bet · FV01UbU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:17 betänkande i anledning av propositionen 1972: 26 angåendevuxenutbildning, m. m. jämte motioner. Maj:t i propositionen 1972: 1 bil. 10(punkterna G 5 G 7) beräknat medel för nedannämnda ändamål har Kungl. Maj:t ipropositionen 1972: 26 imder åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överutbildningsärenden såvitt nu är i fråga föreslagit att 1. medge att reservationsanslagetKommittéer m. m. under åttonde huvudtiteln får tas i anspråk under budgetåret1972/73 för försöksverksamhet med vuxenutbildning, 2. godkänna i propositionenförordade ändringar av det statliga stödet till studiecirkelverksamheten, 3. godkänna vad som ipropositionen förordats i fråga om organisationen för studie- ochyrkesvägledning, 4. godkänna vad som ipropositionen förordats i fråga om elevantalet inom den kommunalavuxenutbildningen, 5. bemyndiga Kungl. Maj;t att ienlighet med vad som förordats i propositionen utfärda erforderligabestämmelser om avgift för särskild prövning och fyllnadsprövning, 6. godkänna vad som ipropositionen förordats om fortbildning av lärare, 7. godkänna vad som ipropositionen förordats om pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, 8. till Bidrag till driften avkommunala skolor för vuxna för /73 under åttonde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av , 9. till Bidrag tillstudiecirkelverksamhet för /73 under åttonde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av , 10. tillBidrag till studieförbund för /73 under åttonde huvudtiteln anvisa ett anslag av . I propositionen ges en redogörelse för denuppsökande verksamhet som kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning(FÖVUX) bedriver. Erfarenheterna från FÖVUX-verksamheten visar enligt propositionenatt försöksperioden bör förlängas för att man skall få det underlag för ensäkrare bedömning av de kortutbildades utbildningssituation som fordras förmer systematiska insatser. Den s. k. prioriterade studiecirkelverksamheten pågrundskolnivå i ämnena svenska, engelska, matematik och samhällskunskap ärenligt föredragande statsrådet ett mycket viktigt instrument när det gäller atttillgodose grupper som tidigare missgynnats i utbildningshänseende. Därförföreslås i propositionen att ett särskilt bidrag på . per studietimmeinförs till de prioriterade studiecirklarna för administration och uppsökandeverksamhet. Det föreslagna bidraget skall ses som en motsvarighet till detsärskilda statsbidrag som används till kostnader för intagning av elever tillkommunal vuxenutbildning och därmed sammanhängande verksamhet och som utgårmed av statsbidraget tiU lönekostnad. Inomden kommunala vuxenutbildningen bör enligt propositionen även under läsåret1972/73 grundskolkurser prioriteras. Antalet undervisningstimmar igymnasieskolkurserna bör få öka för nästa budgetår, varvid mansärskilt bör inrikta sig på att yrkesinriktade kurser kommer till stånd. av schablonbidraget för studiehandledning m. m. föreslås fåomvandlas till hel- eller deltidstjänst som studie- och yrkesvägledare.Minimiantalet elever för inrättande av kurs får f. n. vara lägst åtta på deorter inom det allmänna stödområdet som ligger utanför s. k. g-ort, i övrigtskall det vara lägst tolv. Det föreslås i propositionen att på försök skall fåanordnas 100 kurser med lägst åtta elever på sådana orter, där skiftarbeteförekommer i större omfattning och vilka är g-orter eller ligger utanför detallmänna stödområdet. föreslås för särskild prövning och fyllnadsprövning vid bl.a. gymnasieskolan och den kommunala och statliga vuxenutbildningen. Lärareinom vuxenutbildning skall delta i speciella fortbildningsprogramunder minst en studiedag. Detanses angeläget att inom ramen för anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet ökade resurser satsas på pedagogiskt utvecklingsarbete inomvuxenutbildningsområdet. 2 milj. kr. föreslås som ett lämpligt riktmärke fördessa insatser under nästa budgetår. Vidare föreslås att antalet ledamöter iden pedagogiska nämnden på utökas för att den skall kunnaägna ökad uppmärksamhet åt de vuxenpedagogiska frågorna. AnslagenBidrag till driften av kommunala skolor för vuxna, Bidrag tillstudiecirkelverksamhet och Bidrag till studieförbund föreslås uppräknade medavrundat 70 milj. kr. till närmare 440 milj. kr. Utskottet behandlar Kungl. Maj;ts i propositionen framlagdaförslag beträffande löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet och beträffandevidareutbildning av mellanstadiets lärare i betänkandena UbU 1972; 19respektive UbU 1972: 20. Idetta sammanhang har utskottet behandlat följande motioner: 1972; 498 av m. fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn avvuxenutbildningens mål, organisation, dimensionering och finansiering, 1972: 1064 av i m. fl. (c)vari hemställs att hos Kungl. Maj;t begär att statsbidrag generelltskall utgå till studiecirklar som berör villaträdgårdens planering och skötsel, 1972; 1107 av m. fl. (s) varihemställs att uttalar att möjlighet ges att inom vuxenutbildningeninrätta fasta tjänster samt fyllnadstjänstgöring i kombination med tjänst iungdomsskolan, 1972: 1117 av i (c) varihemställs att hos Kungl. Maj;t anhåller att den nuvarandemöjligheten för rektorer och ämneslärare vid statsunderstödda folkhögskolor attfullgöra viss del av sin undervisningsskyldighet såsom handledare i studiecirkelinom det frivilliga bildningsarbetet eller som lärare vid löntagarorganisationernascentrala kursverksamhet utsträcks att gälla även tjänstgöring som lärare inomden kommunala vuxenutbildningen, 1972; 1527 av m. fl. (vpk) varihemställs att 1. med bifall i övrigt tillpropositionen 1972; 26 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som imotionen anförts rörande behovet av en samlad översyn av vuxenutbildningen, 2. i skrivelse till Kungl. Maj;themställer om att frågan om lagstadgad rätt till tjänstledighet, medbibehållande av de sociala förmånerna, för deltagande i vuxenutbildning blirföremål för snabb utredning och att förslag härom föreläggs , 3. under Bidrag till studieförbundför /73 anvisar ett med . 1972; 1528 av i m. fl. (s)vari hemställs att beslutar dels att kommunerna åläggs att inrättavuxenutbildningsråd i huvudsakhg överensstämmelse med vad som anförts imotionen, dels att vuxenutbildningsråden åläggs ansvaret för intagningen avelever i den kommunala vuxenutbildningen, 1972; 1529 av i m. (c, fp) vari hemställs att hos Kungl. 1. att de prioriteradestudiecirklarna skall omfatta även ämnet samhällskunskap på gymnasienivå, 2. att alla cirklar med minst tvåhandikappade deltagare räknas som prioriterade. 3. att åttadeltagare skall räcka för anordnande av kurs i alla orter utanför g-ort, 4. att kommunernaoch de erkända studieförbunden gemensamt kan utnyttja de föreslagnasyo-tjänsterna, 5. attorganisationsbidraget anknyts till antalet studietimmar, 1972; 1530 av iBorås m. fl. (m) vari hemställs att 1. till Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna för /73 underåttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill studiecirkelverksamhet för /73 under åttonde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av , 1972; 1531 av m.fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj;t anhåller 1. attförsöksverksamhet med heltidsanställda lärare och arvoderade huvudlärare inomden kommunala vuxenutbildningen kommer till stånd fr. o. m. , 2. om ytterligareåtgärder och förslag till en förbättrad lärarfortbildning avseendevuxenutbildningens behov i enlighet med vad som anförts i motionen, 1972: 1534 av m.fl. (m) vari hemställs att begär åtgärder syftande till att samtligaerkända studieförbunds möjligheter att enligt folkbildningsförordningen frittoch på lika villkor verka inom bildningsarbetet icke kan inskränkas genomöverenskommelser ensidigt gynnande ett eller flera studieförbund ochuteslutande övriga från viss verksamhet. Det finns flera olika formerav samhällsstödd vuxenutbildning. Studiecirkelverksamhet bedrivs f. n. av elvaav godkända studieförbund. vuxenutbildning anordnasi ca 320 kommuner. I och finns statliga skolor för vuxna,som bygger på en kombination av lärarledd undervisning och korrespondensundervisning.En annan form av vuxenutbildning är arbetsmarknadsutbildningen, i vilkennumera utbildning i allmänna ämnen på grundskolnivå ingår. Folkhögskolornautgör också en viktig studiemöjlighet för de vuxna. Vuxenutbildningsprogrammenvia radio och television är för många ett komplement och för andra ettalternativ till andra utbildningsmöjligheter. Dessutom förekommer utbildninginom löntagarorganisationer, statlig och , privata företagm. tillkallades kommittén för studiestöd åtvuxna (SVUX). Denna kommitté har överlämnat delbetänkandetVuxna Utbildning Studiefinansiering. Avsikten har varit att tillföraytterligare material till debatten om vuxenutbildning, särskilt formerna för devuxnas studiesociala stöd. Kommitténför försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX), som tillkallades ,har till uppgift att genom flexibla studieformer och olika slagsstudiestimulerande åtgärder försöka nå de vuxna som har kort och bristfälligutbildning och på grund av sociala, psykologiska och geografiska skäl nu intedeltar i vuxenutbildning. Verksamheten bedrivs i form av studiecirklar, tillvilka deltagarna rekryteras genom uppsökande verksamhet. FÖVUX har lagtfram ett betänkande, som är en redogörelse för verksamheten under det förstaförsöksåret, dvs. 1968års utbildningsutredning behandlar frågor av central betydelse inomvuxenutbildningsområdet. Särskilda sakkunniga har tillkallats för att utredafrågan om den fortsatta verksamheten med television och radio i utbildningen. SVUXhar erhållit tilläggsdirektiv i enlighet med önskemål somförra året framfördes av (jfr UbU 1972: 13). Kommittén skallundersöka hur de olika formerna av samhällsstödd vuxenutbildning skall stödjaoch komplettera varandra och i bl. a. organisatoriskt och studiesocialtavseende göra prioriteringar mellan olika åtgärder. I direktiven påpekas ocksåatt det inom ett totalt givet utbildningsprogram kan bedömas vara angelägetmed tyngdpunktsförskjutningar. SVUXskall pröva vilka åtaganden som en utvidgad uppsökande verksamhet skullemedföra och därmed beakta erfarenheterna från FÖVUX:s försöksverksamhet.Kommittén skall vidare pröva frågan om en särskild insats för de relativt ungasom på grund av att genomförts successivt inte fått tillgång tillden nioåriga obligatoriska skolan. Övervägandena kan leda fram till enprövning av det statliga stödet till olika former av vuxenutbildning. Idirektiven påpekas att den enskilde möter ett stort utbud av utbildning, somsvarar mot skilda behov. I vissa fall kan det emellertid vara svårt, trots demånga olika formerna, att få till stånd utbildning. För den enskilde kan detvidare ibland vara svårt att orientera sig om de olika studiemöjligheterna. Detkan därför vara angeläget med en lokal och regional samordning avutbildningsinsatserna. SVUX skall enligt direktiven närmare undersöka hur manskall kunna nå fram till en sådan samordning. De lokala vuxenutbildningsrådensuppgifter skall härvid särskilt beaktas. SVUX skall vid fullgörandet av sittuppdrag samråda med FÖVUX. I två motioner uttalas önskemål om en samladöversyn av vuxenutbildningen. Imotionen 1972: 498 understryks bl. a. att den pågående expansionen avvuxenutbildningen bör kompletteras med en ingående utvärdering av deerfarenheter man gjort. Att som mål för vuxenutbildningen ställa uppett överbryggande av den skillnad i själva antalet skolår som finns mellanolika generationer anses inte vara reahstiskt. Vuxenutbildningens mål,organisation, dimensionering och finansiering behöver enligt motionärernanärmare utredas. Somnyss redovisats har SVUX , alltså sedan förevarande motionväcktes, erhållit tilläggsdirektiv. Av dessa framgår att en översyn avvuxenutbildningen kommer att ingå i SVUX;s nya arbetsuppgifter. Motionens kravsynes därmed vara tillgodosett. Med hänvisning härtill anser utskottet attmotionen 1972: 498 inte påkallar någon åtgärd. Äveni motionen 1972; 1527 hävdas att behovet av en samlad översyn av helavuxenutbildningen ökar i takt med vuxenutbildningens växande omfattning.Utskottet, som även beträffande detta yrkande får hänvisa till nämndatilläggsdirektiv till SVUX, finner att inte heller ifrågavarande yrkande imotionen 1972; 1527 påkallar någon åtgärd. SVUX har att draerforderliga slutsatser av olika utredningars arbetsresultat. Frågan om lagstadgad rätt till tjänstledighet fördeltagande i vuxenutbildning tas även upp i den förevarande motionen 1972:1527. Ett motsvarande yrkande avslogs av . Inrikesutskottetuttalade därvid i sitt betänkande 1971: 21 bl. a. att i första hand avtalsvägenborde prövas för att lösa frågan om rätt till ledighet från arbetet fördeltagande i vuxenutbildning. , som erinrar om attriksdagens beslut i ärendet fattades , avstyrker bifall tillmotionen 1972: 1527 i denna del. Flera kommuner har upprättatvuxenutbildningsråd. I motionen 1972; 1528 yrkas att kommunerna skall åläggasatt inrätta vuxenutbildningsråd och att dessa råd skall ansvara för intagningav elever i den kommunala vuxenutbildningen. ansåg i propositionen 1971: 37 att det med hänsyn till kommunernasskiftande förhållanden inte var lämpligt att i författning ålägga kommunernaatt införa vuxenutbildningsråd. Det skulle enligt propositionen ståskolstyrelsen fritt att avgöra om man ville låta ett sådant vuxenutbildningsrådfå hand om intagningsverksamheten på det kommunala vuxenutbildningsområdeteller om man ville skapa ett nytt organ. Utskottet delade i sitt betänkande1971: 13 denna uppfattning och anslöt sig härtill. hämtatatt anordnat en konferens angåendevuxenutbildningsråd, varvid samverkan på lokal nivå mellan olikaut-bildningsanordnare diskuterades. Av tilläggsdirektiven till SVUX framgårockså att kommittén skall beakta frågan om de lokala vuxenutbildningsrådensuppgifter. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motionen1972; 1528. Enligt propositionen bör kommun fr. o. m. den 1juli 1972 få möjlighet att till hel- eller deltidstjänst som studie- ochyrkesvägledare omvandla högst av schablontillägget för studiehandledningsamt studie- och yrkesorientering. Föredragande statsrådet avser föreslåKungl. Maj;t att meddela erforderhga bestämmelser beträffande inrättande avsådan tjänst. Utskottet har intet att erinra mot den föreslagna anordningen. Imotionen 1972: 1529 föreslås att förevarande tjänst som studie- ochyrkesvägledare skall kunna användas för såväl vuxenutbildning somstudieförbundens utbildningsverksamhet. Utskottet, som anser att det inteföreligger någon motsättning mellan kommunens och studieförbundensutbildningsverksamhet, finner det naturligt att i propositionen föreslagentjänst som studie- och yrkesvägledare också kan användas för studieförbundensverksamhet om det finns ett lokalt intresse härför. Föreligger i nuvarandeförslag formella hinder för ett sådant sambruk av tjänst som studie- ochyrkesvägledare bör Kungl. Maj:t och berörda utbildningsmyndigheter undanröjadessa. Vad utskottet anfört i anledning av ifrågavarande yrkande i motionen1972; 1529 bör som sin mening ge Kungl. Maj;t till känna. gäller att elevantalet förinrättande av kurs får vara lägst åtta på de orter inom det allmännastödområdet som ligger utanför s. k. g-ort, i övrigt skall elevantalet varalägst 12. Eftersom det på orter med hög frekvens skiftarbete visat sig svårtatt få ihop ett tillräckligt antal elever som är lediga från arbetet,förordas i propositionen att på försök skall få anordnas 100 kurser med lägståtta elever på sådana orter där skiftarbete förekommer i större omfattning ochvilka är g-orter eller ligger utanför det allmänna stödområdet. Utskottethar inhämtat att tolkar begreppet g-ort som tätort, i vilkenanordnas treårig eller fyraårig linje av gymnasieskolan, enligt denavgränsning för tätort som gjorts av årsfolkräkning. Detta anses motsvara vad som i propositionen 1971: 37 åsyftats medbegreppet g-ort. Begreppet g-ort är oklart sedan kommunsammanslagningar skett. Imotionen 1972: 1529 föreslås att åtta deltagare skall räcka för anordnande avkurs på orter utanför g-ort, dvs. orter som hgger utanför tätorter av nyssnämnt slag. Utskottet anser att försöksverksamheten böravvaktas innan en utvidgning sker av området för kursverksamhet med lägst åttaelever och avstyrker därför bifall till ifrågavarande yrkande i motionen 1972:1529. Frågor som avser tjänster för lärare i den kommunalavuxenutbildningen tas upp i ett antal motioner. Inom den kommunalavuxenutbildningen är lärarna i regel anställda som timlärare när det gällerkurs som motsvarar utbildning enligt läroplanen för högstadiumeller enligt kursplanerna för någon av följande linjer i gymnasieskolan,nämligen tvåårig ekonomisk linje, tvåårig social hnje, tvåårig teknisk linje,treårig linje och fyraårig linje. I fråga om övriga gymnasieskolkurser fullgörsundervisningen i allmänhet av lärare vid kommunens gymnasieskola. Föregåendeår beslutade statsmakterna medge lärare inom den kommunala ungdomsutbildningen,som har tjänst inom det allmänna stödområdet utanför s. k. g-ort, möjlighet atti tjänsten inräkna undervisning inom vuxenutbildning (prop. 1971:37,UbU 1971; 13, rskr 1971; 170). Av förevarande proposition framgår attföredragande statsrådet avser föreslå Kungl. Maj;t att uppdra åtskolöverstyrelsen att förutsättningslöst pröva konsekvenserna av att inrättaheltidstj anser inom den kommunala vuxenutbildningen i landet i dess helhet.Utskottet har inhämtat att utredningsuppdraget avses omfatta även frågan ommöjlighet för ungdomsskolans lärare att i tjänsten inräkna tjänstgöring inomkommunal vuxenutbildning. Imotionen 1972; 1107 föreslås att heltidstjänster får inrättas inomvuxenutbildningen och att lärare i ungdomsskolan i sin tjänst får inräknaundervisning inom vuxenutbildning. Utskottet, som hänvisar till det ipropositionen angivna utredningsuppdraget i ärendet, anser att motionen 1972;1107 inte påkallar någon åtgärd. Imotionen 1972: 1117 hemställs att rektorer och ämneslärare vid statsunderstöddafolkhögskolor i sin tjänst skall få inräkna tjänstgöring i den kommunalavuxenutbildningen. Utskottet, som anser att det i propositionen angivnautredningsuppdraget om möjlighet för lärare att i tjänst inräkna undervisninginom vuxenutbildning även skall omfatta de i förevarande motion nämndalärarkategorierna vid folkhögskola, finner att yrkandet i motionen 1972; 1117inte bör föranleda någon åtgärd. o. m. med heltidstjänster som lärare och arvodestjänstersom huvudlärare inom den kommunala vuxenutbildningen föreslås i motionen 1972;1531 i avvaktan på resultatet av det redovisade utredningsuppdraget tillskolöverstyrelsen. Utskottet, som anser att förslag böravvaktas innan heltidstjänster m. m. inrättas, avstyrker bifall tillförevarande yrkande i motionen 1972: 1531. Särskild utbildning av lärare förden statliga och kommunala vuxenutbildningen anordnas på ämneslärarlinjen vidlärarhögskolan i för vissa studerande. Enligt för utbildningengällande bestämmelser skall inom ramen för ämneslärarlinjen för dessastuderande anordnas dels en kurs i vuxenundervisningens pedagogik och allmännametodik om , dels kurs i ämnesmetodik speciellt avpassad förvuxenundervisningen och omfattande i varje ämne. Praktikterminenskall helt eller delvis förläggas till vuxenutbildning. Av propositionen framgår att harföreslagit att vissa åtgärder vidtas för att få till stånd fortbildning avlärare inom vuxenutbildningen. Enligt förslaget skall det med vissa undantag vara obligatoriskt för lärare inom och statlig vuxenutbildning attdelta i speciella program för vuxenutbildning under minst en av läsårets femstudiedagar. I motionen 1972: 1531 hemställs om dels ökade möjlighetertill fortbildning på det vuxenpedagogiska området inom ramen för läsårets femstudiedagar, dels ytterligare utbildningsåtgärder för lärare inom den statligaoch kommunala vuxenutbildningen. Föredragande statsrådet har biträtt skolöverstyrelsensförslag om fortbildning av lärare inom vuxenutbildningen, vilket innebär attårligen för berörda lärare minst en studiedag skall användas för vuxenpedagogiskafrågor. Utskottet har intet att erinra häremot men vill tillägga att det börundersökas vilka möjhgheter som finns att anordna ytterligare fortbildning pådet vuxenpedagogiska området. Det är vidare angeläget att den grundläggandelärarutbildningen på lärarhögskolas ämneslärarlinje även på andra orter byggsut på sätt som skett i . Vad utskottet i anledning av motionen 1972:1531 såvitt nu är i fråga anfört beträffande fortbildning och grundläggandelärarutbildning bör som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. Gränsdragningen mellanstatsbidragsberättigad och icke-statsbidrags-berättigad studiecirkelverksamhettas upp i motionen 1972: 1064, i vilken begärs att statsbidrag generellt skallutgå till studiecirklar som berör villaträdgårdens planering och skötsel.Utskottet erinrar om att det inom har utarbetats enpromemoria angående Bidragsvillkor och avgränsningsfrågor i studiecirkelverksamheten(DsU 1970: 6) och att det till folkbildningsbyrån i finnsknuten en s. k. gränsdragningsnämnd. I denna ingår representanter för olikaorganisationer. Nämnden avgör frågor om statsbidrag till studiecirklar. Medhänvisning till att det ankommer på denna nämnd att avgöra statsbidragsfrågorav nu aktualiserat slag avstyrker utskottet bifall till motionen 1972; 1064. Maj;ts kungörelse om statsbidrag till det fria och fri- villigafolkbildningsarbetet (1963: 463, ändrad : 341) utgår etttilläggsbidrag för allmänna studiecirklar i ämnena svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap som i huvudsak motsvarar utbildning enligt läroplan förgrundskolan. Frågan om gränsdragning mellan kurser på grundskolnivå ochgymnasieskolnivå tas upp i motionen 1972; 1529. I nyssnämnda promemoriaBidragsvillkor och avgränsningsfrågor i studiecirkelverksamheten behandlas ävenavgränsning av den studiecirkelverksamhet som bör komma i åtnjutande avtilläggsbidrag. Anknytningen till ämnen och nivå innebär enligtpromemorian inte att undervisningen i pedagogisk-metodiskt avseende skallläggas upp på samma sätt som motsvarande undervisning i men däremotatt en innehållslig överensstämmelse skall finnas. Tilläggsbidrag utgår närdet klart framgår att en studiecirkel som underlag för sitt arbete i huvudsakanvänt ett av för detta bidrag godkänt grundmateriel. IAktuellt från 1971/72: 15 finns förteckning över studiematerielsom är godkänt för studiecirklar med tilläggsbidrag. Med hänvisning till delsnämnda förteckning, dels det förhållandet att de prioriterade cirklarna ipedagogisk-metodiskt avseende bör läggas upp så att de passar vuxna avstyrkerutskottet bifall till förevarande yrkande i motion 1972; 1529. Enligtmotionen 1972: 1529 bör såsom prioriterade studiecirklar räknas alla i vilkaingår minst två handikappade. Somgrund för statsbidrag till studiecirklar gäller att vid studietimme minst femdeltagare skall vara närvarande, dock att i cirklar för handikappadeersättning efter framställning till kan utgå tillassisterande ledare inom ramen för bidraget. I sådant fall omfattar cirkelntre handikappade samt en ledare och en assisterande ledare. Till-läggsbidrag om5 kr. utgår vidare till studiecirklar i ämnen som avser att främjakommunikationsfärdigheter hos handikappade. till pedagogisk verksamhet blandhandikappade och . till produktion av studiemateriel för handikappade. Medhänvisning till nämnda förhållanden avstyrker utskottet bifall till motionen1972: 1529 i denna del. Utskottet vill i sammanhanget understrykaangelägenheten av att de handikappade i så stor utsträckning som möjligt deltari cirkelverksamhet med icke-handikappade. Enhgtde principiella grunder som godtagits av riksdag utgår bidrag till avskolöverstyrelsen godkända studieförbund (prop. 1963; 36, SU 1963: 74, rskr1963: 190). Bidraget utgår dels till organisationskostnader, dels tillkostnader för pedagogisk verksamhet. Bidraget till organisationskostnadernaskall fördelas mellan studieförbunden med hänsyn dels till kostnaderna förstudiecirkelverksamhet, dels till den bidrags-berättigadestudiecirkelverksamhetens geografiska spridning.