bet · FV01UU6 · 1972-12-31 00:00:00 — I motionen framhålls vidare, på tal om svenska insatserför industriaUsering, att skaU tUlvarata alla möjligheteratt vid 111 verka för en uppluckring av i-ländernas allmännaprotektionistiska inställning i Fråga om import från . Vidare börsträvandena att åstadkomma ett system med supplementär finansiering fuUföljas.Svenska insatser, både multilaterala och bUaterala, i fråga om bistånd tillu-länderna med internationell marknadsföring bör starkt utvidgas. I en redogörelse som utgivits av handelsdepartementetinför sägs följande beträffande den svenska inställningen till deminst utvecklade ländernas problem: På biståndsområdet har från svensksida lämnats särskilt omfattande stöd, såväl bUateralt sommultilateralt, tUl de fattigaste länderna. Fattigdomskriteriet är en men inte den enda av de väsentliga utgångspunkterna för det svenskautveckUngssamarbetet. De minst utvecklade ländernas andel av det svenskabUaterala biståndet är ovanligt stor. Av länderna i 25-statsgruppen erhållerbl. a. , och svenskt bUateralt bistånd. Avutbetalningarna under /71 erhöll dessa tre länder av dettotala svenska bUaterala biståndet. Som jämförelse kan nämnas att under 196769i genomsnitt endast av i4ändernas totala bilaterala bistånd kanaliseradestill de minst utvecklade. Härtill kommer att viUkoren för det svenska biståndetär mycket mjuka och redan fyller de krav som vid konferensen förväntas ställaspå givarländema. På det multUaterala fältet ger traditionelltavsevärt stöd tiU - vars verksamhet ju är inriktad på de fattigareu-länderna - och tUl UNDP i dess egenskap av det centrala organet för teknisktbistånd. I UNDP har aUtsedan organisationen upprättades från svensk sida framförtsuppfattningen att en större andel av resurserna bör gå tiU de minst utvecklade.Vid yrkade vi ånyo på en omfördelning avresurserna och framförde konkreta förslag tUl hur ökade medel skullekunna lösgöras för dessa länders behov. Beslut i frågan uppsköts emeUertid tUlefter . På kort sikt är det inte lätt att med handelspolitiskamedel förbättra de minst utvecklade situation, bl a. på grund avderas ringa utrikeshandel och beroende av en eller ett fåtal råvaror eller jordbruksprodukter.På råvarusidan bör emellertid ytterligare åtgärder kunna vidtas, bl. a.marknadsarrangemang men särskUt i fråga om diversifiering av råvarusektorn.Även exportfrämjande verksamhet och regionalt handelssamarbete kan förbättradessa länders exportsituation. intar således en mycket positiv hållning tUlsträvandena att förbättra de sämst stäUda situation. Vi kommerockså att vid 111 arbeta aktivt i detta syfte. Bland de förslag som kanväntas bh ingående diskuterade är Lima-programmets önskemål om ökat resursflödetUl dessa länder genom en särskild fond. Förslaget studeras ingående på svensksida. Flera konstruktioner är tänkbara. För en mera definitiv bedömning måstegeneralsekreterarens aktionsprogram avvaktas. När det gäller tekniskt bistånd vilket utgör grundvalen för utvecklingsansträngningarna - finns det dockmycket som talar för att ökade resurser tUl de minst utvecklade ävenfortsättningsvis kanaUseras genom UNDP, som har möjlighet tUl erforderligöverblick och samordning. I ett inlägg iinterpeUationsdebatten om bekräftade handelsministernatt frågan om de minst utvecklade ländernas problem kommer att för svensktvidkommande ges högsta prioritet vid konferensen. Beträffande möjligheterna för att verka för enallmän uppluckring av i-ländernas protektionistiska inställning vill utskottethänvisa tUl att handelsministern i nämnda interpellationsdebatt förklarade attSverige kommer att deltaga i konferensen i "den bestämda avsikten att påvissa områden försöka påverka utvecklingen, få industriländerna åtminstonenågra av dem att göra vissa positionsförflyttningar och själva markerapositionsframflyttningar". Beträffande frågan om supplementär finansiering anförsföljande i ovannämnda sammanställning: 1 Lima-programmet kräver u-ländernaåter att ett system för supplementär finansiering skapas och att etttidsschema utarbetas. Vid kommer man frånsvensk sida att stödja tanken på supplementär finansiering. a. avVärldsbanken framförda argumentet att i-länderna inte är vUliga att ställaresurser tUl förfogande för detta system bör inte godtas så länge de flestai-länder har en lång väg kvar till det internationella biståndsmålet. Omu-länderna dessutom avser prioritera detta system bör i-länderna vara bereddaatt även inom en given biståndsvolym anslå medel för detta ändamål. Av S1DA:s petita framgår att anslagen för exportfrämjandebistånd växer kraftigt. Utgifterna /73 beräknas tUl 8,3 milj. kr., dvs.mer än tvä gånger det belopp som utbetalades under det senaste budgetåret. Ihandelsdepartementets sammanställning ges följande redogörelse för det svenskabiståndet på detta område: började finansieraexport promotion-bistånd genom ITC. Från den relativt blygsamma nivån av ca . under /68 har detta bistånd ökat kraftigt och kommerunder nästa budgetår att uppgå till . Denna kraftigasatsning har gjort tUl ITC:s största enskilda bidragsgivare. Medan det svenska export promotion-biståndet ursprungligenomfattade ett anta! punktinsatser ligger tyngdpunkten numera på s. k.paketprogram avpassade efter enskUda behov. Dessa omfattar ett antalkomponenter såsom utbUdning, marknadsstudier, experthjälp med exportplanering,rådgivning i oUka marknadsföringsfrågor och uppbyggnad av institutionellaexportorgan. Sådana paketprogram finns f. n. i , , ,och . Som exempel på åtgärder som kan underlätta u-ländernasexportansträngningar på den svenska marknaden kan nämnas dels en studie av dennordiska marknaden avseende vissa produkter av exportintresse för u-ländernasom gjorts av ITC, dels teknisk och finansiell hjälp tUl vissa u-ländersdeltagande i och S:t ErUcs-Mässan. Utskottet finner det naturUgt attdenna verksamhet Uksom tidigare bedrivs i nära samarbete med svensktnäringsliv. Syftet medmotionen 1972:934 torde i huvudsak vara tillgodosett. Motionens yrkande avseende insatser till förmån för industriaUsering harbehandlats i avsnittet 4 här ovan. att beträffande Sverigesställningstagande vid tUl SärskUda åtgärder för de fattigaste u-ländernaanser motionen 1972:934 besvarad med vad utskottet anfört. Informationen i om u-landsproblemen Propositionen (s. 57-58) Den av SIDA framlagdainformationsplanen ligger till stor del i linje med de tidigare av riksdag ochregering angivna riktlinjerna för vidgad information kring. I propositionen understryks vikten av att verksamheten ges enu-landscentrerad inriktning. Informationen kring svenska biståndsinsatser börsätta dessa i sammanhang med de avgörande utvecklingsansträngningar som görs avu-länderna själva. utgår ifrån ett kraftigt utvidgatsamarbete med de politiskt och fackligt förankrade studieförbunden.Propositionen utgår från att dessa organisationer tillförsäkras storsjälvständighet vid användningen av tilldelade medel. Det är väsentligt attsamarbetet med foUcrörelseorganisationerna leder till en fastare förankring avutvecklingssamarbetets principer hos allmänheten. Mot bakgrund av vad som sagts föreslås enkraftigt ökad medelsanvisning för bidrag till enskilda organisationer. /73 beräknas sålunda för dessa bidrag ett belopp om 1,9 milj.kr., vilket innebär närmare en tredubbbng av bidragen jämfört med innevarandebudgetår. För informationsverksamheten som helhet beräknas ett medelsbehov /73 om 4,5 milj. kr., vilket innebär en ökning med 1,5 mUj. kr.jämfört med innevarande budgetårs anslag. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972:934 av herrar () och () i vad avser hemställan att vid behandlingen av Kungl. Maj:tsproposition nr 1, bUaga 5, punkten C 3, Rekrytering och utbildning avfältpersonal samt informationsverksamhet måtte bevilja ett med 2 250 000 kr.förhöjt reservationsanslag på 18 500 000, varav 6 500 000 skall avsättas förSlDA:s informationsverksamhet (punkt 20), dels motionen 1972:948 av i m. fl. (m)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att vad som i motionenanförts angående fördelningen av anslaget Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet beaktas. I motionen 1972:934 hävdas att dennedskärning som Kungl. Maj:t gjort av det av SIDA begärda anslaget förinformationsverksamhet kommer att medföra att bidragen tUl folkrörelsernaväsentligt beskärs. I motionen förordas att bidragsgivningen till enskildaorganisationers u-landsinformation utvidgas till att även omfatta jordbrukarnasfackliga organisation. 1 motionen 1972:948 framhålls att framför allt dehumanitära hjälporganisationerna bör få ett betydande stöd för sininformationsverksamhet. Tonvikten i den av SIDA framlagda fyraårsplanen förinformationsverksamheten har lagts på ett utvidgat samarbete med enskildaorganisationer. Den hittillsvarande bidragsgivningen till organisationernasinformationsprojekt föreslås bli ersatt av ett nytt bidragssystem som innebären långt driven delegering av informationsansvaret till berörda organisationer. Statliga medel anvisas till dem mot att de åtar sig att öka ,;in 4 KilMlaiicn 197: 9 saml. information om och utvecklingssamarbetet. SIDA föreslår ett utvidgat samarbete med två kategorier avorganisationer vilka har särskUda förutsättningar att självständigt genomföraen informationsverksamhet som når ut till ett stort antal medborgare, nämligendels de av godkända studieförbunden, delslöntagarorganisationerna. Vid sidan härav bör övriga organisationer ochfolkrörelser liksom efter ett ansökningsförfarande kunna ifråga-kommaför bidrag till sin u-landsinformation. Styrelsen har framhållit angelägenhetenav att fördelnings- och anslagsbestämmelser utformas i nära samråd med berördaorganisationer. Fortlöpande kontakter och diskussioner är avsedda att anordnasenskilt och vid gemensamma konferenser under innevarande budgetår. Utskottet konstaterar att statsverkspropositionen utgårifrån att det framför allt är bidragen till enskilda organisationer som kommeratt öka i SIDA:s framtida informationsverksamhet. Det belopp som beräknas utgåtill dessa organisationer för bud,'/73 innebären tredubbling avbidragen jämfört med innevarande budgetår. Beloppet torde enligt vad utskotteterfarit vara väl avpassat i förhållande till de planeradeinformationsaktiviteterna hos studieförbunden och de större organisationerna.På grandval av erfarenheterna bör regeringen framgent kunna ta ställning tillfrågan om en uppräkning av informationsanslaget. Den slutliga fördelningen av bidragen mellan de enskildaorganisationerna görs av SIDA i nära samråd med rörelserna i fråga. Utskottetutgår ifrån att ingen organisation som har möjlighet och intresse att bedrivahär avsedd informationsverksamhet i princip kommer att vara utesluten frånbidragsgivningen. Vidare förutsätter utskottet att SIDA tillsammans med demottagande organisationerna kan utarbeta former för värdering av de resultatsom uppnås genom informationsverksamheten i enlighet med den nu framlagdaplanen. Mot denna bakgrund avstyrks motionen 1972:934, i vad avsermedelsanvisning till SIDA:s informationsverksamhet, och motionen 1972:948. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 21 (Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet)till hemställan angående motionen 1972:934, såvitt nu är i fråga, och motionen1972:948. Organisations- och personalfrågor Propositionen (s.57, 60-61) SIDA :s organisation Ett rationellt utnyttjande av deväxande anslagen för bUateralt UtveckUngssamarbete kommer att stäUa ökadeanspråk på biståndsmyndighetens kapacitet. EmeUertid föreligger inte någotfast samband mellan anslagsutveckling och personalbehov. Övergången tUl nyplanerings-metodUc i form av länderprogrammering liksom en större betoning avt. ex. programbiståndets roU bör medge att personalvolymen ökar väsentligtlångsammare än anslagen. En översyn av SlDA:s organisation pågår ochberäknas vara klar . prövar man inområdande organisationsstruktur nya arbetsformer lämpade för den arbetsgång ocharbetsfördelning som införandet av samarbetsprogram innebär. Under /73 kan SlDA:s organisation väntasbli starkt ansträngd. Fram till den senare delen av budgetåret, då nya lokalerför SIDA beräknas vara färdigställda, kommer personalen att vara utspridd påsex olika arbetsställen. Verket befinner sig som nämnts i ett skede avorganisatoriska förändringar. Ett betydande personaltUlskott är därförangeläget. Propositionens förslag om sammanlagt 24 nya tjänster för SIDAinnebär att verkets yrkanden tUlmötesgås beträffande nästan samtUga av verketprioriterade tjänster för planering och beredning av insatser. Under budgetåret1973/74 räknar man med att SlDA:s organisatoriska problem kommer att ha fått entillfredsställande lösning, som verket har flyttat in i nya lokaler.1 propositionen framhålls att behovet av personalökning för ifrågavarandebudgetår härigenom bör kunna begränsas väsentligt. Det svenska utvecklingssamarbetetssnabba tUlväxt reser krav på en ökad rekrytering av fältpersonal.Ansträngningarna att långsiktigt vidga rekryteringen måste öka. Medelsbehovetför SIDA:s rekrytering och utbUdning av fältpersonal beräknas till 12 milj.kr., vilket innebär en ökning med 4,7 mUj. i förhållande till innevarandebudgetårs anslag. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1972:934 av herrar () och FäUdin (c) i vad avserhemställan aft hos Kungl. Maj:t begär att en fredskårssektionupprättas inom SIDA (punkt 16), att hos Kungl. Maj:t begär, att ökadeansträngningar görs för att få till stånd ett organiserat, regelbundetsamarbete mellan ungdomsorganisationer av oUka slag och de för fredskårenansvariga på SIDA (punkt 17), att hos Kungl. Maj:t begär attmöjligheterna att ge fredskåren egna projekt tas bättre till vara i utvecklingssamarbetet med de afrikanska länderna (punkt18) samt att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition nr 1,bUaga 5, punkten C 4, Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) måttebevilja ett med . förhöjt förslagsanslag på . (punkt21), Det finns en rad projekt inomutvecklingssamarbetet i vilka fredskårs-insatser är särskUt lämpliga.Fredskårsverksamheten utgör en komplettering av övriga biståndsprogram och ärdärvid att anse som en del av det tekniska biståndet. erbjuderverksamheten möjlighet för i första hand yngre människor, som ännu inte har såmånga år i yrkesarbete bakom sig, att göra en aktiv insats för ekonomisk ochsocial utveckling i fattiga länder. finns ungefär 200 fredskårsdeltagare.Insatserna görs i första hand på mellannivå och tUlsammans med medarbetare frånvärdlandet. Verksamheten avser bl. a. landsbygdsutveckling, livsmedelsförsörjning,utbUdning och hälsovård. Målet för denna lUcsom för andra former förutvecklingsinsatser är att skall lämna ett effektivt stöd tUlrespektive mottagarländers projekt genom att ställa personal och andra resursertiU förfogande. Planeringen tar sikte på insatser som svarar motmottagarländernas behov. Den närmare utformningen och inriktningen bliroberoende av överenskommelser med mottagarländerna. Erfarenheten visar attfreds-kårsinsatser mäste vara integrerade med utvecklingssamarbetet i övrigtför att bli effektiva. Enligt vad utskottet erfarit föreligger alltjämt stortbehov i många av denna typ av personalinsatser. Inom SIDA bevakas frågor som särskilt angårfredskårsverksamheten av en arbetsgrupp i vilken de tjänstemän som arbetar medfredskårsären-den ingår. Kontakt med de enskUda organisationerna för att mobiliseraungdomens intresse för utvecklingssamarbete är en viktig del av SIDA:s arbete.Samarbete med ungdomsorganisationer äger rum. a. har anordnats konferensermed deltagare från dessa organisationer. 1970 hölls en konferens om ungdom ochu-land, tUl vUken samtliga frivUligorganisatio-ner hade inbjudits. SIDAanordnar vidare seminarier och kurser som särskilt riktar sig till ungadeltagare. SlDA:s informationsverksamhet är också i stor utsträckning inriktadpå ungdomen. Med hänvisning till det som här anförts avstyrks motionen1972:934 såvitt nu är i fråga. 1 motionen 934 yrkas vidare att äskandet i SlDA:s petitabeträffande personalförstärkning skall i sin helhet tillgodoses. Motionärernahävdar att det annars skulle uppstå mycket stora risker för att planerings- ocharbetskapaciteten inte räcker till för att enprocentsmålet skall uppnås. Utskottet har erfarit att förslaget istatsverkspropositionen möjliggör en ökning av SlDA:s personal med 24 tjänster,vUka verket kommer att använda för prioriterade planerings- ochberedningsinsatser. Det fortsatta planeringsarbetet för en upptrappning motenprocentsmålet torde därför inte bU Udande av de nedskärningar i SlDA:s äskandensom gjorts. Av detta skäl avstyrks motionen 1972:934 såvitt nu är i fråga.Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen under punkt 22(Styrelsen för internationell utveckUng SIDA) tUl motionen 1972:934 i vad avserberäkningen av anslaget tUl SIDA. att avslår motionen1972:934 i vad avser dels upprättandet av en fredskårssektion inom SIDA delssamarbetet mellan SIDA och ungdomsorganisationerna, dels möjligheterna att gefredskåren egna projekt. 19.Bidrag till internationella biståndsprogram Maj:t har (punkt C 1, s. 2335) föreslagitriksdagen att till Bidrag till internationella biståndsprogram /73 anvisa ett reservationsanslag av , att medge att Kungl. Maj:t i enlighet med vad somförordats i propositionen gör utfästelser för budgetåren 1973/74 och 1974/75 samt att godkänna de i propositionen angivna riktlinjernaför multilateralt utvecklingssamarbete. Motsvarande anslag är i gällande riksstat uppfört med . På ifrågavarande anslag redovisas bl. a. följande. FN.s utvecklingsprogram (UNDP) Verksamheten i UNDP syftar tiU attgenom tekniskt bistånd och förinvesteringsverksamhet påskynda u-ländernasutveckling. Detta sker genom projekt som finansieras av UNDP och ifrågavarandemottagarland gemensamt. Ländernas bidrag till UNDP är frivilliga. uppgick bidraget tUl 239 milj. doUar, härav svaradeSverige för . UNDP:s kapacitet har, i enUghet med det beslutadereformprogrammet, redan ökat väsentligt. återstår dock att genomföraviktiga reformer, där hörnstenen utgörs av en förbättring av personalrekryteringentUl sekretariatet och den operativa verksamheten. har i FN:sgeneralförsamling med vissa reservationer anslutit sig tUl en resolution somsyftar till fördubbling av UNDP:s program . för tUlkännagav regeringen med förbehåU förriksdagens godkännande en ökning av det svenska bidraget för verksamhetsåret1972 tUl 26 milj. doUar, dvs. Därvid hänvisades tiU UNDP:ssärskUda ansvar för de minst utvecklade och de svenska kraven attdetta mer konkret skaU återspeglas i fördelningen av programmets resurser. Ävenövriga i-länder, med undatag för och , vUka ej anmälde någrabidragsutfästel- ser , höjde kraftigt sina bidrag. UNDPräknar på grundval av bidragskonferensen med en ökning av resurserna 1972 medcirka jämfört med . I propositionen begärs godkännande av den gjordautfästelsen samt bemyndigande att, o.m den fortsatta utveckUngenmotiverar detta, vid bidragskonferensen göra utfästelser förverksamhetsåren 1973 och 1974 (budgetåren 1973/74 och 1974/75) med motvärdetav 29 resp. 32 mUj. FN.s barnfond () Verksamheten finansierades 1970 tiUdrygt genom frivilliga bidrag från medlemsregeringarna.Nationalkommittéer och andra privata bidragsgivare svarade för återstoden avdet totala bidragsflödet detta år, vilket utgjorde 59,4 mUj. Ettbidragsmål om 100 milj. dollar har fastställts. De svenska statligabidragen har fördubblats och utgjorde 30 milj. kr.år 1971. Därutöver har särskUda bidrag lämnats för familjeplaneringsinsatser.Sverige har därigenom blivit näst största bidragsgivare och svarar nu för 9procent av de totala statliga bidragen. Utfästelser har gjorts med 40 milj. kr.för 1972 och med 45 milj. kr. För /73 beräknas såledesett medelsbehov av 40 milj. kr. bemyndigande söks för en utfästelseom 50 mUj. Internationella utvecklingsfonden () (jämför punkt 9) Världsbanksgruppen, vari ingår,svarade under /71 för en utlåning om sammanlagt ca 12,7miljarder kr. Denna grupp torde därmed vara den största källan för obundeninternationeU kreditgivning tiU . IDA:s medel tillhandahålls genombidrag från i första hand de industriaUserade medlemsstaterna. Genom överenskommelsenom en tredje påfyUnad av IDA:s resurser har de rika länderna utfäst sig attfördubbla sina årliga bidrag från 400 milj. dollar tiU 800 milj. dollar . IDA:s årliga kreditgivning beräknas därmed kunna ökafrån 600 milj. dollar till drygt 900 milj. dollar, om drygt 100 mUj. doUarvinstöverföringar från tiU utnyttjas. bidrag tiU IDAuppgår i enlighet med beslut (UU 1971:2, rskr 1971:73) tUl 34 milj.doUar . På grund av dröjsmål med denamerikanska kongressens godkännande av påfyllnadsöverenskommelsen kunde dennaej träda i kraft . Genom frivUlig inbetalning av de iöverenskommelsen fastställda bidragen från en rad länder har verksamhetenkunnat tryggas i planerad omfattning fram till januarifebruari 1972.Inbetalning av första årUga bidrag inom ramen för den tredje påfyUnadenägde rum sedan godkänt förslag härom (UU 1971:15,rskr 1971:300). Sedan den amerikanska senaten nu godkänt överenskommelsensynes det inte uteslutet att överenskommelsen träder i kraft inom de närmaste En ytterligare försening kan framtvinga enaUvarUg inskränkning av lDA:s kreditgivning. Utfästelserna tiU är uttryckta i US-dollarnsguldparitet 1960. 1 samband med växelkursändringarna för någon tid sedan stegguldpriset i svenska kronor . Medelsbehovet för IDA-bidragen ökadehärigenom på motsvarande sätt och utgör 177,7 milj. kr. för /73. Förhandlingarna om upprättandet aven tUl Afrikanska utveckUngs-banken (ADB) knuten multilateral fond har nåttså långt att denna torde kunna upprättas . Svenska medel för dettaändamål, motsvarande 3 milj. doUar, anvisades under /70 och täckermedelsbehovet för ett första svenskt bidrag under /73. Förhandlingar om en påfyllnad av AsiatiskautveckUngsbanken (AsDB) har resulterat i beslut om ökning av kapitalet från 1,1miljarder dollar tiU 2,57 miljarder. Vid en bedömning från svensk sida av bankensverksamhet måste man beakta att den hittUls endast i begränsad omfattningtagit hänsyn tUl den syn på utvecklingsproblemen som redovisas i FN:sutvecklingsstrategi bör inte nu delta i resurspåfyllnader inom AsDB menfortsätta att nära följa bankens utveckUng med hänsyn till dess betydelse församordningssträvandena inom området. Någon påfyllnad av den svenska utveckUngsfonden förLatinamerika, som administreras av (), harhittUls ej skett, främst på grund av bankens restrUctiva upphandlingsregler.Med hänsyn till rådande osäkerhet om bankens framtida verksamhet, förhållandettill icke-medlemsländer samt upphandlingsreglerna är det inteaktuellt med något svenskt bidrag tUl banken. Konventionerna om livsmedelshjälp samt Internationellalivsmedelsprogrammet De svenska spannmålsleveransernaenligt konvention om livsmedelshjälp (FAC) har fastställts till vete /72-1973/74. Dessutom har åtagitsig att täcka frakt- och administrationskostnaderna för dessa leveranser. Detsamlade medelsbehovet uppgår till högst 16,5 milj. kr. Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) lämnar biståndi form av livsmedel tiU utvecklingsprojekt och tiU katastrofdrabbade områden.För bidragsperioden /72, för vilken målet är 300 milj. doUar, uppgårbidragsutfästelserna hittiUs tiU 226 milj. doUar För den nya bidragsperioden1973/74 har ECOSOC och FAO faststäUt en höjning av bidragsmålet från 300 tiU340 milj. dollar. bidragsutfästelse för perioden /72 uppgickursprungligen tUl sammanlagt 8 milj. dollar men har sedermera höjts med Gfr UU 1971:2, s. 54-55). på grund av befolkningsökningen har försörjningsläget iu-länderna trots den s. k. gröna revolutionen inte på något avgörande sättförbättrats. Behov av fortsatt livsmedelsbistånd föreligger såledesfortfarande. Det är angeläget att detta lämnas i formei: som stöder u-ländernasansträngningar att öka sin egen livsmedelsproduktion och ges envarusammansättning som motsvarar behov. Det bistånd som förmedlasgenom WFP synes tiU stor del uppfylla dessa önskemål.