bet · FV01UbU40 · 1972-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1972 UbU 1972:40 betänkande i anledning av motion omkartläggning av den samhällsvetenskapliga forskningen. 1 motionen 1972:1097 av . (s) hemställs att begär att regeringen pä lämpligt sättkartlägger den nuvarande samhällsvetenskapliga forskningens verksamhet ochinriktning, varvid en utvärdering bör göras av denna forsknings tillämpbarhet,samt att resultaten redovisas för . Samhällsvetenskapernas syfte är attskaffa kunskap om hur samhället, med dess olika institutioner, fungerar och hurdess individer beter sig, men också hur institutioner kan förändras ochindividernas beteende modifieras. Oavsett formerna för dennaforskningsverksamhet är samhällsforskningen av betydelse både för dem som på centralnivå planerar och beslutar för samhället och för dem som verkar i dess olikadelar. 1 vårt land bedrivs den helt avgörande delen av densamhällsvetenskapliga forskningen inom eller i nära anslutning tilluniversitetens institutioner. För utbildnings- och forskningsändamål har underde samhällsvetenskapliga fakulteternas avlönings- och driftkostnadsanslag förinnevarande budgetår anvisats 1 16 milj. kr. Bland andra medelsanvisningar somi detta sammanhang är av särskilt intresse bör erinras om att drygt 1 1 milj.kr. anvisats till forskningsprojekt m. m, i regi av statens råd för samhällsforskningsamt om anslaget - likaledes för /73 - på 1,2 milj. kr. I den ifrågavarande motionen 1972:1097 anförs att man intekan uppställa något absolut krav på att all forskning som bedrivs inom densamhällsvetenskapliga forskningssfären skall vara praktiskt tillämpbar. Denforskning som bedrivs på våra universitets- och högskoleinstitutioner bör dockha en sådan verklighetsanknytning att det i varje fall i princip kundetänkas att den kan användas i något sammanhang där beslut skall fattas.Motionärerna önskar nu en samlad redovisning för den nuvarandesamhällsvetenskapliga forskningens verksamhet och inriktning och att Kungl.Maj:t i samband därmed skall för presentera en utvärdering av dennaforsknings tillämpbarhet. Syftet med utvärderingen är att få utrönt ombeslutsfattarna har någon nytta av den forskning som bedrivits och om de låtitsig vägledas av och tagit rimlig hänsyn till de framkomna forskningsresultaten. beslöt forskningsberedningen att i samråd med statens råd för samhällsforskning och StiftelsenRiksbankens jubileumsfond tillsätta ett antal arbetsgrupper med uppdrag attbedöma nuläge och utvecklingstendenser inom olika områden av svensksamhällsforskning. Avsikten var att därigenom lämna ett bidrag till debattenoch tänkandet om samhällsvetenskapernas roll och att ge ett vidgat underlag förstatsmakternas bedömningar i dessa frågor. Arbetsgruppernas rapporter förelågomkring och utgavs under titeln. Vidare vill utskottet erinra om att samhällsvetenskapligaforskningsrådet som arbetar på tre sektioner - utger en samladberättelse över verksamheten under sistförflutna budgetår. Därtill kan noterasatt en av rådets sektioner (psykologi och pedagogik) ger ut en katalogöver samtliga avslutade undersökningar inom de beteendevetenskapliga ämnena.En annan sektion (rättsvetenskap) publicerar , likaså i katalogform,uppgifter om de ca 50 bästa uppsatserna för högre betygsgrad och i tillämpadestudier vid de juridiska fakulteterna. 1 den tredje sektionen (socialvetenskap)föreligger planer att kvartals- eller halvårsvis ge ut förteckningar överslutredogörelser, som inkommit till rådet. () ger dels ut "Information omskolforskning", som innehåller rapporter om pågående SÖ-finansieradeskolforsk-ningsprojckt, dels en årlig katalog över all pågående skolforskning.Universitetskanslersämbetet ger dels ut ett informationsblad,"PU-NYTT", om pågående universitetspedagogisk forskning, dels notisbladmed sammandrag av nyutkomna forskningsrapporter. Karakteristiskt för det svenska kommittéväsendet kan sägasvara att man i detta arbete sammanställer och redovisar bakgrundsmaterial sombeträffande förevarande delområde är en sammanfattning och i viss månutvärdering av olika samhällsvetenskapliga forskningsresultat. Därtill börredovisas att olika expert- och arbetsgrupper och institut i större ellermindre utsträckning sysslar med kartläggning av samhällsvetenskaplig forskning.En inventering och evaluering av pågående och planerad forskning med anknytningtill arbetsmarknaden har sålunda påbörjats av institutet förarbetsmarknadsfrågor och fullföljes av . Dennainventering beräknas bli färdig . En utredningsgruppinom samarbetskommittén för social forskning inom harutfört en omfattande kartläggning av resurserna och inriktningen avforskningen inom den sociala sektorn. Resultatet planeras bli offentliggjortunder detta år. Med hänsyn till vad i motionenanförts beträffande den samhällsvetenskapliga forskningensverklighetsanknytning, vilken den föreslagna samlade redovisningen tillriksdagen bl. a. skulle belysa, vill utskottet erinra om det betänkande"Att välja framtid" (SOU 1972:59) som arbetsgruppen förframtidsstudier avlämnat. 1 betänkandet konstateras att det föreliggerett behov av framtidsstudier inom en rad samhällssektorer. Betänkandet utmynnari förslag om ett sekretariat för framtidsstudier vid statsrådsberedningen. Som framgår av det föregående harforskningsberedningen och samhällsvetenskapliga forskningsrådet så sent som islutet av båda sammanställt och givit ut redogörelser för densamhällsvetenskapliga forskningen i vårt land. Med hänsyn härtill och till detuppdrag som givits den sedan motionen väcktes tillkallade utredningen rörandeforskningsråden inom verksamhetsområde har utskottetför sin del funnit sig inte böra biträda motionärernas förslag om att riksdagennu skall begära en samlad redovisning beträffande den samhällsvetenskapligaforskningen. Utredningen, vars huvuduppgift enligt direktiven är att se över deunder lydande forskningsrådens verksamhet,beslutsformer och sammansättning samt befogenheter och ställning i relationtill andra forskningsråd samt myndigheter och organ, skall nämligen ävenbehandla vissa frågor om information om pågående forskningsprojekt och omforskningsresultat. Vad i motionen anförts och föreslagits i fråga omutvärdering av den samhällsvetenskapliga forskningen har avseende även på denständigt lika aktuella frågan om forskningsprioriteringen, dvs. fördelningen avforskningsresurserna på olika delområden. 1 denna del anknyter det nuifrågavarande motionsyrkandet nära till ett yrkande som framfördes i den vidförra årets riksdag väckta motionen 1971:851 (UbU 1971:31, rskr 1971:347). 1syfte att få ett mera samlat och redan därigenom bättre underlag för riksdagensställningstaganden i anslagsfrågorna yrkades i den nämnda motionen 1971:851 attregeringen fortsättningsvis i statsverkspropositionen skall i ett sammanhangredovisa sina bedömningar i prioriteringsfrågorna avseende forskning och utvecklingsarbete.Motionärerna menade att statsverkspropositionen är det främsta instrumentetnär det gäller att formulera de övergripande politiska målen för forskningenoch göra prioriteringar mellan olika forskningsområden. Utskottet var ense med de dä ifrågavarande motionärerna ombetydelsen av ett förbättrat beslutsunderlag och förutsatte att den avutskottet föreslagna och tillkallade utredningen om forskningsrådenskulle komma att få positiva effekter även i detta avseende. Med erinran härom avstyrkerutskottet det framförda utvärderingsyrkandet. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att avslår motionen 1972:1097. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c), (). (), Nordstrandh (m),i (s), Elmstedt (c), i (s), (), (), herrar i (vpk). (), (), herrar () och (). 72 1775 S 1972