i industriutvecklingen ske i enUghet med de riktlinjer som gäller förindustripolitiken i mottagarländerna. En viktig fråga för utredningen är att undersöka svensk industris intresse och förutsättningar för tillhandahållande av behövligt kunnande för samarbetet. Avsärskilt intresse kan här vara det svenska näringslivets möjligheter attmedverka vid ledningen av företag i , s. k. managementkontrakt.Vidare torde uppmärksamhet komma att ägnas åt möjligheterna att från svensksida bidra med utveckUngen av för särskUt lämpad teknologi.Utredningen har också att överväga frågan om lämpliga former för ettintensifierat samarbete med mottagariändernas egna institutioner påindustriutvecklingsområdet, t. ex. de nationella utveckUngsbankerna och-bolagen samt frågan om det svenska investeringsgarantisystemets framtidaroll. Det svenska systemet för investeringsgarantier upprättadesår som ett led i utvecklingssamarbetet med . a. ta ställning till om ett fortsatt svenskt garantisystem bör varaknutet tiU detta samarbete eller om det främst bör ses som en del av denstatliga politiken för främjande av svensk export. Utställande avinvesteringsgaranti är förknippat med villkor som syftar till att säkerställaatt den garanterade investeringen är klart utvecklingsfrämjande. Möjlighetenatt utnyttja systemet är vidare begränsad till vissa länder. Enligt deriktlinjer som fastställdes av riksdag medges garantier endast till deländer som är s. k. huvudmottagare av svenskt bistånd samt de länder som angesi statsutskottets utlåtande (prop. 1968:101, SU 1968:128 s. 67). Sedan år 1968har vissa förändringar ägt rum när det gäller den länderkrets till vUken detdUekta svenska biståndet koncentreras. Det är naturligt att sådana förändringarföljs av motsvarande utvidgning eller inskränkning av länderkretsen också närdet gäller investeringsgarantiernas tillämpning. Departementschefen föresläratt investeringsgarantisystemets länderkrets successivt anpassas i enlighetmed förändringarna i det svenska biståndsprogrammets inriktning. Det börankomma på Kungl. Maj:t att från fall till fall ta ställning härtill. En sådanordning torde kunna genomföras utan att på något sätt föregripaindustribiståndsutred-ningens arbete. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972:438 av m.fl. (m) i vadavser hemställan att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller attmotion nr 294 överlämnas till de sakkunniga för översyn av svenska bilateralaåtgärder ägnade att främja industrialisering för beaktande särskiltav vad som däri anförts angående riktlinjer för samarbete mellan näringslivetoch de biständsgivande myndigheterna, bildande av ett särskilt utvecklingsbolagför u4andsinvesteringar samt utvidgning och tUlämpning avinvesteringsgarantisystemet (punkt 8), dels motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avser hemställan att begär, att Kungl. Maj :t ändrarreglerna för investeringsgarantisystemet så att investeringsgarantier i principskall kunna ges för investeringar i alla länder som definitionsmässigt hänförstUl (punkt 8) samt att beslutar ge Kungl. känna vad som i övrigt anförs i motionen beträffandesvenska insatser till förmån för industrialisering (punkt 9). Det av riksdag uttalade(UU 1971:2) önskemålet om en översyn av åtgärder för att främja u-ländernasindustrialisering har som framgår av statsverkspropositionen lett tUl attsakkunniga (industribiståndsutredningen) tillsatts. I utredningsdirektivennämns bl. a. frågor rörande den svenska industrins intresse för och möjlighetatt tUlhanda-hålla kunskap av för industrialisering lämpad art samtfrågor rörande ett svenskt utvecklingsbolag och frågan om investeringsgarantisystemetsframtida utformning. De åtgärder som behandlas i motionen 1972:438, punkt 8,och i motionen 1972:934, punkt 8, är således föremål för prövning iindustribiståndsutredningen. Dess arbete väntas avslutas under hösten 1972.Utskottet anser att i avvaktan på utredningens resultat ej haranledning att uttala sig om de frågor som tas upp i nämnda motionsyrkanden. Utskottet avstyrker därför motionerna 1972:438 och1972:934, såvitt nu är i fråga. 1 motionen 1972:934 förordas vidare bl. a. att möjligheternatill samarbete med noggrantundersöks. Motionärerna framhåUer att frågan om svenska bidrag till banken börhållas öppen i förhoppning om att former för samverkan, som är förenliga medvår principiella inställning tUl förmån för fri anbudsgivning, skall kunnaskapas. Utskottet har erfarit att dessa synpunkter, liksommöjligheterna att genom banken bidra till social och ekonomisk utveckling ochutjämning i de länder som slutligen mottarbiståndet, är avgörande för regeringens ställningstagande" till frågan omsamarbete med banken. Någon allmän påfyllnad av förLatinamerika, som administreras av Interamerikanskautvecklingsbanken, har inte aktualiserats. Diskussioner har inletts ommöjligheterna att kanalisera en bilateral biståndsinsats till via densvenska utvecklingsfonden. Synpunkterna i motionen 1972:934 beträffande svensktbistånd för att underlätta export ligger i linje med Sverigespolitik på detta område, som framgår av avsnittet 10 här nedan. Syftet med motionen 1972:934, såvitt nu är i fråga, tordevara tUlgodosett. 1. att riksdagenbeträffande åtgärder ägnade att främja industrialisering avslårmotionen 1972:438, 2. att riksdagenbeträffande ändrade regler för investeringsgarantisystemet avslår motionen1972:934, 3. att riksdagenbeträffande svenska insatser tUl förmån för industrialisering ansermotionen 1972:934 besvarad med vad utskottet anfört. Humanitärt stöd och utbildningsstöd tillbefrielserörelser Propositionen (s. 24, s. 48, s. 50-51) ser FN:sställningstagande i kolonialfrägan som ett viktigt moraliskt stöd för depågående frigörelsersträvandena i den tredje världen. De i FN-besluten ingåendeuppmaningarna till moraliskt och materiellt stöd till befrielserörelserna i deportugisiska områdena i samt i , och riktarsig såväl till enskilda länder som till fackorganen inom FN-systemet. Stöd tillbefrielserörelserna i södra är en direkt hjälp till poUtiskt oberoendeoch en angelägen uppgift för FN:s olika organ. I vissa befriade områden pågårenaktiv uppbyggnad av social infrastruktur. har endast FN:s organisationför utbildning, vetenskap och kultur () samt FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO) inlett åtgärder för att hörsamma FN-resolutionerna.Humanitär hjälp och utbildningshjälp till befriade områden bör även kunnalämnas av andra FN-organ. Regeringen avser att aktivt verka för attFN-resolutionema om stöd till befrielserörelserna förverkligas i vidareomfattning. Under innevarande budgetår beräknasdet svenska humanitära stödet till afrikanska nationella befrielserörelser,till utbildning av afrikansk flyktingungdom och tUl offer förrasåtskUlnadspolitUcen i södra uppgå till omkring 12 milj. kr. Dettainnebär en utvidgning av verksamheten i linje med vad som förordats avriksdagen (UU 1971:2 s. 31, rskr 1971:73). Hittillsvarande erfarenheter av frihetsrörelsernasmöjligheter att tillgodogöra sig bistånd är goda. 1 och med attbefrielserörelserna vinner bättre kontroll över de territorier där de verkarökar också behovet av materiellt stöd till undervisning och hälsovård. Dettagäller särskilt frihetsrörelserna i de portugisiska områdena , Mogambiqueoch , vilket återspeglas i den svenska bidragsgivningen. Sålundafår MPLA i , FRELIMO i Mogambique och PAIGC i efter beslutfattade varuleveranser till värden motsvarande , . resp. 4,5 milj. kr. Leveranserna omfattar bl. a. undervisningsmateriel,sjukvårdsartiklar, livsmedel och kläder. 1 propositionen förutses en fortsatt utvidgning av stödettill befrielserörelserna liksom till flyktingar och andra grupper från deområden i som ännu ej uppnått nationellt oberoende. För budgetåret1972/73 beräknas 15 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. För humanitärt bistånd tillSydvietnam har anslagits drygt 6 milj. kr. Insatserna, vilka harbestått av medicinsk utrustning, har förmedlats genom Svenska röda korset samt- i begränsad utsträckning genom Röda korsföreningarnas förbund i Geneve.Huvuddelen utnyttjas inom det av Nationella befrielsefronten (FNL) behärskadeområdet. Departmentschefen förutser att dessa insatser kommer att öka. För humanitära biståndsinsatser i Cambodja och har anslagits 1,4 milj. kr. Detta bistånd, som förmedlas genomInternationella röda kors-kommittén i , går i första hand tiU de avbefrielserörelserna behärskade områdena. Krigets intensifiering i dessa bådaländer har inneburit en omfattande förstörelse av städer och byar. En ökning avdet humanitära biståndet tUl dessa områden är därför motiverad. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972:57 av m.fl. (vpk) varihemställs att anvisar 20 milj. kr. tiU FRELIMO, 20 milj. kr. tUlPAIGC och 20 milj. kr. tiU MPLA samt att beslutar upphävaförmyndarprincipen om humanitärt bistånd tiU förmån för en princip omvUlkorslöst stöd till befrielserörelserna, dels motionen 1972:80 av m.fl. (vpk) varihemställs att under tredje huvudtiteln (prop. 1972:1 bilaga 5)anvisar 100 milj. kr. till Republiken provisoriska revolutionäraregering. 50 milj. kr. till den nationella befrielserörelsen i Cambodjaoch 50 milj. kr. tUl patriotiska front, dels motionen 1972:931 av m. fl. (s) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att det svenska humanitärabiståndet tiU FNL/PRR i , i och i Cambodjasnarast möjligt kraftigt utvidgas samt att det i likhetmed biståndet tiU deafrikanska befrielserörelserna skaU kunna omfatta varor för livsmedelsförsörjningen,undervisningsväsendet och sjukvården, dels motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avser hemställan att beslutar ge Kungl. Maj:t till kännavad som i motionen anförs beträffande svenskt stöd tUl motståndsrörelserna isödra (punkt 12) och att den s. k. flyktingberedningen skall gesparlamentarisk representation (punkt 13). har endast begränsadeframgångar nåtts i fråga om strävandena att förmå olUca FN-organ att lämna detstöd tUl befrielserörelserna i södra som rekommenderats igeneralförsamlingens resolutioner. Förutom och har dock enligt vadutskottet erfarit numera även och () beslutat ingå samarbetsavtal med den afrikanskaenhetsorganisationen avseende insatser som berör befrielserörelserna. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringenavser att aktivt verka för att FN-resolutionerna om stöd tillbefrielserörelserna förverkligas i vidare omfattning. Gällande principer för svenskt humanitärt bistånd ochutbildningsstöd till befrielserörelser återfinns i statsutskottets utlåtande1969:62. framgår att humanitärt stöd och utveckhngsstöd tillafrikanska befrielserörelser tillstyrks med beaktande av att utformningen avsvenskt statUgt stöd ej kan tillåtas komma i konflikt med den folkrättsligaregeln att ej ingripa i en annan stats inre angelägenheter. En sådan konfliktbehöver inte uppstå, sägs det i utlåtandet, i de fall då FN entydigt har tagitställning mot förtryck av folk som eftersträvar nationell frihet. Detta kananses vara fallet beträffande , och de under Portugalsöverhöghet stående områdena i .