bet · FV01UbU35 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:35 betänkande i anledning av motion angåendevärderingen av utländska studerandes meriter för tillträde till högreläroanstalt m. m. I motionen 1972:458 av . (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär utfärdande avbestämmelser för värdering av meriter hos utländska studerande som önskarstudera vid studiemedelsberättigad svensk läroanstalt. Inskrivning av utländsk studerandevid universitet och vissa högskolor regleras i kungörelsen (1967:450) medprovisoriska bestämmelser om. tillträde till högre utbildning, där det i 8 §stadgas bl. a. följande. Utan hinder av 3 7 §§ fårkonsistoriet medge, att som studerande vid fakultet inskrives den som a) avlagt utländskexamen som medför behörighet att vinna tillträde till universitet ellermotsvarande vetenskaplig läroanstalt i det främmande landet, eller b) på annan grundkan antagas äga förutsättningar att tillgodogöra sig undervisning vidfakulteten. Allmänna föreskrifter för konsistoriets prövning enligtförsta stycket meddelas av universitetskanslersämbetet efter samråd medskolöverstyrelsen. Är fråga om inskrivning för sådan utbildning med begränsatantal studerande som avses i 81 § universitetsstadgan (1964:461) och fordrasför att inskrivning skall fä ske att universitetskanslersämbetet meddelatbeslut om antagning, skall konsistoriet överlämna ärendet tilluniversilets-kanslersämbetet för prövning. Medges inskrivning enligt första eller andra stycket fårsamtidigt föreskrivas i vilken omfattning och under vilka villkor denstuderande har rätt att deltaga i undervisning och examination. Mot beslut av konsistoriumbeträffande icke spärrad utbildning föres talan hos universitetskanslersämbetetgenom besvär. Mot beslut av universitetskanslersämbetet beträffande spärradutbildning föres talan hos Kungl. Maj:t genom besvär. har den 28 februari 1967utfärdat manna föreskrifter för konsistoriets prövning av ansökningar omtillstånd att inskrivas som studerande vid fakultet m. m. I dessa ges vissariktlinjer för bedömning av olika utländska examina. Studiemedel utgår f. n. till utlänning som mottagits undersådana omständigheter att det klart kan förutsättas att han kommer att stanna iSverige. Till denna kategori hänförs i första hand flyktingar och därmed För övriga utlänningar uppställs somvillkor för rätt till studiemedel att vederbörande med erforderliga tillståndvistats och arbetat i av , om intesärskilda omständigheter föreligger. Yttranden över motionen harinhämtats frän universitetskanslersämbetet (UKÄ) och centralastudiehjälpsnämnden (CSN). , somtill sitt yttrande bilagt yttranden från rektorsämbetena vid universiteten iUppsala, , , och , finner det inte vara önskvärt attavhända konsistorierna möjligheten att efter individuell prövning på sätt somf. n. sker bevilja tillstånd till inskrivning för studerande, som inte genombetyg kan dokumentera sin behörighet. UKÄ framhåller de strävanden som skerinom UKÄ-området att i görligaste mån decentralisera beslut och avgörandenspeciellt i den mån de rör individuella prövningar till de lokalauniversitetsmyndigheterna. I övrigt anser UKÄ att det är angeläget att ianslutning till statsmakternas slutliga beslut beträffande regler för tillträdetill högre utbildning få till stånd en översyn av ämbetets allmännaföreskrifter för konsistoriets prövning av ansökningar om tillstånd attinskrivas som studerande vid fakultet m. m. vid i har anförtbl. a. följande. Ansökningar om tillträde tilluniversitetet i prövas med hänsyn till om sökanden har rätt att inskrivas vid motsvarande fakultetpä universitet i det främmande landet och att där avlägga akademisk examen; sökanden kommer från land, som har en skolgång somunderskrider (t. ex. i regel , , , ,och , bl. a., elva är); sökanden har avgångsbetyg från yrkesinriktad,specialiserad mellan-skola, som medför rätt för sökanden att deltaga iinträdesprov till universitet (motsvarande) i land, där tillträdet till högrestudier regleras genom inträdesprov för alla kategorier avmellanskoleabsolventer. Vidare kräver konsistoriet för att behandla en ansökan,.sedan prövning enligt ovan har verkställts, att sökanden har gällande uppehållstillstånd i (fråganom sökanden har tillräckliga medel för sin vistelse i landet torde därmedtillfredsställande ha. undersökts av myndighet, som har att pröva ansökningarom uppehållstillstånd); sökanden har inlämnat betygshandlingar i original ellerofficiellt vidimerad kopia (diplom + detaljbetyg på både den gymnasiala utbildningenoch på universitetsutbildningen). An.sökningar från sökanden som har förlorat alla betyg ochandra bevis om sin utbildning och på grund av de politiska förhållandena i sitthemland icke kan få dem ersatta avgöres från fall till fal| efter intervjuer,intyg från landsmän i officiell ställning o. Uyl. Utländska studerande som här beviljats tillträde tilluniversitetet i har ej rätt att påbörja ämnesstudier, förrän de har fått godkänt betyg på kursen Svenska 3, som ges viduniversitetets . Denna praxis tillämpasför att söka hindra studiemisslyckanden på grund av bristande kunskaper isvenska. Enligt rektorsämbetets mening synes emellertid Svenska 3 varaotillräcklig som grund. Av en enkät angående behov av kunskaper i svenska, sombesvarades av studievägledarna vid sextioen institutioner,framgår att fyrtiosex studievägledare anser att Svenska 4 borde införas somgenerellt krav. anser det väsentligt att utbildningen i svenskaäven i fortsättningen får meddelas vid . Ämbetet vill därtillpåpeka att åtskilliga utländska studerandes kunskaper i engelska, tyska ellerfranska ofta är bristfälliga eller obefintliga. Ansökningar om tillträde till studier för doktorsexamenprövas av vederbörande institutionsprefekt. Uppehållstillstånd krävs dock ocksåav denna kategori av studerande. Frågan om behov av kunskaper i svenska avgörsi dessa fall av prefekten. Antal behandlade ansökningar var under /71969 och undertiden - 727. vid i finner detknappast möjligt att utfärda detaljerade bestämmelser angående vilka kunskaperi examina från andra länder som skall anses motsvara de gällande förkunskapskravenoch föreslår därför i stället atl diagnostiska prov användes för att avgöra,huruvida den studerande skall anses ha dessa kunskaper. har isitt yttrande anfört i huvudsak följande. CSN har kunnat notera vissa skillnader istudieframgång mellan svenska studerande och utländska studerande som uppburitstudiemedel för studier i . Studiemisslyckanden är vanligare blandutländska studerande. Detta framgick bl. a. av en undersökning som CSN företog1967 bland 99 icke-nordiska studerande som uppburit studiemedel vt 1965.Undersökningsmaterialet var dock bristfälligt, och några entydiga slutsatserkan därför inte dras ur detta material. Svårigheterna för de utländskastuderandena finns emellertid även antydda i de uppgifter CSN redovisade i sittyttrande över kommitténs för utländska studerandes förslag. Enligt dessauppgifier har av de ca 4 500 utländska medborgare, som åren 1965 1969beviljades studiemedel, endast erhållit studiemedel en gång, dvs. för en ellertvå terminer. De har senare inte ansökt om studiemedel eller också intebeviljats ytterligare studiemedel. Den huvudsakliga anledningen härtill ärsäkerligen att de inte uppfyllt villkoren om krav på vissa studieresultat. Förklaringarna till de svaga studieresultaten förutländska studerande är sannolikt flera. Vid sidan av allmänna anpassningssvårighetertorde, som CSN tidigare framhållit, bristande förkunskaperi svenska språket som regel vara det svåraste handikappet. Som motionärernaframhåller borde emellertid den ökade satsning som sker påsvenskundervisning kunna medföra en förbättring härvidlag. För många utländska studerande torde säkerligen ocksåbristande kunskaper i engelska utgöra problem. Om de inte läst engelska i sitthemland, får de svårigheter att tillgodogöra sig kurslitteratur på engelska,som är vanligen förekommande vid svenska universitet. En annan förklaring torde vara bristande allmännaförkunskaper. Huvudregeln är ju att utländsk medborgare, som har sådanförutbildning atl han äger rätt till inskrivning vid sitt hemlands universitet,även skall mottagas vid svenskt universitet. Som nämnden i andra sammanhangframhållit får det anses osäkert om utländsk motsvarighet till student- examen alltid ger samma förutsättningar för högre studieri som svensk gymnasieexamen. Behovet av att någon form av orienteringskurs förutländska studerande, som avser att påbörja högre studier, kommer till ståndbör enligt nämndens mening undersökas. Nämnden hänvisar i sammanhanget tillkompetensutredningens förslag (SOU 1970:21) om orienteringskurser förvuxenstuderande som söker tillträde till högre utbildning. Det framstår förstudiehjälpsnämnden som mycket viktigt - inte minst utifrån de studerandes egensynpunkt - att de här berörda frågorna i fortsättningen ägnas storuppmärksamhet. Särskilda sakkunniga har den 30juni 1972 tillkallats för fortsatt utredningsarbete om gymnasieskolanskompetensvärde. De skall enligt sina direktiv även pröva vilka krav i fråga omallmän behörighet som bör ställas upp för utländska studerande. De sakkunnigasarbete förutsätts planerus så att en proposition kan läggas årsriksdag, varefter en eventuell ändring av nuvarande allrriännabehörighetsbestämmelser för ifrågavarande studerande kan ske. Utländsk studerande är f. n. i princip jämställd medsvensk utbildningssökande när det gäller tillträde till högre utbildning iSverige. Behörighetskraven för inskrivning till icke spärraduniversitetsutbildning anses sålunda normalt uppfylld av sådan studerande, somhar rätt att inskrivas vid motsvarande universitetsfakultet i det land där dengrundläggande skolutbildningen erhållits. Huruvida vederbörande har allaerforderliga förkunskaper för studier i bedöms av universitetetskonsistorium, som får föreskriva i vilken omfattning och under vilka villkorden studerande har rätt atl delta i undervisning och examination. I de flesta fall har de utländska studerande som ansökerom tillstånd för inskrivning en känd skolbakgrund. Problem uppstår i regel endastdå de studerande kommer från stater med en utbildningsorganisation, beträffandevilken upplysningar om kursinnehåll, behörighetsbestämmelser o. dyl. är svåraeller omöjliga att erhålla. Samma sak gäller då de studerande av olika skälsaknar handlingar som kan styrka deras utbildningsbakgrund. Enligt utskottets mening är det knappast möjligt ellerlämpligt att, såsom begärs i ifrågavarande motion 1972:458, centralt utfärdadetaljerade regler för den sakliga bedömningen av värdet av olika utländskaskolutbildningar som grund för högre studier i . Ulvecklingen påutbildningens område både inom och utom går f. n. mycket snabbt.Utländsk studerande bör liksom efter prövning av konsistorium kunnabeviljas dispens för tillträde till universitetsstudier med eller utansärskilda villkor. Del är emellertid angeläget att ifrågavarande prövning vidde olika lärosätena blir så enhetlig som möjligt. Enligt vad utskottet erfarithar lärosätena , således sedan motionen väcktes, beslutattillsätta en arbetsgrupp för att få till stånd en enhetlig praxis beträffande inskrivning av utländska studerande till icke spärrad högre utbildning. Med hänvisningtill att denna arbetsgrupp nu blivit tillsatt och till vad utskottet i övrigtanfört i ärendet avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1972:458. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att universiteteti startat en undersökning av hur de ca 600 utländska studerande, somunder /67 fått tillstånd att skrivas in vid , lyckatsgenomföra sina studier. Undersökningen avser bl. a. belysa frågan om vilka slagav stödåtgärder som behöver sättas in för att utländska studerande skall kunnabedriva sina studier med bästa möjliga resultat. attriksdagen avslår motionen 1972:458. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), i (s),Nordstrandh (m), i (s), i (s), (), (), (), i (vpk), (), i (fp) och fröken i (c).