bet · FV01FöU17 · 1972-12-31 00:00:00 — Likaså bör självskyddsutbildning av allmänheten för att stärka detindividuella skyddet fortgå som fastän anpassad till den syn påframtida krigs karaktär som framgår av det föregående. Skydd för befolkningen kan förutom i skyddsrum åstadkommasgenom att utrymning företas till mindre utsatta områden. Försvarsutredningenframhåller att utrymningar av den omfattning, som förutsätts i de högsta av nugällande utrymningsalternativ, kan ha konsekvenser för samhällslivet som iflera hänseenden är mindre önskvärda. Departementschefen ansluter sig tilldenna uppfattning. Det kan emellertid vara nödvändigt att i vissa situationervidta utrymningar. Planläggningen för utrymning av tätorter och andra områdenbör därför behållas. Planläggningen bör som hittiUs ge handlingsfrihet attbesluta helt efter den rådande situationen och således inte innebära att man iförväg binder sig vid beslut att genomföra utrymning, i synnerhet inte enligtde längst gående planläggningsalternativen. Som allmän riktlinje förplaneringen bör gälla att beroendet av att behöva sätta utrymningsplanerna itillämpning begränsas så långt möjligt. Organisationen för ledning av civilförsvaret ochundsättningsverksamheten skall enligt planerna bestå av lokala enheter (220000 civilförsvarspliktiga) och regionala förstärkningsenheter (10 000civilförsvarspliktiga). Härtill kommer verkskydd som är bundna till industrier och andra De regionala undsättningskårerna är f. n.mobiliseringsbara i sin helhet. De lokala enheterna är i fråga om utbildadpersonal och materiel uppbyggda till av den planerade omfattningen.CivUförsvarsstyrelsen framhåUer emellertid i sin programplan att bristerna är fördeladepå ett sådant sätt att organisationens effekt är lägre än den genomsnittligauppbyggnadsgraden ger anledning att förmoda. Styrelsen önskar få till stånd enorganisation som är väl awägd i fråga om personal och materiel.Försvarsutredningen har gett uttryck åt en liknande uppfattning. Departementschefen finner det angeläget att denorganisation som finns ges bästa möjliga effekt i första hand genom att denanpassas till den ändrade inriktningen av verksamheten och i lämpligutsträckning görs mer enhetlig. Genom att förbättringar av detta slag vidtaskan den planerade organisationens numerär i det lokala civilförsvaret begränsastill vad som motsvarar den redan uppbyggda delen. Skyddade uppehållsplatser för ledningen av verksamheten icivilförsvarsområdena finns f, n, iordningställda för i huvudsak alla störreområden. Delar av civilförsvarets ledning, särskilt i de mindre civilförsvarsområdena,är hänvisade till provisoriska ledningsplatser. En begränsad fortsattutbyggnad av anläggningar för organisationen kan visa sig behövlig. Utbyggnadenmåste emellertid med hänsyn till kostnaderna ses på och därförstarkt begränsas under den närmaste programplaneperioden. har föreslagit att en begränsad delav organisationen utformas som särskilda förband med högmobiUseringsberedskap. Enligt departementschefens mening bör det undersökas omen mindre del av undsättnings- och ledningsorganisationen kan ges en högreberedskap än andra förband. För huvuddelen av organisationen börmobiliseringsberedskapen kunna sättas lägre och utbildningen av manskap medhänsyn härtill begränsas. I detta sammanhang nämner departementschefen möjlighetenatt i ökad omfattning rekrytera personal i värnpliktig ålder tillcivilförsvarets organisation. Verkskydd organiseras f. n, vid industrier ochanläggningar där minst 100 personer är sysselsatta. Denna gräns har tillkommitfrämst med hänsyn till att verkskydd med god effekt knappast kan åstadkommasvid mindre personalenheter. Organisationen omfattar enligt planerna 1 180verkskydd och 60 000 civilförsvarspUktiga. Erfarenhetsmässigt visar det sigvara svårt att ens vid nämnda storlek nå en effekt som svarar mot kostnader ochadministrativa förberedelser för åtgärderna. har föreslagitatt verkskyddsplikt i fortsättningen skall finnas vid företag där minst 200personer är sysselsatta. Departementschefen ansluter sig till detta förslag. Den fortsatta planeringen bör enligt departementschefentills vidare ske från förutsättningen att kostnaderna för civilförsvaretsåtgärder fördelas mellan stat, kommuner och enskilda enligt oförändrade principer. I fråga omden del av verksamheten som skaU finansieras över fjärde huvudtiteln bör , anser departementschefen,enligt grundtanken i det nya planeringssystemet inte besluta om en bestämdutgiftsram . Utgiftsramen bör i fortsättningen prövas årUgen. Planeringen bör enUgt departementschefen ske medutgångspunkt i basbeloppet, 1 18 milj. kr., i den utgiftsram för budgetåret1972/73 som han förordar. Det innebär en total planeringsram under perioden1972/73-1976/77 om 590 mUj. Departementschefenföreslår att i planeringen bör få förutsättas en medelsförbrukning om 30 milj.kr. under budgetåren 1972/73-1974/75 utöver planeringsramen, om så skuUebehövas för att betala vissa tidigare gjorda åtaganden. Vidare bör förutsättasatt kompensation för pris- och löneförändringar kommer att utgå enligtnettoprisindex. Det psykologiska försvaret (s. 122) Det psykologiska försvaret är iförsta hand en verksamhet och inte en organisation. Verksamhetens syfte är attvidmakthåUa en fast försvarsvilja och motverka alla försök att undergräva vårmotståndsanda och tUltron till vår förmåga att motstå angrepp. Medborgerlig enighet om vår säkerhetspoliktik och dessförutsättningar kan och bör emeUertid inte skapas genom särskilda åtgärderfrån samhällets sida. Den kan bara uppstå genom övertygelsen hos de enskildamedborgarna och denna övertygelse kan bara nås i det demokratiska samhälletsarbetsformer, dvs. genom fri opinionsbildning och nyhetsför-medUng. 1situationer då påfrestningarna på allmänheten är stora, samhället är underomställning, krigshand Ungar drabbar folket och ett stort antal föreskrifteroch lagar träder i kraft kan emellertid en ökad samhällsinformation varanödvändig för att vidmakthålla försvarsvilja och motståndsanda. I en genomförd studie av det psykologiska försvarets måloch uppgifter har försvar förutsatt attprinciperna för planläggning och verksamhet skaU vara oförändrade. Friopinionsbildning och debatt utgör grundvalen för verksamheten. Departementschefendelar denna uppfattning. Åtgärderna i fred för psykologiskt försvar bör enligthans mening som begränsas tUl planering, utbildning och forskning. Inriktningen av övrigt totalförsvar (s. 123-124) Inriktningen av övrigt totalförsvarbör tillgodose kravet på balans i våra samlade försvarsinsatser. Vad som här kaUas övrigt totalförsvar omfattar en radskilda verksamhetsområden. Exempel på dessa områden är försörjningen medförnödenheter och tjänster det ekonomiska försvaret som innefattar bl. a.livsmedelsförsörjningen, industriproduktionen, energiförsörjningen ochtransporterna. Andra exempel är hälso- och sjukvården, polisverksamheten och den för det civila totalförsvaret gemensamma regionala För dessa verksamhetsområden ärett stort antal myndigheter ansvariga. I sammanhanget erinrar departementschefen om de speciellaförutsättningar för övrigt totalförsvar som ligger i att verksamheten i krigoch andra krissituationer i mycket stor utsträckning bygger på resurser somprimärt har anskaffats för fredsinriktad verksamhet. För den långsiktigainriktningen av övrigt totalförsvar är därför hänsynstaganden till fredsresursernasframtida utveckling betydelsefulla. Som grund för den långsiktiga planeringenkrävs av denna anledning studier inte bara av den yttre miljön utan också avden s. k. inre miljön, dvs. det svenska fredssamhällets framtida utveckling.Som ett exempel kan nämnas studier av tänkbar långsiktig utveckUng av en vissindustribransch. Studier av den inre miljön har givetvis betydelse också förplaneringen av miUtärt försvar och civilförsvar. behandling av övrigt totalförsvar harbestått i att översiktligt studera inriktningen av detsamma i syfte att tillsekravet på balans i våra totala försvarsinsatser. Målet för utredningsarbetethar aUtså varit mera begränsat här än i fråga om militärt försvar ochcivilförsvar. Departementschefen understryker den betydelse somverksamheten inom övrigt totalförsvar har i våra samlade försvarsansträngningarliksom för tilltron tUl dessa. Detta gäUer såväl den verksamhet som närmast tarsikte på att säkerställa totalförsvarets funktionsduglighet i ett krigsläge somden verksamhet som främst syftar till att trygga handlingsfriheten i ettavspärrnings- eller neutraUtetsläge. Den av myndigheterna hittUls utförda planeringen inomövrigt totalförsvar är enligt vad försvarsutredningen har funnit grundad påallmänna säkerhetspolitiska förutsättningar som i stort stämmer överens med demsom utredningen har funnit böra tillämpas för mUitärt försvar och civilförsvar.Något behov av mer genomgripande förändringar härvidlag föreligger därför inte. I fråga om vissa säkerhetspoUtiska förhållanden avbetydelse för bedömning av resursbehoven - t. ex. normerna för uthålligheten -föreligger emellertid f. n. osäkerhet beroende på brister i kunskapsunderlaget.Här föreligger ett behov av ytterligare studier. Detsamma gäller denlångsiktiga planeringen av de konkreta försvarsåtgärderna. Härvid framstår bl.a. studierna av det svenska fredssamhäUets möjliga utveckling som viktiga.Departementschefen finner det därför med hänsyn till kravet på balans i våratotala försvarsinsatser betydelsefuUt med fortsatta studier inom övrigttotalförsvar för att erhålla ett säkrare underlag för den långsiktigaplaneringen. Vissa anpassnmgar och preciseringar av plane-ringsutgängspunkternakan dock göras . Detta gäUer t. ex. planeringen av skyddet motABC-stridsmedel. Departementschefen avser att senare föreslå Kungl. Maj:t attutfärda föreskrifter för den långsiktiga planeringen inom totalförsvaret. I detta sammanhang har utskottetbehandlat följande motionsyrkanden. Beträffande säkerhetspolitikensinriktning har utskottet behandlat motionen 1972:1613 av m.fl. (s)såvitt avser hemställan att godkänner de riktlinjer som departementschefenangett i propositionen 75 men uttalar att studierna om civilt motstånd bör skeförutsättningslöst och att grundprincipen skall vara att hela civilbefolkningenutbildas. Beträffande totalförsvaretsfortsatta inriktning har utskottet behandlat motionen 1972:1609 av herrHermansson m. fl. (vpk) såvitt avser hemställan l.att måtte avslå i propositionen 1972:75föreslagna riktlinjer för totalförsvarets fortsatta inriktning samt 2. att hos Kungl. Maj:t anhåller om en nyförsvarsutredning med direktiv i enlighet med riktlinjer för försvarspolitikensom anges i motionen 1972:953. Beträffande det militära försvaretsfortsatta inriktning har utskottet behandlat dels motionen 1972:953 av m, fl, (vpk) ivilken har hemställts 1. att riksdagenmåtte uttala sig för en försvarsordning byggd på folkförsvarets idé beståendeav ett territorialförsvar uppbyggt av lokala enheter och mobila förband samtett gränsförsvar, 2. att i enlighetmed den nya försvarsordningens principer nedtrappa militärutgifterna /73 med minst 2 , 3. att pågåendearbete med till jaktversion avbrytes, 4. att samtligamilitära utgifter uppförs under 6;e huvudtiteln, dels motionen 1972:963 av m. fl. (fp, c) ivilken har hemställts att hos Kungl. Maj:t hemställer om en utredningbeträffande värnpliktsutbildningen med utgångspunkt från de i motionen anfördasynpunkterna, dels motionen 1972:1605 av herrar () och () såvitt avser hemställan 1, att hemställer att Kungl, Maj:t ger överbefälhavareni uppdrag att framlägga förslag till inriktning av det militära försvaret i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att godkänner att som grund för dennautredning bör ligga riksdagsbeslut om ett balanserat djupförsvar och i övrigt vad i motionen anges, dels motionen 1972:1606 av m. fl. (m) såvittavser hemställan att måtte besluta att godkänna de riktlinjer förtotalförsvarets fortsatta utveckling som anges i motionen, dels motionen 1972:1608 av herrarHenmark (fp) och () i vilken har hemställts att i sambandmed behandlingen av proposition 1972:75 anhåller hos Kungl. Maj:t om skyndsamkartläggning av handlingsfriheten för olika delar av försvaret och inom oUkatidsperspektiv, varvid redovisningen bör omfatta åtgärder som kan vidtagas föratt i särskilt vUctiga avseenden öka handlingsfriheten jämte förslag om medelför att genomföra en effektiv planering härför, dels motionen 1972:1611 av herrar () och Polstam(c) såvitt avser hemställan att beslutar fastställa en planeringsramför det mUitära försvaret för den närmaste om 33 750 milj, kr., dels motionen 1972:1614 av () i vilken harhemställts att hos Kungl. Maj:t måtte begära att Kungl. Maj:t måtteförelägga riksdag en fullständig redovisning av bakgrund tOl ochkonsekvenser av de förslag rörande försvarets utformning och organisation somdå framläggs för . Beträffande civilförsvaretsfortsatta inriktning har utskottet behandlat dels motionen 1972:443 av m. fl. (m, c,fp) i vilken har hemställts att hos Kungl, Maj:t anhåller omutredning angående verkskyddens framtida finansiering, dels motionen 1972:1605 av herrar () och () såvitt avser hemställan att beslutar att den fortsattaplaneringen för civilförsvaret bör ske med utgångspunkt i en utgiftsram om 138mUj, kr. dels motionen 1972:1606 av m.fl. (m) såvittavser hemställan att mätte besluta att godkänna de riktlinjer förtotalförsvarets fortsatta utveckling som anges i motionen, dels motionen 1972:1610 av m.fl. (s) i vilkenhar hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begär att i motionen väckt frågaangående upprustning av ödegårdar för utrymning och evakuering avcivilbefolkningen blir föremål för utredning, dels motionen 1972:1613 av m.fl. (s) såvittavser hemställan att godkänner de riktlinjer som departementschefenangett i proposition 75 men uttalar att i förslaget om utbyggt befolkningsskyddmålsättningen skall vara ett fullgott och effektivt befolkningsskydd i form avskyddsrum och skyddsmaterial och att kostnaderna härför uttas inom det militäraförsvarets ram. Beträffande inriktningen av övrigttotalförsvar har utskottet behandlat motionen 1972:1613 av frii m.fl.(s) såvitt avser hemställan at( godkänner de riktlinjer somdepartementschefen angett i proposition 75 men uttalar att vid de fortsattastudierna inom övrigt totalförsvar bör ingå uppgiften att undersöka hur enomfördelning av försvarskostnaderna kan ske till fördel för det ekonomiskaförsvaret, det psykologiska försvaret, fredsforskning och konstruktivtnedrustnings- och fredsarbete. Utskottet har beträffandesäkerhetspolitikens inriktning inhämtat yttrande av utrikesutskottet. Yttrandetbifogas detta betänkande som bilaga 1. Omsorgen om det egna landets yttre trygghet är ettgrundläggande drag i alla nationers säkerhetspolitik. Det yttersta syftet medSveriges säkerhetspolitik framgår av den av godkända inriktningenav säkerhetspolitiken (prop. 1968:110 s. 62, SU 1968:122, rskr 1968:281): säkerhetspolitik, liksomandra länders, syftar till att bevara landets oberoende. Vårtsäkerhetspolitiska mål bör därför vara att i alla lägen och i former som visjälva väljer trygga en nationeU handlingsfrihet för att inom våra gränserbevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturelltoch varje annat hänseende efter våra egna värderingar samt i samband därmedutåt verka för internationell avspänning och en fredlig utveckling. Liksom departementschefen ochutrikesutskottet anser utskottet att denna inriktning alltjämt bör gälla. För att förverkliga vårt säkerhetspolitiska mål harSverige fört en alliansfri politik, inriktad på att möjliggöraneutralitet i ett eventuellt framtida krig i vår omvärid. Denna politik är integrundlagsfäst eller knuten till någon överenskommelse med annan nation ellermed internationell organisation. Den brukar sammanfattas med uttrycket"den svenska neutralitetspolitiken". Dess värde har slagits fast avmånga försvarsutredningar och i många försvarsbeslut. Den motsvarar medsäkerhet uppfattningen hos ett överväldigande flertal av de svenska medborgarna.Liksom departementschefen och utrikesutskottet anser utskottet att det bästamedlet för att förverkliga värt säkerhetspolitiska mål i en värld av politiskaspänningar och stora militära resurser alltjämt är en alliansfri politik sominriktas på att möjliggöra neutralitet i ett framtida krig. För att vår neutralitetspolitik skall vara trovärdig ochrealistisk måste den genomföras med stabil politisk inriktning och med stöd avett totalförsvar som är avpassat och uppbyggt för att värna vårt oberoende. Föratt utrikespolitiken skall respekteras och vårt oberoende i längden kunnabevaras krävs som stöd ett starkt försvar. Tilltron till neutralitetspolitikenkräver att hela landet kan försvaras och att försvaret kan anpassas till skildalägen och möta olika hot och angripare. För inriktningen av vårt försvar måste självfallet görasantaganden och bedömningar rörande den internationella utvecklingen. Bedömningav krigsrisker och politisk utveckling kan med rimlig grad av säkerhet endastavse en relativt nära framtid. En anpassning till vad som sker på längre siktkan endast göras genom att beakta skilda, var för sig tänkbara och rimligautvecklingar. har framhållit attdet föreligger vissa svårigheter att dra bestämda slutsatser av den kompUceradebild som det internationella läget just nu uppvisar. Utskottet delar dennamening. Även om läget ännu inte är helt klart beträffande frågan omratificering av de västtyska fördragen med och och världenmed oro följer upptrappningen av kriget i , finner utskottet liksomutrikesutskottet att det av aUt att döma har inträtt en situation i Europasom kan innebära förutsättningar för ett mera varaktigt tillstånd av avspänningoch samarbete. Bakslag kan naturUgtvis inträffa men de starka låsningar som harpräglat stormaktspolitiken synes ha övergått i ett lägemed en starkare vilja till positiva förändringar. Utskottet delar uppfattningen att landets säkerhet i förstahand kan komma att äventyras av stormaktsblockens handlande. Den internationellautvecklingen formas i stor utsträckning av supermakterna och deras förbundna.Beträffande vårt försvars styrka är därför en anpassning till de rådandemilitärpolitiska förhållandena nödvändig. måste emellertidkonstateras att de resurser vi kan avsätta för att trygga vår säkerhet ärbegränsade jämfört med stormaktsblockens. För den fortsatta planeringen bör beaktas att vårt landgenom sin utrikespolitik och sitt försvar har betydelse för densäkerhetspolitiska situation som råder i och särskilt för stabiliteten idet nordiska området. Skilda intressen och motsättningar i fråga omNordkalotten och Östersjöutloppen torde bestå även som man nu kanöverblicka. Vår försvarspoUtik bör även i fortsättningen utgå från atten maktbalans råder mellan stormaktsblocken. Planeringen bör i första hand avseåtgärder för att avhålla från angrepp med konventionella stridsmedel. Vårt totalförsvar bör vara så organiserat att det stårklart för en angripare att han kommer att möta folkets samlade motstånd. Genomen allsidig underrättelsetjänst och genom smidiga och effektiva former förberedskapsändringar skall möjligheterna till förvarning tillvaratas och utnyttjas.Försvaret bör utformas för att skapa respekt i omvärlden för vilja ochförmåga att hävda sin neutralitet. Försvaret bör vidare kunna begränsaverkningarna inom landet av sådana krig eller kriser i omvärlden som inteprimärt berör . För att avhålla frän krav i förening med hot mot Sverigemåste landets utrikespolitik föras med konsekvens och fasthet. Försvaret måsteha sådan motståndsförmåga att främmande makt inte bibringas uppfattningen attlandet kan betvingas enbart genom hot. Anskaffning av materiel som är väsentligför försvaret bör ske på ett sådant sätt att inte kommer iberoendeställning till andra länder och därigenom kan utsättas förpåtryckningar. Om blir indraget i ettframtida krig har den på alliansfrihet och neutralitet grundade politiken intelyckats. De resurser som vi då kan disponera måste koncentreras på kraftfullaåtgärder för att till det yttersta försvara landets frihet. Det politiska måletmåste vara att bringa kriget att upphöra på ett sådant sätt att vår frihetbevaras. förmåga att hindra angriparen från att nå sina syften blirav väsentlig betydelse för möjligheterna att nå framgång. 1 motionen 1972:1613 av m. fl. (s) harhemställts, såvitt nu är i fråga, att beträffande studierna om s. k.civilt motstånd skall uttala sig för att dessa bör ske förutsättningslöst ochatt grundprincipen skall vara att hela civilbefolkningen utbildas. Motionärernaframhåller att enligt deras uppfattning finns ingen möjlighet att nu bedöma denomfattning eller betydelse som ett civilmotstånd i kan komma att fåeftersom man vet alltför litet om civilmotståndet som genomtänkt och inlärdmetod. De anser att en låsning som redan nu utesluter civilmotstånd som ettalternativ för framtiden är olycklig. Enligt deras mening kan metoden idagsläget inte ersätta det militära försvaret, men fördenskull kan man inte medbestämdhet fastslå om metoden kan bli ett alternativ till detmilitära försvaret. Departementschefen uttalar att det enligt hans mening bliren betydelsefull uppgift i den framtida försvarsplaneringen att ytterligareundersöka möjligheterna till och förutsättningarna för civilt motstånd som ettkomplement till andra motståndsformer. Han finner det vara av vikt att studierbedrivs inom detta område. Dessa studier bör enligt hans mening utgå ifrån deni propositionen redovisade grundsynen på den svenska säkerhetspolitiken ochfrån vad försvarsutredningen har anfört om motståndsformer av detta slag. (s. 172 - 173) har för sin del dragitslutsatsen att civilniotstånd inte kan utgöra något hållbart alternativ tillsvenskt militärt försvar. Utredningen anser att det däremot kan få enkompletterande roll som metod att utöva motstånd inom områden som blivitockuperade av en angripare. Detta skulle enligt utredningens mening kunna varaett skäl att ytterligare studera förutsättningarna för civilmotstånd och att -om de bedöms som gynnsamma sprida kunskap om civilmotståndets idé och metoderbland befolkningen redan i fred. Utskottet delar den uppfattning som försvarsutredningenhar redovisat och varit enig om..Varken försvarsutredningen ellerdepartementschefen anser att civilmotstånd är en verksam metod för att avhållafrån angrepp mot vårt land. Liksom departementschefen anser utskottet att detvapenlösa motståndet är helt otillräckligt som stöd för vår säkerhetspolitik.Civilt motstånd, dvs. politisk strid med utnyttjande av metoder som inte byggerpå våld, kan - som riksdag har uttalat (FöU 1971:9 s. 5, rskr1971:140) och såvitt man nu kan bedöma - i försvarsplaneringen endast komma ifråga som komplement till väpnat försvar. Studier rörande civilt motstånd bör emellertid ske.Utskottet erinrar om att vissa studier angående civilmotstånd i nyligenhar redovisats (: Totalförsvar och civilmotstånd). Fortsattastudier torde bl. a. kunna ge resultat av värde för det p.sykologiskaförsvaret. Innan resultaten föreligger är det inte påkallat med någotytterligare uttalande av . har utarbetatett förslag till ny målsättning för totalförsvaret. I detta förslag hararbetats in huvudinnehållet i båda de nu gällande målsättningarna, en förtotalförsvaret, och en för det militära försvaret (krigsmakten). Utredningenhar varit enig i denna del. Departementschefen biträder förslaget om en ny målsättningför totalförsvaret och framhåller att en sådan målsättning bör ses som enallmän politisk manifestation och inte som en utgångspunkt förförsvarsplaneringen. Utskottet ansluter sig till vad försvarsutredningen ochdepartementschefen har anfört. De gällande målsättningarna förtotalförsvaret och för det militära försvaret bör alltså upphöra att gälla ochersättas av en ny beskrivning av målen för vårt totalförsvar. Denna beskrivningbör ha följande lydelse: Totalförsvaretär en hela svenska folkets angelägenhet och skall bygga på medborgarnaspersonliga insatser, som för vapenföra manliga medborgare grundas på allmänvärnplikt. Det skall ge uttryck för vår vilja att bevara landets frihet.