bet · FV01UbU2 · 1972-12-31 00:00:00 — Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1166 såvitt nu är i frågatill Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /73anvisar ett förslagsanslag av , 3.som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionen 1972: 247anfört angående ändring av handläggningsordningen för byggnads- ochstatsbidragsärenden, 4. avslår motionen1972: 1152, 5. avslår motionen1972: 33, 6. avslår motionen1972: 135, 7. avslår motionen1972: 247 i vad avser forsknings- och försöksverksamhet, 8. avslår motionen1972: 1160. Bidrag tiU vissa fullbordade byggnadsarbeten förfolkskoleväsendet m. fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna D 32 D 36, s. 270275) och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. till Bidragtill vissa fullbordade byggnadsarbeten för folkskoleväsendet ettförslagsanslag av , 2. till Bidragtill bostäder för lärare inom det obligatoriska skolväsendet ettförslagsanslag av , 3. till Bidragtill byggnadsarbeten vid folkhögskolor ett reservationsanslag av 6 000 000kr., 4. till Bidragtill byggnadsarbeten för lantbrukets yrkesutbildning ett reservationsanslag av3 , 5. till Bidragtill byggnadsarbeten för skogsbrukets yrkesutbildning ett reservationsanslagav . Utskottet kommer senare undersessionen att yttra sig beträffande Kungl. Maj:ts under följande punkterframlagda förslag, nämligen punkten D 26 Bidrag till driften av vissa privatskolor,vilket utskottet här anmäler. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), (),i (s), Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c),i (s), (), i Skärstad (c), fruDahl (s), () och i (vpk). Vid punkten 1 ersattes () av herrJonsson i (fp) och () av (). A. vid punkten 1 (Vissa gemensamma frågor) 1. beträffande skolenheters storlekav herrar (), i (c), Nordstrandh (m), Elmstedt(c), i Skärstad (c), i (fp) och () somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed »Utskottet är» och slutar med »åtgärd» bort ha följandelydelse: »Utskottet är medvetet om att det finns en oro blandallmänheten inför en utveckling mot stora skolanläggningar med många elever. Sådanaskolanläggningar anses skapa mindre goda skolmiljöer. Frågor som rörskolstorlekens inverkan på skolarbetet utreds f. n. av . Erfarenhetsmässigtkan dock redan nu konstateras att elevantalet inom en skolanläggning har ettavgörande inflytande på skolmiljön. De fördelar som i den lilla skolan liggeri det dagliga umgänget mellan eleverna i skilda åldrar, lärarna ochskolledningen vänds till uppenbara nackdelar i de alltför stora skolorna.Eleverna får en anonymitetskänsla och skolans möjlighet att ha tillsyn överelevernas verksamhet under ickelektionstid försvåras. Den miljö som de mycketstora skolorna ger är därigenom avsevärt mindre ägnad att främja den socialafostran som läroplanerna betonar än den miljö som en mindre skola kan erbjuda.Skolöverstyrelsen bör därför utfärda rekommendationer beträffandeskolanläggningarnas storlek med giltighet intill dess lämnat sina förslagoch beslut fattats i anledning av dessa. Därvid bör förutom elevantal ävenbeaktas planlösning, lokalernas beläggningsgrad, kommunikationsmöjlighetermellan skolledning, lärare och elever m. m. Det ankommer på Kungl. Maj:t attuppdra åt att utfärda rekommendationer i vad gällerskolanläggningars storlek i överensstämmelse med vad utskottet sålundaanfört.» dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. i anledning av motionerna 1972:693, 1972: 1093, 1972: 498 och 1972: 1166, sistnämnda två motioner såvitt nu äri fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört omskolenheternas storlek. 2. beträffande andra huvudmän avherrar Nordstrandh (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed »Rätten att» och på s. 6 slutar med »ifrågavarande motionsyrkandet» bort haföljande lydelse: »Rätten att sända skolpliktiga barn till annanundervisning än den av det allmänna tillhandahållna samt rätten att få startarespektive driva enskilda skolor är fastslagen i skollagen (1962: 319) och ärnärmare utvecklad d'är. Frågan om hur och i vilken omfattning statligt ochkommunalt bidrag skall utgå till enskild skola bör närmare utredas. Målsmänbör ha en reell möjlighet att välja andra läroanstalter för sina barn än demsom upprätthålls med stat och kommun som huvudmän. Valfrihet för målsmän ochelever möjliggör tävlan mellan olika skolor om hur de krav som samhälletställer på utbildningen bäst skall uppfyllas. Därigenom gagnasutbildningsväsendets fortsatta utveckling. Nya idéer och metoder beträffandesåväl kunskapsinlärning som social fostran kan snabbt introduceras och olikautformningar av skolmiljön prövas. En utredning bör komma till stånd för attdels klarlägga hur stor andel av skolväsendet som skulle kunna vara underställdenskild huvudman utan att detta får särskilda konsekvenser för skolväsendet iövrigt, dels utforma sådana regler för stats- och kommunbidrag till driften avgrundskola eller gymnasieskola att bidraget skall kunna utgå utan villkor omvisst huvudmannaskap, förutsatt att av statliga myndigheter uppställda krav påundervisningen är uppfyllda. Utskottet föreslår att som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålunda uttalat. I motionen 1972: 1148 tas upp frågan om en skola medkristen målsättning. Från mänga håll önskas en skola med sådan målsättning ochmed etisk fostran på grund. I övrigt skall en sådan skola följa sammaläroplan som de kommunala skolorna och ge samma kunskaper som dessa. Önskemåletom kristna skolor hgger i linje med kravet på enskilda skolor överhuvud och denav motionärerna aktualiserade frågan bör därför behandlas av den föreslagnautredningen.» dels attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1972: 694 och 1972:1148, 3. beträffande invandrarnassituation m. m. av herrar () och i (fp) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed »I motion 1972:699» och på s. 7 slutar med »utan bifall» bort ha följandelydelse: »I motionen 1972: 699 finns ytterligare sex yrkanden,nämligen att statsbidragsbestämmelserna för undervisning av invandrarbarn igrund- UbU 1972: 2 34 skolanses över, att får i uppdrag att utveckla läromedel förundervisning av invandrarbarn, att åtgärder vidtas i syfte att ökarekryteringen av invandrarungdom till den gymnasiala skolan, att kursplanernavid all lärarutbildning ses över för att i större utsträckning beaktainvandrarnas problem, att invandrarnas problem beaktas vid utbildning av övrigskolpersonal t. ex. skolsköterskor, kuratorer och psykologer samt att enprövning sker om behovet av ett särskilt rörandeundervisning av invandrare. Utskottethar vid sin granskning av statsverkspröpositionen bilaga 10 kunnat konstateraatt invandrarundervisningen fått en njugg behandling. Den nära nogfullständiga frånvaron av förslag till åtgärder på detta område innebär attdepartementschefen inte delar och invandrarutredningensbedömningar att snabba insatser på detta område är oundgängligen nödvändiga. Imotionen 1972: 699 föreslås åtgärder för att förstärka och bygga utinvandrarundervisningen. Utskottet finner det angeläget att Kungl. Maj:tsnarast lägger fram förslag till ett samlat program med åtgärder i syfte attförbättra och förstärka undervisningen av invandrare. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålunda förordat.» dels att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. i anledning av motionen 1972: 699 i vadavser hemställan un der BG som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad ut skottet anfört angående undervisning av invandrare, 4. beträffande föräldrautbildning av herrarWikström (fp), i (c), Elmstedt (c), i Skärstad(c) och i (fp) som anser delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 7 som börjar med »Kungl. Maj:t har»och slutar med »motion 1972: 1105» bort ha följande lydelse: »mening har motionärerna tagit upp en väsentlig fråga. Kunskapen omhur föräldrautbildning bäst anordnas är bristfällig. Det är endast genomvälorganiserad försöksverksamhet man kan erhålla underlag för en riktigbedömning av samhällets möjligheter att tillhandahålla en utbildning som svararmot de olika förefintliga behoven. Utskottet finner därför motiverat att denföreslagna försöksverksamheten kommer till stånd t. ex. i anslutning tillbarnstugeutredningens arbete. Under alla omständigheter är det angeläget tar tiU vara det kunnande och den erfarenhet som finns samlad inom dennautredning. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet sålunda förordat.» dels att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. i anledning av motionen 1972: 1105 som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om föräldrautbildning, B. vid punkten 19 (Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. av () och fruSundberg (m) som anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med »Det sammanlagda» och slutar med »begärda anslagsbeloppet» bort haföljande lydelse: »Detsammanlagda medelsbehovet under detta anslag har för nästa budgetår beräknatstill , vilket belopp Kungl. Maj:t hemställer att riksdagenanvisar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1972: 1166 tillstyrkerutskottet denna såvitt den gäller nu ifrågavarande anslag och föreslår såledesatt för nästa budgetår anvisar » dels att utskottetshemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1972: 1166 såvitt nu är i fråga tillBidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /73 anvisarett förslagsanslag av . 1. vid punkten 1 (Vissa gemensamma frågor) a. beträffandeklassföreståndarfrågan av herrar () och i (fp): »Enligt vår mening är det i fråga om elevvården i skolanangeläget att betona inte endast att klassföreståndare bör ges tillfälle förebyggande elevvård. Klassföreståndarens uppgift bör också vara att tillsammans med övrig elevvårdande personal se till att elev i akut behov avhjälp får sådan. Den elevvårdande verksamheten bör således utgöra en del avklassföreståndarens ordinarie uppgifter vilket måste beaktas vid fastställandeav undervisningsskyldigheten för klassföreståndare. Omfattningen av dennaverksamhet torde motsvara en veckotimme.» b. beträffande demokratin av i Skärstad(c): »Det positiva i de gångna årens utveckling på skolansområde får inte bortskymma allvaret i de problem och brister som finns ochvilkas orsaker måste spåras. Jag anser att problemen på ett avgörande sätt hängersamman med skolans möjligheter att vägleda och fostra de unga och med devärderingar skolan förmedlar. Detta berör själva grundvalarna för vårtdemokratiska system. Det är desto mer viktigt som det finns en tendens atthävda att skolan skall vara neutral i fråga om rätt och orätt, vilket stridermot läroplanens klart uttalade målsättning »respekt för sanning och rätt». Lärarna behöverockså stödet av ett klart ord från sida på denna punkt. Det ärförvisso inte fråga om någon lätt uppgift, men det gör den inte mindre angelägenatt söka genomföra.» 2. vid punkten 6 (Bidrag tilldriften av grundskolor m. beträffande frivillig konfessionell kristendomsundervisning av () och (); »Beträffande s. k. fritt valda arbete avses iläroplan för stor frihet skola råda i fråga om val av studieämneoch utformning av detta. Principiella hinder torde därför inte föreligga förelever som så önskar att få syssla med arbetsområden som har religiös karaktäroch konfessionell prägel, också motsvarande vad som kan kallaskonfirmationshandledning. Någon ändring av gällande bestämmelser för vad somkan rymmas inom begreppet fritt valt arbete synes således icke påkallad. Detmåste nämligen förutsättas att vederbörande skolmyndigheter icke avvisarönskemål om arbetsområden av religiös och ideell karaktär, om tillräckligtmånga elever gör framställning därom.» 3. vid punkten 11 (Bidrag till driftenav gymnasieskolor m. fl. anslag) beträffande utbildning av tandhygienister av (): »Behovet av tandhygienister kan i och för sig sägas varasvårbedömt. har landstingen i mycket varierande omfattning inrättattjänster för tandhygienister. Enligt min mening kommer emellertid tjänster attinrättas i ökande utsträckning så snart det finns tillgång på examineradehygienister. Tandvården byggs ut successivt. En förebyggande tandvård krävertillgång på vårdpersonal, som har profylaktiska arbetsuppgifter och som kaningå i tandhälsovårdsgrupper.» 4. vid punkten 15 (Bidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning) be träffande anslagsomläggning m. m. av herrar () och ardson (fp): Maj:t uppdrog åt skolöverstyrelsenatt före inkomma med en plan rörande den fortsatta avvecklingenav statsbidraget till enskilda yrkesskolor. Därvid angavs att utgångspunktenför överstyrelsens arbete skulle vara vad som anförts i prop. 1969: 1 (bil. 10,s. 246) och prop. 1970: 1 (bil. 10, s. 221). Vad utbildningsutskottet den 11mars 1971 uttalat i ärendet angavs däremot inte (jfr UbU 1971: I, rskr 1971:58). Anslaget Bidrag till driften av enskild yrkesutbildningföreslås i årets statsverksproposition omlagt från förslagsanslag tillreservationsanslag fr. o. m. . Utrymmet för fortsattbidragsgivning under /73 blir som följd härav beroende av hurmånga skolor UbU1972: 2 37 Vi har accepterat anslagsomläggningen med hänsyntill de svårigheter som finns att för nästa budgetår bedöma medelsbehovet. Enförutsättning för att vi har kunnat göra det är att vi utgått från att ansvaretför en eventuell strypning av verksamheten vid ett antal skolor inte kommer attöverflyttas på , som enligt vår mening fått en bristfällig informationi ärendet.» Bilaga till UbU 1972: 2 Läromedel isexual- och samlevnadsundervisning. Till samtliga länsskolnämnder och skolstyrelser Sexual- och samlevnadsfrågor behandlas i regel i särskildaavsnitt i de läromedel i berörda ämnen som av statens läroboksnämnd uppförts påläroboksförteckningen. Vid sidan om dessa läromedel finns på marknadensupplerande material av olika slag: s. k. bredvidläsningsböcker, småskrifter,bildserier, filmer etc, vilka inte är föremål för central granskning. Somledning för den lokala bedömningen av sådana läromedel vill SÖ anföraföljande. Allmänna anvisningar för bedömning och val av läromedelges i Läroplan för , s. 7883. Beträffande läromedel som skolanöverväger att skaffa för sexual- och samlevnadsundervisning bör, förutom vadsom anges i dessa anvisningar, följande omständigheter beaktas. Sexualundervisningens innehållfinns angivet i Läroplan för , i läroplanssupplementenOrienteringsämnen Lågstadiet Mellanstadiet och Orienteringsämnen Högstadietsamt i SÖ:s Handledning i sexualundervisning. Ett exempel på tidsplan för grundskolanssexualundervisning ges också i SÖ:s fortbildningsmaterial Sexual-ochsamlevnadsundervisning. För gymnasieskolan återfinns anvisningar i 1965/66: 27 samt 1970/71: 8. Det innehåll i sexualundervisningen som sålunda finnsföreslaget för olika skolstadier i läroplan och anvisningar har i regel inteuppfattats som kontroversiellt. Problem finns emellertid när det gäller formenför presentationen av lärostoffet, varvid framför allt medievalet och konkretionsgradenär av betydelse. I allmänhet eftersträvas i undervisningen största möjligakonkretion. Inom sexualundervisningen kan emellertid en alltför konkret och därigenomkänslomässigt påträngande presentation av stoffet ge icke avsedda ellerönskvärda emotionella effekter hos eleverna. En utgångspunkt för skolanssexualundervisning är att den hos eleven skall skapa förståelse för sexuallivetsom en källa till lycka och glädje i gemenskap med en annan människa. Det ärmed hänsyn till detta viktigt att sexualundervisningen inte får en utformningsom grundlägger attityder, som strider mot detta mål. Framställningen kan t.ex. verka frånstötande eller eljest ge negativa verkningar. Det bör därvidbeaktas att bildframställning i regel har starkare verkan än verbalpresentation. Naturalistisk bild- eller filmframställning av samlagsförloppeller sexuell stimule-ring som kan medföra ovan nämnda effekter är därförolämplig i skolundervisningen. Gällande lagbestämmelse beträffande »otillåtet förfarandemed pornografisk bild» (16 kap. 11 §) är formellt icke tillämphg Den grundtanke detta lagrum uttrycker, nämligen att ingen skall motsin vilja behöva konfronteras med samlagsbilder eller bilder som eljest visarsexuell stimulering, är emellertid tillämplig även inom skolanssexualundervisning. Den emotionella effekten av ett moment inomsexualundervisningen beror, förutom av läromedlet, även av undervisningen föreoch efter det aktuella momentet, balansen mellan olika läromedel, kontaktenmellan lärare och elever samt de enskilda elevernas mognad. Allmänt kanemellertid sägas att riskerna för psykologiska bieffekter av olika slag vidanvändningen av emotionellt påträngande läromedel är stora jämfört med defördelar som kan uppnås från undervisningssynpunkt. Skolanbör sträva efter att ge eleverna en öppen och saklig information om väsentligafakta på sexuallivets område. En sådan information får emellertid inte utformassom en påträngande konfrontation med sådana detaljer i den enskildes sexualliv,vilka bedöms vara strängt per-sonUga. Detmåste i detta sammanhang beaktas att eleverna kommer från hem med ohkagrundinställning till sexuallivet. Med hänsyn härtill är det väsentligt att denenskilda elevens integritet skyddas. Skolans undervisning om sexual- ochsamlevnadsfrågor bör präglas av varsamhet, takt och omdöme. Skolan har enligt statsmakternasbeslut till uppgift att till eleverna förmedla vissa attityder ochvärderingar. Dessa återfinns i skolans allmänt övergripande mål. Vissaav dessa mål är särskilt tillämpbara på sexualundervisningens område. Sålundasägs i Lgr 69 att skolans syfte »att grundlägga och vidareutveckla sådanaegenskaper hos eleverna som hänsyn och ansvar i förhållande till andramänniskor bör i hög grad känneteckna också undervisningen i sexual- ochsamlevnadsfrågor» (Lgr 69 s. 53). Principer och värdeord, nämnda under rubrikenElevernas sociala utveckling (Lgr 69 s. 1415), som är tillämpliga påsexualundervisningens område, är t. ex. »tolerans», »likaberättigande mellanmänniskorna», »människans egenvärde» och »rätten till personlig integritet». Innehålleti de allmänt övergripande målen måste beaktas såväl i läromedlen som iundervisningen. Man bör kräva av läromedlen att de attityder och värderingarsom ingår i de allmänt övergripande målen så effektivt och konkret som möjligtförmedlas till eleverna. Endastför de ovan diskuterade övergripande målen gäller att skolan skall påverkaeleverna i en viss riktning. För stora delar av stoffet i sexualundervisninggäller ett annat förhållande. Undervisningen »skall på ett allsidigt sättbelysa de delar av lärostoffet, om vilka olika värderingar föreligger» (Lgr 69s. Den här antydda pluralistiska situationen ställer andra krav påläromedlen. Kontroversiella frågor inom sexualundervisningen ärofta angelägna för individen och berör denne djupt. Denna situation kräveromdöme och varsamhet i läromedel och undervisning. Så måste t. ex. stor försiktighetiakttas när sexuellt samliv behandlas i läromedel. Ju högre konkretionsgradundervisningsmediet har, desto större uppmärksamhet bör detta krav ägnas. Manbör t. ex. beakta att genomslagskraften hos en film som behandlar fysiologiskadetaljer och förlopp inte sällan är stor i förhållande till samma eller annatmedium som tar upp etiska aspekter. Någotsom ytterligare talar för att försiktighet iakttas är den påverkan som skerinom elevgruppen. Aktuella undersökningar visar att i>å-verkan inom olikaelevgrupper är stor och att den verkan som ett läromedel kan ha förstärksgenom det tryck som gruppen därefter i samtal och på annat sätt utövar påindividen. Detär också önskvärt att de etiska frågorna, i läromedlen behandlas i ettnaturligt och nära samband med övrig sexualundervisning. Enhgt läroplanen börlärostoffet belysas »även från sociala, psykologiska och etiska synpunkter»(Lgr 69 s. 52). Den rubrik som läroplanen anger för dessa frågor är »Sexual-och samlevnadsfrågor», vilket anger det samband som bör råda mellan olika delarav lärostoffet. På oUka stadier har också föreslagitsarbetsområden som på ett naturligt sätt integrerar dessa olika aspekter. Detär angeläget att de etiska frågorna får en tillbörlig behandling i läromedlen.De bör t. ex. inte komma i skymundan för de fysiologiska aspekterna och det börvara en strävan att ge en med hänsyn till mediets verkan likvärdigpresentation. Det bör också vara en klar strävan att i läromedlet ge en såallsidig presentation som möjligt av uppfattningar i kontroversiella etiskafrågor och att åstadkomma en balans mellan dessa. Även i detta sammanhang börhänsyn tas tiU mediets effekt. Härigenom bör läroplanens krav på objektivitetkunna tillgodoses. TillSÖ har inkommit förfrågningar om den av och Maj-Briht producerade filmserienAtt vara två. Representanter för SÖ har sett tre filmer i denna serie, nämhgenSamlag, Preventivmedel och Veneriska sjukdomar. Medutgångspunkt i de bedömningsgrunder som redovisas ovan finner SÖ dessa filmerej lämpliga för undervisningen i sexual- och samlevnadsfrågor i grundskolanoch gymnasieskolan.