bet · FV01UbU4 · 1972-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås för förstärkning av institutionernas administrativaresurser på filialorterna medelsanvisningar om tillsammans avrundat 800 000kr. Samtliga för verksamheten vid respektive filial erforderliga medel önskarmotionärerna få särskilt utmärkta och anvisade i regleringsbrev underrespektive fakultetsanslag etc. Beträffande filialernas samarbetsorgan ellermotsvarande yrkas slutligen i motionen 1972: 1113 att dessa skall kompletterasmed samhällsrepresentanter och formellt ställas under konsistoriet vidrespektive moderuniversitet. Universitetskanslersämbetethar i remiss-PM II framhållit att önskemål om lokal beslutanderättvid fihalerna i viss utsträckning bör kunna tillgodoses genom delegeringar inomden reguljära organisationen. Utskottet utgår från att dessa möjUghetertillvaratas, då önskemålen om viss vidgad lokal beslutanderätt synes välunderbyggda. Utskottet är däremot inte berett att tillstyrka i motionen 1972;1113 framförda förslag om ändrad organisation m. m., då denna fråga måste bedömasi sitt större sammanhang. Utskottet erinrar om att U 68;s för- UbU 1972: 4 11 slagväntas bli avlämnade nästa budgetår. Hemställan i anledning av motionens yrkandenom vissa medelsanvisningar gör utskottet i det följande under respektiveanslag. I detta sammanhang vill utskottet stryka under vad som istatsrådsprotokollet framhållits beträffande vikten av att konsistoriernasärskilt beaktar behovet av medel för gemensamma ändamål viduniversitetsfilialerna. Ifrågavarande medel till olika gemensamma ändamålskall av konsistorierna avsättas av de driftkostnadsanslag som anvisas förverksamheten vid de olika fakulteterna. Med tillstyrkan av ett av universitetskanslersämbetetframlagt förslag hemställer Kungl. Maj:t att bl. a. medel för att täckakostnader för sjukvård, reseersättningar, telegram, telefon, ersättning tillarbetare vid de i och samt renhållning ochstädning fr. o. m. nästa budgetår beräknas under driftkostnadsanslagen. Medelför dessa ändamål beräknas f. n. under anslaget Universiteten m. m.:Gemensamma driftkostnader. Utskottet har inte funnit anledning till erinranmot den i statsrådsprotokollet föreslagna ändrade ordningen för anvisande avmedel till ifrågavarande ändamål. Beträffandefakulteternas driftkostnadsanslag innebär Kungl. Maj:ts i propositionenframförda förslag en sammanlagd medelsanvisning för nästa budgetår på i detnärmaste 235 milj. kr. Utskottet har blivit uppmärksammat på att Kungl. Maj;tsförslag framför allt i vad avser de medicinska fakulteterna kan innebärasvårigheter att fullfölja ålagda uppgifter. Utskottet är f. n. inte berett attförorda en i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag höjd medelsanvisning underdriftkostnadsanslagen. Förändringar i studerandetillströmningen till de friafakulteterna måste få konsekvenser även i vad gäller driftkostnadsanslagen.Utskottet förutsätter att man i höstens budgetarbete beaktar att driftkostnadsanslagenför /74 kan behöva anpassas med hänsyn till medelsbehov /73. Utskottet föreslår att ger detta till känna förKungl. Maj;t. I motionen 1972: 243 framhålls att två huvudkravbör ställas på den offentliga förvaltningen. Dels skall den vara det instrumentgenom vilket de politiska besluten förverkligas, dels skall den verka på ettsådant sätt att den enskildes rättstrygghet säkerställs i frågor som handläggsav förvaltningsorganen. Motionären betonar att förfarandereglerna förförvaltningsmyndigheterna och utbildningen av förvaltningstjänstemän spelar enavgörande roll för uppfyllandet av de båda huvudkraven. I motionen behandlasden nuvarande förvaltningsutbildningen som enligt motionärens mening är heltotillfredsställande. Motionsyrkandet syftar till att en särskild utredningskall få i uppdrag att pröva om det är möjligt att avhj'älpa nuvarande bristerge- UbU 1972: 4 12 nomen samordning av befintlig förvaltningsutbildning eller om en speciellförvaltningshögskola bör inrättas. Utskottethar i olika sammanhang haft anledning erinra om att ett av huvudmotiven för U68:s tillkomst var behovet av en planering över de organisatoriska gränser somf. n. finns inom den eftergymnasiala utbildningen. I U 68:s arbete prövasmöjligheten att dela in den eftergymnasiala utbildningen i sektorer efter bl.a. yrkesinriktning. Inom varje sektor tänks utbildningen organiserad påutbildningslinjer för skilda ändamål. U 68 har tillkallat två expertgruppermed uppgift att utarbeta konkreta förslag för ett par sektorer. Expertgruppenför sektorn för administrativa yrken skall främst behandla utbildning som ges vid samh'ällsvetenskaplig och juridisk fakultet och vid socialhögskolornasförvaltningslinje. Utskottetkan inte mot bakgrund av vad sålunda anförts förorda den av motionären yrkadesärskilda översynen av förvaltningsutbildningen. Utskottet avstyrker alltsåförevarande motionsyrkande. Ett annat utbildningsalternativ förs fram imotionen 1972: 244. Med hänvisning till att svenskt näringsliv med storsannolikhet har att räkna med en alltmer hårdnande konkurrens är det enligtmotionärernas mening nära nog nödvändigt för det enskilda företaget att tillsig knyta personal med adekvat utbildning i internationell marknadsföring.Nuvarande utbildningsmöjligheter finner motionärerna ej tillfyllest och manyrkar att en högskolelinje inrättas med tonvikt på teknik, språk ochinternationell marknadsföring. a. erinrat om finns vid tekniska fakulteten i enlinje för utbildning av ekonomingenjörer. har inrättats enprofessur vid högskolenheten i i industriell marknadsföring.Professorn i ämnet skall svara för undervisning och forskning rörandemarknadsföring av det industriella företagets produkter. Undervisningen skallge de studerande kännedom om och förståelse för företagens metoder och problemvid distribution och försäljning. Idetta sammanhang är vidare av intresse att universitetskanslersämbetet nyligentillsatt en arbetsgrupp för att inom ämbetet medverka vid utredning angåendeinternationalisering av universitetsutbildningen. Utredningen har till uppgiftatt analysera motiven och målen för en ökad internationalisering på den högreutbildningens område och framlägga därav föranledda förslag. Utredningen skallkartlägga olika av-nämargmppers behov, såväl kvantitativt som kvalitativt.Bland utbildningsbehov som skall beaktas nämns utbildningen för internationelleller annan utlandstjänst, t. ex. för svenskt näringsliv. finns dessutom en särskild expertgrupp som har iuppdrag att utarbeta förslag till nya yrkesinriktade UbU1972: 4 13 studiekurseroch att följa utvecklingen inom detta område. I expertgruppen ingårföreträdare för arbetsmarknads- och näringslivsorganisationer, universiteten,berörda centrala myndigheter och de studerande. Expertgruppen har påbörjatstudieplansarbete för en rad utbildningar som avses leda tillarbetsmarknadssektorer d'är det potentiella behovet av arbetskraft medeftergymnasial utbildning redan nu kan bedömas vara stort och där efterfråganpå arbetskraft med sådan utbildning kan beräknas öka under de närmaste åren.Exempel på sådana områden är distributions- och servicesektorerna inomnäringslivet samt verksamhet inom kommuner och landsting. Studiekurser börsålunda kunna skapas för utbildning till verksamhet inom exempelvis hälso- ochsjukvårdsadministration, ekonomi och planering, marknadsföring ochkonsumentfrågor, spedition och transportekonomi. Dåfråga uppkommer om införande av nya utbildningslinjer eller förändringar iutformningen av befintliga linjer måste givetvis U 68:s pågående arbetebeaktas. Utskottet anser den i motionen angivna utbildningskombinationenintressant, men är för sin del inte berett ta stäU ning tiU motionärernasförslag om en ny utbildningslinje. Resultatet av pågående utredningsarbetensynes böra avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motionen 1972: 244. Utbildningspolitiken i vårt land har sedan längevarit inriktad på att alla barn och ungdomar skall ges samma reella möjlighettill utbildning oberoende av social, ekonomisk och geografisk bakgrund.Reformerna har resulterat i att antalet studerande från socialt och ekonomiskt,mindre gynnade miljöer ökat kraftigt. Studiemöjligheterna för vuxna harsuccessivt byggts ut. De studiesociala åtgärderna har fått en utjämnande effektpå rekryteringen till universitet och högskolor. Medanledning av hemställan under 1 i motionen 1972: 501 vill utskottet framhållaatt det inte varit möjligt att utröna vad som i motionen åsyftas med»utbildningskungörelsen». Med hänsyn härtill och då i motionens hemställanpåstådda åldershinder är för utskottet obekanta avstyrker utskottet bifalltill ifrågavarande motionsyrkande. Med anledning av det i samma motion framställdayrkandet beträffande läromedel erinras om att frågor om produktion och granskningav läroböcker och andra pedagogiska hjälpmedel utretts av läromedelsutredningen.Utredningen har avgett sitt slutbetänkande Samhällsinsatser påläromedelsområdet (SOU 1971: 91). De sakkunniga har ägnat frågor angåendeobjektiviteten i läromedel stor uppmärksamhet och behandlat frågan om behovetav samhälleliga insatser i läromedelsproduktionen. Det synes lämpligt attprövningen av detta utredningsarbete får göras innan man tar upp tilldiskussion frågan om en ny utredning avseende ifrågavarande spörsmål.Förevarande yrkande i motionen 1972: 501 avstyrks. UbU1972: 4 14 Under åberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motionerna1972: 344 och 1972; 702 i vad avser anordnande av studiekurser i kemi och fysiki , 2. att avslår motionen 1972;344 i vad avser anordnande av studiekurser i kemi och fysik i , 3. att avslår motionen 1972;344 i vad avser anordnande av studiekurser i övrigt, 4. att avslår motionen 1972:1133 om doktorandstipendier, 5. att avslår motionen 1972;1141 om medelsdisposition, 6. att avslår motionen 1972:1151 i vad avser kostnadsberäkningar, 7. att avslår motionen 1972:1151 i vad avser samhällsrepresentanter i universitets och högskolors lokalaledning, 8. att avslår motionen 1972:1151 i vad avser nya samarbetsformer, 9. att avslår motionen 1972:1113 i vad avser universi-tetsfihalernas förvaltningar, 10. att avslår motionen 1972:1113 i vad avser institutionerna vid universitetsfilialerna, 11. att avslår motionen 1972:1113 i vad avser särskilda medelsanvisningar till universitetsfilialerna, 12. att avslår motionen 1972:1113 i vad avser samhällsrepresentanter i universitetsfilialernas lokalaledning, 13. att som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande driftkostnadsanslagen, 14. att avslår motionen 1972:243 om förvaltningsutbildning, 15. att avslår motionen 1972:244 om marknadsföring, 16. att avslår motionen 1972;501 i vad avser hemställan under 1 i motionen, 17. att avslår motionen 1972;501 i vad avser läromedel. Humanistiska fakulteterna m.m.: Avlöningar tilllärarpersonal. Humanistiska fakulteterna m.m.: Driftkosmader. Maj:t har(punkterna E 5E 6, s. 296300) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att ändra benämningar av professurer i enlighet med vad istatsrådsprotokollet förordats, 2. tillHumanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal för budgetåret1972/73 anvisa ett förslagsanslag av , 3. tillHumanistiska fakulteterna m. m.: Driftkostnader för /73 anvisaett reservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat följandemotioner; 1972: 192 av m. fl. (s, c, fp, m) vari hemställs attriks- UbU1972: 4 15 dagenbeslutar att vid från inrätta enprofessur i japanologi, särskilt modern japanska, 1972: 242 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj;t anhåller att grundkurs AB 1, 40 poäng, i ämnetreligionskunskap får anordnas vid humanistiska fakulteten vid Göteborgsuniversitet fr. o. m. /73, 1972: 505 av m. fl. (s, c, fp, m)vari hemställs att beslutar att vid från den 1juli 1972 inrätta en professur i ämnet estetik med docenten somförste innehavare, 1972:513 av m. fl. (m, fp) vari hemställs 1. att hos Kungl. Maj:t föreslår att enpersonlig professur i »Byggnadskultur och bebyggelsemiljö med undervisning ivård och restaurering» med tillhörande institution inrättas vid universitetshumanistiska fakultet, 2. att arkitekten fil. lic. kallas tillsagda professur, 3. att en utredning föranstaltas om inrättande avuniversitetslektorat i »Byggnadskultur och bebyggelsemiljö med undervisning ivård och restaurering» vid universiteten och de tekniska högskolorna, 1972:1113 av m. fl. (c) i vad avserhemställan att beslutar att till Humanistiska fakulteterna m. m.:Avlöningar till lärarpersonal anvisa ett förslagsanslag av ,vilket är en förhöjning i förhållande till Kungl. Maj;ts förslag med 234 000kr., 1972: 1175 av m. fl. (fp, c, m, vpk)vari hemställs att beslutar att vid imiversitet fr. o. m. den 1juli 1972 inrätta en professur i samiska språket och kulturen. Enligt statsmakternas beslut år 1971skall vid i inrättas en professur i historia den 1 juli1972. I statsverkspropositionen beräknas nu medel för denna tjänst. Förslag ominrättande nästa budgetår av ytterligare professorstjänster vid humanistiskfakultet har inte biträtts av Kungl. Maj;t. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att föredragande statsrådet förordat att en extra ordinarie professuri språklig databehandling, personlig för docenten vid i , inrättas vid humanistiska forskningsrådet. Universitetskanslersämbetethar i sina petita åter fört fram förslag om inrättande vid universitetav en professur i estetik. I motionen 1972: 505 yrkas att i enlighetmed ämbetets förslag skall besluta inrätta en sådan tjänst den 1 juli 1972.Till förste innehavare av professuren föreslås docenten, ordinarieuniversitetslektorn, . UbU 1972: 4 16 Utskottet hade föregående år att ta ställning tillmotsvarande motionsyrkande. Utskottet redogjorde då för vissa av Kungl. Maj:tfattade beslut som syftade till att göra det möjligt att bedrivaforskarutbildning inom ämnesområdet estetik i . I anledning av det nuförevarande motionsyrkandet får utskottet hänvisa till nämnda redogörelse (UbU1971: 3, s. 11) och erinra om att utskottet var av den uppfattningenatt erfarenheterna av tillämpningen av berörda beslut borde redovisasitman slutlig ställning togs till frågan om en professur i estetik. mening torde det ännu vara för tidigt att mera bestämt uttala sig omhur den nu gällande ordningen för forskarutbildning i estetik kommer attfungera. Med hänsyn bl. a. härtill avstyrker utskottet bifall till motionen1972: 505. Imotionen 1972: 192 hemställs i överensstämmelse med vadtmi-versitetskanslersämbetet föreslagit att en professur i japanologi,särskilt modern japanska, inrättas vid den 1 juli 1972.Såsom motionärerna påpekar uttalade sig utbildningsutskottet mycketpositivt i fråga om inrättande av denna professorstjänst. Utskottet finner detalltjämt angeläget att en professur i japanologi inrättas möjligt menanser sig inte kunna tillstyrka att medel nu beräknas för ifrågavarande tjänst.Utskottet har vid detta sitt ställningstagande särskilt beaktat att önskemål ominrättande av nya högre tjänster kunnat tillgodoses endast i mycket begränsadomfattning vid den restriktiva prövningen av förslagen om anslagshöjningar tillhögre utbildning och forskning. Fråganom resurser för utbildning och forskning i ämnet byggnadskulturvårdbehandlades av utbildningsutskottet vid föregående års riksdag. då angav hade näraliggande frågor upptagits i en skrivelse tillKungl. Maj:t års kyrkomöte. Utskottet har erfarit att skrivelsenefter remissbehandling överlämnats tiU för den åtgärdtill vilken ämbetet kan finna anledning. Utskottet kan således konstatera attfrågor rörande forskning och utbildning på de byggnadskulturvårdande och restaureringstekniskaområdena är föremål för överväganden. Med anledning härav anser sig utskottetinte kunna förorda att nu vidtar de åtgärder som föreslås i motionen1972: 513. Uppbyggnadenav en humanistisk fakultet i påbörjades enligt statsmakternas /69. Från och med /73 kommer åtta professurerinom humanistiska ämnesområden att finnas vid denna fakultet. Beslut har vidarefattats om inrättande fram t. o. m. /75 av två professurer,nämhgen i finska samt i nordisk och jämförande fornkunskap. Imotionen 1972: 1175 föreslås att en professm: i samiska språket och kultureninrättas vid . Motsvarande motionsyrkandeavslogs av riksdag. UbU 1972: 4 17 hadedärvid motiverat sitt avstyrkande med att utredning pågick om möjligheterna attupprätta ett nordiskt i samiska kulturen och språket. Samiskakulturfrågor uppmärksammas f. n. i olika sammanhang. Det nordiskasamarbetsorganet för samespörsmål och rennäringsfrågor har sålunda i anledningav en rekommendation av utrett frågan om upprättande av ettnordiskt sameinstitut i och lagt fram förslag i ämnet till regeringarnai , och . 'Ett icke lokahserat institut' föreslås bliinrättat med betydelsefulla uppgifter inom forskningen, utbildningen ochfolkbildningen liksom på det allmänkulturella området i de tre länderna. Efterremissbehandling har ett något överarbetat förslag lagts fram från norsk sida.Detta avses efter skyndsam nationell behandling varvid för Sverigesvidkommande yttrande inhämtas från sameutredningen bli behandlat i . Sameutredningentillsattes för att utreda frågan om åtgärder till stöd för samernasspråk och kultur. I direktiven till denna utredning anförs att de kulturellainsatser som redan gjorts eller förbereds för att stödja samerna ärbetydelsefulla men inte tillräckliga. Det framhålls vidare attutbildningsfrågorna är grundläggande för samernas möjligheter att medbibehållande av sin särart göra aktiva insatser i det svenska samhället. Desakkunniga skall enligt direktiven särskilt undersöka samemas möjligheter attutnyttja samhällets yrkesutbildning, omskolning och vuxenutbildning. Frågan omutbildning av lärare i samiska språket bör också uppmärksammas. I dettasammanhang har utredningen att pröva om resurser kan skapas vid iUmeå för eftergymnasial utbildning i samiska språket och kulturen. Vidare börnämnas att vid sin senaste session antog en rekommendation omstöd till samerna (Rek. 5/1972) syftande till att understödja samernasansträngningar att bevara sin ställning som etnisk grupp. mening har i motionen 1972: 1175 anförts goda skäl för en fastetablerad utbildnings- och forskningsorganisation inom ämnesområdet samiskaspråket och kulturen. Utskottet har med den kortfattade redovisningen av vissapågående utredningsarbeten m. m. önskat visa att i motionen upptagna spörsmålredan är föremål för prövning. Övervägande skäl talar därför enligt utskottetsmening för att inte nu tar ställning till den i motionen föreslagnaprofessuren, varför utskottet avstyrker yrkandet härom. Studiekursom 40 poäng i religionskunskap för grundläggande utbildning vid filosofiskfakultet anordnas vid universiteten i och . I motionen 1972: 242anförs att ett stort antal studerande vid har uttalatönskemål att studera detta ämne. Enhgt motionärens mening är det inte rimligtatt studerande för att kunna följa vissa utbildningslinjer antingen måste bytastudieort el- UbU 1972: 4 18 lerhänvisas till kostnadskrävande universitetscirklar inom den fria folkbildningsverksamheten.I motionen föreslås att begär att den aktuella studiekursen fåranordnas vid fr. o. m. nästa läsår. Förevarandefråga har prövats av Kungl. Maj:t som senast i december1971 lämnat ansökan om studiekurser i religionskunskap vid humanistiskafakulteten i utan bifall. anser sig inte haunderlag för ett annat ställningstagande än det av Kungl. Maj;t gjorda ochavstyrker därför motionen 1972: 242. Mederinran om vad utskottet i det föregående under punkten 3 Vissa gemensammafrågor anfört i anledning av motionen 1972; 1113 avstyrker utskottet motionensåvitt nu är i fråga. Maj;ts förslag och hemställer 1. att avslår motionen 1972: 505 om inrättande den 1 juli 1972av en professur i estetik, 2. att avslår motionen 1972; 192 om inrättande den 1 juli 1972av en professur i japanologi, särskilt modern japanska, 3. att avslår motionen 1972: 1175 om inrättande den 1 juli 1972av en professur i samiska språket och kulturen, 4. att avslår motionen 1972: 242 om rehgionskunskap vidGöteborgs universitet, 5. att avslår motionen 1972:1113 om universitetsfilialernasåvitt nu är i fråga, 6. att bemyndigar Kungl. Maj:t att ändra benämningar avprofessurer i enlighet med vad i statsrådsprotokollet förordats, 7. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionerna 1972: 505, 1972: 192, 1972: 1175 och 1972: 1113, motionerna såvittnu är i fråga, till Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal för /73 anvisar ett förslagsanslag av 73 440 000kr., 8. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionerna 1972; 505, 1972; 192 och 1972: 1175, motionerna såvitt nu är ifråga, till Humanistiska fakulteterna m. m.: Driftkostnader för budgetåret1972/73 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att avslår motionen 1972: 513 om utbildning och forskning ibyggnadskultur m. m. 5.Teologiska fakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal. Teologiskafa-kultetema: Driftkostnader. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna E7E8, s. 300301) och hemställer att för /73 anvisar 1. till Teologiska fakulteterna:Avlöningar till lärarpersonal ett förslagsanslag av , 2. till Teologiska fakulteterna:Driftkostnader ett reservationsanslag av . Juridiska fakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal.Juridiska fakulteterna: Driftkostaader. Maj:t har (punkterna E 9E 10,s. 302 303) föreslagit att 1. till Juridiskafakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal för /73 anvisa ettförslagsanslag av , 2. till Juridiskafakulteterna: Driftkostnader för /73 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat följandemotioner; 1972: 1127 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att grundläggande utbildning för juriskandidatexamen skall omfatta socialrätt antingen som särskilt examensämneeller som komplement till annat examensämne, 1972: 1150 av herrar i Gäddvik (m) och iAgnas 1972: 1153 av m. fl. (m, c, fp) varihemställs att beslutar att vid Lunds universitets juridiska fakultetinrätta en professur i ämnet socialrätt fr. o. m. /73. Utskottet har i det föregåendeerinrat om att inom U 68 pågår utredningsarbete angående juristutbildningen.Vad gäller denna utbildning kan förslag från utredningen förväntas bl. a. ifråga om vilka ämnen som bör ingå i utbildningen. I anledning av den vid fjolårets riksdag väckta motionen1971: 893 om inrättande av en professur i socialrätt förklarade sig utskottetvara ense med motionärerna om den socialrättsliga forskningens betydelse bådeför utbildningen av jurister och socionomer samt för de lagstiftande ochrättstillämpande myndigheterna. Utskottet vill i anledning av motionerna 1972: 1127, 1972:1150 och 1972: 1153 upprepa denna sin uppfattning men är med hänsyn till pågåendeutredningsarbete inte berett tillstyrka i motionerna framställda yrkanden. Maj:ts förslag och hemställer 1. att avslår motionen 1972:1153 i vad den avser inrättande av en professur i ämnetsocialrätt, 2. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1153 såvitt nu är ifråga till Juridiska 2* 1972. UbU 1972: 4 20 fakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal för /73 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionen 1972: 1153 såvitt nu är i fråga till Juridiska fakulteterna:Driftkostnader för /73 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att avslår motionen 1972:1127 om införande av ärrmetsocialrätt i juristutbildningen, 5. att avslår motionen 1972; 1150 om inrättande av en professuri socialrätt. 7.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Driftkostnader. Maj:t har(punkterna E 11E 12, s. 304307) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en professur ienlighet med vad i statsrådsprotokollet förordats, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att ändra benämningar avprofessurer i enlighet med vad i statsrådsprotokollet förordats, 3. till Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.:Avlöningar till lärarpersonal för /73 anvisa ett förslagsanslagav ,