bet · FV01TU1 · 1972-12-31 00:00:00 — Detta följer redan av osäkerheten iprognoserna beträffande omfattningen och inriktningen av den fortsattaefterfrågan på vägtjänster hksom av de begränsningar som kännetecknarplanerings-och kalkylmetodiken etc. Bortsett härifrån förklaras det givetvisvara angeläget att statsmaktema successivt kan pröva vägutgiftema med hänsyntill det tUlgängliga resursutrymmet och tUl de krav som andra samhällssektorerställer. I anledning av departementschefensställningstagande har i motionen 1972: 85 begärts att regeringen för riksdagenframlägger en mera preciserad syn på vägplaneringen för den tidsperiod somomfattas av Vägplan 1970, Det framhåUs bl, a. i motionen att vid bedömningenav nödvändiga och möjliga investeringar i vägväsendet hänsynmåste tas till de senaste årens eftersläpning. Det framstår därför som aUdelesuppenbart att den nuvarande investeringsnivån är helt otillräcklig för varjeacceptabelt alternativ för vägutbyggandet. En successiv ökning av väganslagenanses under alla förhållanden nödvändig, och ett program för de närmaste årensökning måste därför utarbetas. Deav motionärerna aktualiserade frågorna är enhgt utskottets uppfattning avstörsta vikt. Utskottet är också för egen del väl medvetet om de avsevärdabehov som föreligger på vägområdet samt väginvesteringarnas stora betydelse försåväl näringslivets utveckling som för samhäUet i dess helhet. Vid sin prövningav förevarande frågor har utskottet emeUertid inte funnit sig berett att nu taställning tUl frågan om väginvesteringamas storlek och härför erforderliga resurserunder den period som Vägplan 1970 omfattar. Utskottet finner det dock angelägetatt det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet bedrives med all denskyndsamhet som befinnsmöjlig samt att som resultat härav ett långsiktigt program för de totalaväginvesteringarna inom landets olika delar föreläggs . Underhänvisning till det anförda anser utskottet motionen 1972: 85, såvitt nu är ifråga, inte böra påkaUa någon åtgärd liksom ej heller yrkandet imotionen 1972: 1197 att hos Kungl. Maj:t nu begär ett program för enökning av väganslagen . Utskottet viU i anslutning tUl nu behandlade frågorta upp spörsmålet om bidragsgivningen till det enskilda vägnätet. Senast vidförra årets riksdag framhöU utskottet att vid bedömningen av de med dennabidragsgivning samanhängande frågorna hänsyn måste tas tUl det enskildavägnätets betydelse för näringslivet och kommunikationerna i allmänhet. Imotionen 1972: 141 har begärts att hos Kungl. Maj:t anhåUer omutredning av dels frågan om fullständig täckning med statsbidrag av kostnadernaför den enskUda väghållningen, dels frågan om formerna för byggande och driftav enskilda vägar. Vidare har i motionen 1972: 1233 yrkats att frågan omfuUständig täckning med statsbidrag för den enskUda väghållningen och formernaför byggande och drift av enskUda vägar görs till föremål för utredning. Även imotionerna 1972: 85 och 1972: 250 framförs synpunkter beträffande de enskildavägarnas anslagsbehov m, m, petita för nästa budgetår pågår arbetet med upprättande avlångtidsplan för drift av enskilda vägar. Inventering och standardbedömning harvidare utförts, I vad avser byggandet pågår bearbetning av behovsplanen.Dessutom anges att en långtidsplan -att läggas tiU grund för den fortsattabidragsgivningen - kommer att vara färdig . UtskottetvUl för sin del föreslå att det i samband med det tidigare omnämnda planerings-och utredningsarbetet uppdras åt att på grundval av sålundabefintligt material och de ytterligare uppgifter som kan vara erforderliga göraen översyn av statsbidragssystemets utformning samt föreslå de förbättringarhäri som kan befinnas erforderliga. i det föregående anfört rörande behandlingen av de i Vägplan 1970upptagna frågorna, den framtida vägplaneringen m. m. samt utformningen avstatsbidragssystemet för enskUda vägar bör av ges Kungl. Avdet tidigare anförda torde framgå att anledning inte föreligger att frånriksdagens sida härutöver göra de särskilda uttalanden som i motionerna1972:1178 och 1972:1191 yrkats rörande bl, a. den av vägplaneringsutredningenföreslagna planeringsmetodiken samt långtidsplanens målsättningar under1970-talet i län resp, jämte vissa andra regioner. De avmotionärerna sålunda aktualiserade frågorna bör nämligen enligt utskottetsuppfattning prö- vasenligt de för landet i dess helhet gäUande reglerna samt i den förhandläggningen av vägärenden stadgade ordningen. Utskottet vUl dock erinra omatt Kungl. Maj:t i cirkulär (SFS 1969: 483) anbefallt samtligastatsmyndigheter att vid beslut som rör lokalisering av offentligainvesteringar eller sqm på annat sätt har betydelse för den regionalautvecklingen beakta det prognosmaterial m. m. som utarbetats inom länsplanering1967 samt vad Kungl. Maj:t och i anslutning därtill uttalat (SU 1969:57 och BaU 1969: 30, rskr 1969: 188 och 1969: 309). Under hänvisning tUl detanförda avstyrker utskottet motionerna i fråga. Av samma skäl avstyrker utskottet motionen 1972: 35angående fortsatta planeringsarbete och medelstUldelningen tiUKristianstads län, motionen 1972: 710 angående vägplaneringen för Kopparbergslän, 1972: 1229 om ökat stadigt stöd tiU vägbyggandet i län och 1972:1236 om ökad medelsanvisning för upprustning av vägarna i länliksom motionen 1972: 1233 i vad den avser att flerårsplanen för vägbyggandetunder omprövas i syfte att få en snabbare upprustning ochutbyggnad av vägnätet i synnerhet i de regioner, där det är angeläget attstärka förutsättningarna för näringslivet. Detsamma gäUer yrkandena i motionen 1972:715angående tidsplanen för utbyggnad till motorväg av meUan Göteborgoch , 1972:716 angående utbyggnaden tUl motorväg/motortrafikled av £ 6inom samt samt 1972: 721 angående snabbareutbyggnad av motorvägarna E 4 och E 6. I motionerna 1972: 528 och 1972: 1213 har yrkatsatt om inte medel från ordinarie väganslag nu kan avsättas för utbyggnad av väg363 längs dalgång en upprustning av densamma sker med medel frånanslaget för aUmänna beredskapsarbeten m. m,, medan i motionen 1972: 63 yrkatsatt vägprojektet beaktas också vid fördelningen av ordinarie väganslag. Vidarehar i motionen 1972: 354 begärts att hos Kungl. Maj:t anhåller attberörda väg jämte andra nödvändiga trafikleder i Vindelådalen nu färdigställs. uppfattning bör emeUertid vid bedömningen av dessa frågor anläggasliknande synpunkter som i det föregående anförts beträffande andravägutbyggnader, varför utskottet inte anser sig kunna tillstyrka motionerna ifråga. Utskottet förutsätter dock att möjligheterna för en fortsattupprustning och utbyggnad av väg 363 med beredskapsmedel omsorgsfuUt prövas. Ej heUer anser sig utskottet kunna tUlstyrkamotionen 1972: 708 vari yrkats att hos Kungl, Maj:t begär att särskUduppmärksamhet ägnas frågan om vägnätets förstärkning och underhåU i detsydsvenska skogsindustriområdet, eUer yrkandet i motionen 1972: 722 attriksdagen hos Kungl. Maj:t gör en särskUd framställning att vid fördelningen avväganslagen behovet av ombyggnad av kapacitetsbe-gränsande broar ochvägsträckningar inom stödområdet tUlgodoses. Utskottet finner vidare anledning inte föreliggaatt, såsom i motionen 1972: 517 förordats, hos Kungl. Maj:t begär attupprustning av skolresevägar bör tiUdelas en större andel av vägmedel än f, n.I sammanhanget må dock erinras om vad departementschefen enligt det föregåendeuttalat rörande tillgodoseendet av vägbehoven i vissa fall för exempelvisskolskjutstransporter. Under hänvisning tUl det anförda avstyrker utskottetmotionen liksom yrkandet i motionen 1972: 717 om särskilda åtgärder frånriksdagens sida i syfte att sådana resurser stäUs tiU förfogande attde aviserade indragningarna av allmänt underhåll för vissa vägar inte kommertUl stånd. Ejheller anser sig utskottet kunna tiUstyrka det i motionen 1972: 355 framfördayrkandet att hos Kungl. Maj:t anhåUer att de ordinarievägbyggnadsramarna i de sysselsättningssvaga regionerna ej minskas medanslagsbelopp motsvarande kostnad för vägprojekt som överföres från ordinarievägbyggnadsplan tiU beredskapsarbete. I anslutning härtill må erinras om attenligt uppgUit i statsverkspropositionen kostnaderna för beredskapsarbetena pålandsbygdens vägnät för landet i sin heUiet i löpandepriser uppgått tiU 1 243 milj. kr. Detta belopp motsvarar avde totala väginvesteringarna på detta vägnät . Av beloppethänför sig ca 392 milj. kr. till och motsvarandeca av de totala väginvesteringarna i dessa län. Härigenom harvägverkets långtidsplaner för länen i fråga i stort sett kunnat tillgodosesmedan för landet i övrigt stora eftersläpningar föreligger. Somberedskapsarbeten utförs normalt projekt som planeras komma tiU utförande inomlångtidsplanen. Någon ändring av principerna härför bör enligt utskottetsuppfattning inte ske. Av samma anledning avstyrks yrkandet i motionen1972:360 att en särskild fond för anslag tiU vissa från lokaliseringssynpunktangelägna vägprojekt skapas samt att en viss procentandel av väganslagentUldelas denna fond. Ett genomförande av detta förslag skulle f. ö, enligt utskottetsuppfattning omöjliggöra en rationell användning av anslagsmedlen och en riktigfördelning av desamma samt medföra avsevärda olägenheter inte minst frånadministrativa synpunkter. Vid sin behandUng av frågan om medelstilldelningentill väg- och gatubyggandet redogör departementschefen bl, a, för utfaUet avinvesteringarna inom denna sektor samt de beräknadekostnaderna , Vidare erinras om de krav som ställs påvägdriften och om vikten av att vidmakthålla standarden på det statligavägnätet. Ökade medel bör enhgt departementschefen stäUas till förfogande fördetta ändamål. För nästa budgetår (avseende ) beräknardepartementschefen därför en ökning av anslaget med 88 mUj.kr. Totalt skuUesåledes för nämnda ändamål disponeras ca 915 milj. kr. Utskottet finner denföreslagna anslagshöjningen välmotiverad och tiUstyrker densamma. AnslagentUl det statliga vägbyggandet bör enligt departementschefen räknas upp med 40mUj. I enlighet härmed förordas för /73 () ett anslag om ca 725 mUj. som jämväl tUlstyrks avutskottet. Kostnadsramarnaför för anslagen Drift av statliga vägar resp. Byggande av statligavägar bör såsom departementschefen föreslagit bestämmas till samma belopp somanslagen. Anslagettill Bidrag till drift av kommunala vägar och gator bör i enlighet med Kungl.Maj:ts förslag tas upp med ca 144 milj. kr,, innebärande en ökning iförhållande tiU innevarande budgetår med ca 22 milj, kr. UtskottettiUstyrker också att detta anslag i likhet med de två övriga vägdriftanslagenuppförs som reservationsanslag. Härav följer att utskottet avstyrker yrkandenai motionerna 1972: 713, 1972: 1201 och 1972: 1197 att anslaget skall uppförassom förslagsanslag. Utskottetanser det följaktligen inte vara påkallat att hos Kungl. Maj:t begäratt utredningen angående den kommunala ekonomin får i uppdrag att undersökaverkningarna av ändrad beteckning på nämnda anslag. Utskottet anser sig f. ö.kunna utgå från att utredningen under sitt arbete även kommer in på frågan omstatsbidragsgivningen i dess helhet och dess inverkan på kommunemas ekonomi. TillBidrag till drift av enskilda vägar m. m. har i propositionen föreslagits ettanslag av 60 mUj. I anledning härav har i motionerna 1972: 713 och 1972:1197 yrkats en höjning av anslaget tUl 73 milj. kr. Utskottethar för sin del funnit sig böra godta Kungl. Maj:ts förslag innebärande enökning med 5,5 milj. kr. samt avstyrker följaktligen motionerna 1972: 713 och1972: 1197 i berörda delar. Maj:t i övrigt framlagda anslagsberäkningarna har inte gett utskottetanledning till erinran. Detta innebär bl. a. att utskottet biträder Kungl.Maj:ts förslag att - på samma sätt som skett för innevarande budgetår - 40rnUj. av det statliga vägbyggnadsanslaget och 20 milj. kr. av det statUgavägdriftanslaget tilldelas , , , ,, och att användas under särskUtbeaktande av arbetsmarknadspolitiska synpunkter. De sammanlagda utgifternaunder de olika väganslagen m. m. för bud- getåret1972/73 uppgår enligt departementschefens beräkningar tiU ca 2 214 milj. kr.För trafiksäkerhet och vissa bidrag m, m. beräknas under andra anslag undersjätte huvudtiteln sarrunanlagt 96 milj. kr. att avräknas motautomobUskattemedlen. Under andra, femte, åttonde, nionde och elftehuvudtitlarna föreslås därjämte 561 milj. kr. att avräknas mot nämnda medel. Dettotalbelopp som avses skola täckas av automobilskattemedlen skulle därmed uppgåtill ca 2 871 mUj. kr, I förhåUande tUl motsvarande på riksstaten förinnevarande budgetår uppförda anslag innebär detta en ökning med ca 225 mUj.kr. Då inkomsterna av automobUskattemedlen beräknas tUl ca 3 424 milj. kr.skiUle överskottet på vägväsendets specialbudget, viUiet per den 30 juni 1971uppgick tiU ca 2 454 mUj. kr., komma att under budgetåret öka med ca 553 milj.kr. I motionen 1972: 721 har yrkats att hosKungl. Maj:t måtte hemställa om förslag om avgiftsfinansiering av större broaroch motorvägar. UtskottetvUl i anledning härav erinra om att frågan om avgiftsfinansiering av vägar ochbroar senast utretts av vägsakkunniga, 1 sitt avgivnabetänkande härom (SOU 1962: 26) framhöU de sakkunniga att de fann grundregelnom att de för den aUmänna samfärdseln nödiga vägarna och förbindelserna iprincip skaU byggas genom det aUmänna och att avgifter inte får uttagas förderas begagnade helt riktig samt i sig själv innebära stora fördelar. DesstiUämpning i praktiken ansågs nämligen bl, a, innebära, att enangelägenhetsgradering av de för utbyggnad aktueUa företagen sker samt attsådana företag, vUkas tillkomst ej är tillräckligt motiverade ur ekonomiskaeller andra synpunkter, ej kommer till stånd. Ävenom behovet av en viss avgiftsfinansierad förbindelse vore så stort, att eninvestering i och för sig sannolikt skuUe vara företagsekonomiskt lönsam,kunde vid bedömandet av härom uppkommande frågor dock inte bortses från aUmännaprioriteringsgrander. För dess utförande måste nämligen kapitalmarknaden imotsvarande mån tas i anspråk -kanske tiU nackdel för andra viktigainvesteringar. Avgörande för stäU-ningstagandet härvid borde tiU sist varaomfattningen av samhäUets totala resurser, vilka alltid måste framstå sombegränsade. Frågan om avgiftsfinansiering borde också ses mot bakgmnden av dentotala motorfordonsbeskattningens storlek. Desakkunnigas förslag anmäldes i propositionen 1963: 191 och lämnades utanerinran av såväl departementschefen som (S3LU 1, rskr 1963: 424), Utskottetvill i sammanhanget också erinra om det utredningsarbete som f, n, pågår inomdels utredningen rörande vägtrafikens kostnads- ansvar m, m,, dels bilskatteutredningen, 1 avvaktan påresultatet av dessa utredningar och under hänvisning jämväl tiU vad i detföregående anförts avstyrker utskottet således motionen i fråga, I motionen 1972: 1230 har yrkatsatt hos Kungl, Maj:t anhåller om att sådana bestämmelser utfärdasatt statsbidrag för tunnelbanor kan användas även tiU annan spårbunden trafiki regi än tunnelbanor. Då så redan är fallet synes någon särskildåtgärd i ämnet från sida ej erforderlig, varför motionen avstyrks, I motionen 1972: 1223 har yrkatsatt hos Kungl. Maj:t hemställer om en snar utredning rörandemöjligheten att infoga i ett större kommunikationssammanhang genominrättandet av en ny från genom och över Ölandoch till och , Utskottet har för sin del inteövertygats om behovet av en särskild utredning härom men fömtsätter att därestdet skulle framstå som angeläget att ifrågavarande förbindelse klassificerassom framställning härom till Kungl, Maj:t ingives från vederbörandemyndigheter eller intressenter. I motionen 1972: 248 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om att transportforskningsdelegationen fåri uppdrag att företa en allsidig utredning av frågan om däckdubbar och derasfortsatta användande. Enligt vad utskottet erfarit har i en inom nämndadelegation verksam särskild arbetsgrupp - med representanter för bl. a,, och statens väg- och trafikinstUut -förberedelsearbetet för forsknings- och undersökningsarbetet i berörda frågaredan påbörjats. Då utskottet förutsätter att detta resulterar i en allsidigutredning i ämnet samt att härför erforderliga medel ställs till förfogandetorde någon åtgärd i ämnet från sida inte vara påkallad. I motionen 1972: 139 harföreslagits att beslutar att uppdra åt regeringen att dels låtautföra prov med hjälptelefoner utan starkströmsanläggning, dels framläggaförslag om en snabbare utbyggnad av hjälptelefoner vid de mest trafikeradevägarna. Såsom motionärerna erinrat om pågår enförsöksverksamhet med hjälptelefoner för vägar, vilken tillkommit i närasamarbete mellan , som anordnar proven och står för kostnaderna, ochteleverket, som utvecklat ett för svenska förhållanden avpassathjälp-telefonsystem för vägar och svarat för framtagning av erforderliga telefonutrustningaroch förbindelser i telefonnätet. Som tredje part har polisen åtagit sig att isin sambandscentral ta emot larmsamtalen från hjälp-telefonema och samordna ochdirigera erforderliga hjälpinsatser. Utskottet finner det för sin del med fördel kunnaanförtros åt de nämnda myndigheterna att fortsätta försöksverksamheten ochdärvid ävenutprova de lämpligaste tekniska metoderna, I vad gäller en snabbare utbyggnadav systemet är detta en fråga som nära sammanhänger med spörsmålet om avvägningenav de disponibla vägmedlens användning och som i första hand bör prövas avvägverket. Under hänvisning till det anförda finner utskottet något initiativ iämnet från sida ej påkallat och avstyrker därför motionen. I motionen 1972: 1182 har hemställts att riksdagenhos Kungl, Maj:t anhåller om att glesbygdsutredningen får i uppdrag attskyndsamt utreda frågan om fria resor vid överfart till fastlandet för påskärgårdsöar boende befolkning. Nämndautredning har enligt vad utskottet erfarit behandlat bl. a,kommunikationsfrågorna i glesbygderna varmed även det av motionärerna nuaktualiserade spörsmålet torde sammanhänga. Utredningen beräknar kunna läggafram sitt slutbetänkande redan under vårens lopp. Fråganom att tillgodose trafikbehovet i glesbygder och skärgårds-eller öområdenbehandlades f, ö, i samband med riksdagsbeslut om riktlinjerna för denstatliga trafUcpolitiken. I den proposition (1963: 191) som låg tiU grund förbeslutet förutsattes sålunda särskilda insatser från samhällets sida såvidanänrmda områden ej på annat sätt kunde erhålla en tillfredsställandetransportförsörjning. Med hänsyn till de skiftande befolknings- ochnäringsförhållandena i olika delar av landet ansågs det enligt propositionenvara ogörligt att på förhand fastställa vilken underskottstrafik som vorenödvändig från allmän synpunkt. En prövning från faU till fall borde i ställetäga rum i samband med att frågan om stöd från det allmänna bleve aktuell.Utskottet vill vidare erinra om den planering i vad gäller tillgodoseende avbehovet av väg-och färjtrafikförbindelser som författningsenligt åliggervederbörande vägmyndigheter. I anslutning härtill må också nämnas att åanslaget tiU enskilt vägunderhåll särskUda medel finns disponibla för bidrag tillbåt- och färjförbindelser av just det slag motionärerna bl, a. synes åsyfta.Sådana bidrag utgår också f, n. i viss omfattning. Slutligen torde fåfömtsättas att frågan om skärgårdsförbindelsemas ordnande även kommer attaktualiseras under det arbete med den regionala trafikplanering som uppdragitsåt länsstyrelserna att verkstäUa. Underhänvisning till det anförda finner ijtskottet motionen inte böra föranledanågon särskild åtgärd från sida och avstyrker följaktligendensamma. I motionerna 1972: 1180, 1972: 1211 och 1972:. 1226har med likartade motiveringar yrkats att hos Kungl, Maj:t begär attanvändningen av väg',rö/f upphör. Vidare har i motionen 1972: 531 hemställtsatt hos Kungl. Maj:f hemställer om utredning syftande tillbegränsning av vägsaltets användning. Utskottet vill i anledning härav erinra om att ifjolårets statsverksproposition vissa av lämnade uppgifter om denpågående försöks- och utredningsverksamheten med saltning av vägarnaredovisades. Härav framgår bl, a, att försök har gjorts med dels salt blandatmed sand, dels enbart salt, I det senare fallet rör det sig om förebyggandeåtgärder i halkbekämpande syfte. har under fyra vintersäsongerprövat den senare metoden med en för och dess klimat specielltutvecklad teknik. Vidare följer verket uppmärksamt resultatet av i utlandetpågående försök med andra kemikalier än salt. Verket har också medverkat iforskningsverksamheten på området. Omfattande försök i syfte att belysa fråganom korrosionen och dess samband med olika klimattyper och användning av salt iväghållningen pågår också, I dessa frågor har samarbetat med främststatens naturvårdsverk, , ,statens provningsanstalt och , Riksdagenhar tidigare genom bl, a, motioner, interpellationer och enkla frågoruppmärksammats på det av motionärerna aktualiserade spörsmålet, som är av betydelsefrån framför allt trafiksäkerhetssynpunkt. Utskottet firmer det för sin delalltjämt angeläget att pågående arbete på området intensifieras isyfte att än mer förbättra till-lämpade metoder samt den tekniska materielen såatt olägenheter och skadeverkningar i möjligaste mån motverkas. Utskottet viUslutligen föreslå att Kungl, Maj:t uppdrar åt att låtasammanställa och utvärdera erforderligt material för frågans bedömning.Resultatet härav bör vidare anmälas för . härom anfört bör av ges Kungl, Maj:t till känna, I motionen 1972: 533 har begärts att hosKungl, Maj:t hemställer om utredning dels av frågan i vad månskyddsanordningar mot olägenheter av buller m. m. må inräknas i väganordningarenligt väglagen, dels om fördelningen av det ekonomiska ansvaret förerforderliga skyddszoner utefter allmän väg. Utskottetvill i anledning härav erinra om att vid höstsessionen av fjolåretsriksdag antog en ny väglag m, m, (: 24, rskr 1971: 316) - gällande fr,o, m, . I anslutning härtill behandlades även de frågor somaktualiserats av motionären. Utskottet förklarade sig därvid deladepartementschefens uppfattning att - innan slutlig ställning tas i berördafrågor - bl. a. trafikbullerutredningens förslag borde avvaktas. Utskottet,som aUtjämt är av samma uppfattning, avstyrker under hänvisning härtiU motioneni fråga, I motionen 1972: 253 har hemställts att riksdagenhos Kungl, Maj:t anhåller om ändring av anvisningarna för uppsättande avvägmärken syftande till minskad restriktivitet vid behandlingen avansökningar om uppsättande vid allmän väg av upplysningsmärkcn för vägvisningtill samlingslokaler och andra icke kommersiella anläggningar. Utskottet anser sig för sin del kunna utgå från attvederbörande myndigheter i förekommande fall noggrant prövar inkomnaansökningar samt gör de avväganden som i det enskilda fallet betingas avomständigheterna. Någon särskild åtgärd i ämnet från sida synesdärför ej påkallad, varför motionen avstyrks. 1, att för /73anvisar a, tillStatens vägverk: Ämbetsverksuppgifter ett förslagsan slag av , att avräknas mot automobilskatte medlen, b, tillDrift av statliga vägar ett reservationsanslag av ,, att avräknas mot automobilskattemedlen, c, tillByggande av statliga vägar ett reservationsanslag av ,, att avräknas mot automobUskattemedlen, a. medbifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å mo tionerna 1972: 1201, 1972:713 och 1972: 1197, sistnämnda båda motioner såvitt nu är i fråga, till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /73 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. avslårmotionen 1972: 713 i vad den avser begäran om ut redning rörande verkningarna av ändrad beteckning på drift anslaget, 3, att riksdagentill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /73anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, a, medbifall till Kungl, Maj:ts förslag och med avslag å mo tionerna 1972:713 och 1972: 1197, nämnda motioner såvitt nu är i fråga, till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /73 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. medgeratt under /73 statlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljas intill ett belopp av ,