bet · FV01SfU30 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:30 betänkande i anledning avmotion angående inbetalning av ATP-avgifter. 1 motionen 1972:991 av herrWestberg i (fp) hemställs att föreslår Kungl. Maj:t att låtalämpligt organ undersöka möjligheterna att på sätt i motionen anges finna ensådan lösning av frågan om inbetalning av ATP-avgifter, att eftersläpning intebehöver komma i fråga. Arbetsgivare har att erlägga årligaavgifter för de anställdas sjukförsäkring, tilläggspensionering och iförekommande fall - yrkesskadeförsäkring. Avgifterna debiteras och uppbärsenligt bestämmelser i förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m. (avgiftsförordningen). Arbetsgivaravgifterna till tilläggspensioneringen beräknaspå kontant lön och naturaförmåner i form av kost eller bostad som arbetsgivarenunder året utgett till arbetstagare. Till lön räknas ej sådan särskildersättning, som en arbetsgivare kan utge till sina anställda för vissa rnedarbetet förenade kostnader, s. k. kostnadsersättning. Erhåller en arbetstagarelön, som är så beräknad, att han därav själv skall bestrida sina kostnader ianställningen, ingår likväl hela lönen i underlaget för avgiftsberäkningen.Efter medgivande av kan emellertid en arbetsgivare fågöra visst avdrag för arbetstagarens kostnader i anställningen, dock endastunder förutsättning att kostnaderna uppgått till av lönen.Riksförsäkringsverket har rätt att lämna nu avsett medgivande antingen utansärskild framställning nämligen såvitt avser arbetstagare i viss verksamhet -eller också efter sådan framställning i fråga orn viss eller vissaarbetstagare. Arbetsgivaravgift skall inte beräknas pä lön, sorn förarbetstagare ej uppgått till , eller pä lön tillarbetstagare, som uppnått vid ingången av det år avgiften avser.Lön, som utbetalas av utomlands bosatt arbetsgivare eller utländsk juridiskperson, blir inte avgiftsgrundande annat än för det fall, att arbetstagarensysselsatts vid skötseln av fastighet i eller i rörelse, som bedrivsfrån här beläget fast driftställe. Ej heller grundar lön från arbetsgivare, somär utländsk beskickning eller lönat konsulat eller som tillhör sådana 11 saml Nr 30 institutioner, avgiftsplikt. Lön, sorn svensk arbetsgivareutger till utomlands sysselsatt utländsk arbetskraft, blir ej helleravgiftsbelagd. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgift tilltilläggspensioneringen erhålles genom att från summan av de av arbetsgivarenutbetalade lönerna görs två avdrag, nämligen dels ett basbeloppsavdrag och delsett maximiavdrag. Basbeloppsavdraget frainräknas genom att det vid åretsingång gällande basbeloppet multipliceras med det beräknade genomsnittligaantalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Härvid skall arbetstagare,som varit anställd med full arbetstid, räknas som enarbetstagare och arbetstagare, som varit anställd i mindreomfattning, medräknas i motsvarande mån. Genomsnittliga antalet arbetstagareberäknas med en decimal. Till grund för beräkningen av det genomsnittliga antaletarbetstagare läggs två tidsuppgifter, vilka arbetsgivaren har att lämna iarbets-givaruppgiften, nämligen dels det totala antalet arbetstimmar under åreti arbetsgivarens verksamhet (sammanlagda arbetstiden), dels det antal timmar enhos arbetsgivaren helårsanställd med full arbetstid genomsnittligt har arbetat(genomsnittliga årsarbetstiden). Båda tidsuppgifterna skall iarbetsgivaruppgiften uttryckas i timmar. Antalet basbeloppsavdrag, som enarbetsgivare är berättigad till, erhålls genom att dividera den förratidsuppgiften med den . Vid beräkningen av avgiften till försäkringen förtillläggspension skall undantas den del av utgiven lön som för arbetstagare ochår överstiger 7,5 gånger basbeloppet. utgör basbeloppet ,maximibeloppet (7,5 X 7 100=) . och det maximalt avgiftsgrundande beloppet (53 250 - 7 100 =) avjämnat46 . Arbetsgivaravgift tilltilläggspensioneringen beräknas av på grundval avavgiftsunderlaget. Till gmnd för beräkningen skall arbetsgivare före utgångenav januari månad året efter det uppgiften avser (utgiftsåret) lämna en särskildarbetsgivaruppgift. Skyldig att lämna sådan uppgift är varje arbetsgivare,sorn under det år uppgiften avser utgett lön till någon hos honörn anställdarbetstagare med . Vid arbetsgivaruppgiften skall arbetsgivaren iregel bl. a. foga ett exemplar av var och en av de kontrolluppgifter, vilka hanenligt 37 § I mom. första, andra eller sjunde punkten taxeringsförordningen ärskyldig att lämna för inkomsttaxeringen. Arbetsgivaruppgift avlämnasregelmässigt till den lokala skattemyndighet, inom vars tjänstgöringsom-rädearbetsgivaren skall taxeras till statlig inkornstskatt eller - om han inteskall taxeras till sådan skatt han bedrivit sin huvudsakliga verksamhet. Reglerna om arbetsgivaruppgift kompletteras med ett antal' bestämmelser av speciell natur, så.5om kontroll av att uppgiftsskyldigheten fullgörs, bestämmande av avgiftsunderlag i vissa fallgenom uppskattning, ändring av avgiftsunderlag i vissa fall m. m. a. kannämnas, att för ändring av avgiftsunderlaget gäller en tidsgräns av efterutgången av utgiftsåret inom vilken alltså ändringen måste ha skett. Sedan den i arbetsgivaruppgiften lämnade uppgiften omutbetalad lönesumma minskad med eventuella omkostnadsavdrag reducerats medbasbeloppsavdrag och eventuella lönedelar utöver maximibelopp samt avjämnatstill närmaste lägre jämna hundratal kronor, uträknas avgiften genom att det återståendebeloppet multipliceras med den för året gällande uttagsprocenten. Arbetsgivaravgift till tilläggspensioneringen debiterasoch uppbärs på två ohka sätt. Avgift, som tillsammans med arbetsgivaravgifttill sjukförsäkring och yrkesskadeförsäkringen i samt iförekommande fall byggnadsforskningsavgift uppgår till i princip högst I 000kr, debiteras på arbetsgivarens skattsedel för slutlig skatt och uppbärs isamma ordning som skatten (skattedebitering). Avgift, som överstiger I ,debiteras på särskild räkning, som tillställerarbetsgivare, varefter avgiften direkt uppbärs av verket (direktdebitering). Den angivna gränsen mellan skatte- och direktdebiteringtillämpas endast i princip och äger, om skäl därtillföreligger, frångå densamma. Så har också skett av olika skäl, framför allt ifråga om avgifter , vilka alltså i viss omfattningdirektdebiteras. Skattedebiteringen ett visst år avser slutligaarbetsgivaravgifter för närmast föregående år (utgiftsåret). Beträffande dessaavgifter har att lämna lokala skattemyndigheten uppgift iStockholm och i övriga landet åretnäst efter utgiftsåret. Uppgiftsläinnandet sker i förteckningar, i vilkaarbetsgivarna redovisas uppbördsdistriktsvis med angivande - förutom avarbetsgivaravgiften - av de viktigaste uppgifter, som legat till grund föravgiftsberäkningen. De arbetsgivaravgifter, som debiteras på särskild räkningav , innefattar regelmässigt slutlig avgift ochpreliminär avgift. Härtill kan i vissa fall komma tillkommande avgift (t. ex.pä grund av beslut om höjt avgiftsunderlag med anledning av granskning avarbetsgivares avlöningsbokföring). Den slutliga avgiften beräknas och debiteras året nästefter utgiftsåret och upptas på räkning, som sänds ut i januari året efterdebiteringsåret. 1 avräkning på slutlig avgift skall arbetsgivaren varje åreriägga preliminär avgift. Denna skall enligt huvudregeln utgå med ett beloppmotsvarande den slutliga avgift, vilken debiterades under nästföregående år ochsom alltså avser löner före sistnämnda år. Avgiften fördelas på sexbetalningsterminer och skall betalas senast den 18 rned början ifebruari. Uppgift om de arbetsgivaravgifter som skall påföras i samband medslutlig skatt lämnas av till de lokalaskattemyndigheterna. Under t.ex. 1972 har arbetsgivare som direktdebiteras att erlägga dels slutlig arbetsgivaravgift med avräkning för vadsom erlagts såsom preliminär avgift under sistnämnda år, dels preliminär avgiftför 1972. Den preliminära avgiften skall som nämnts utgå med belopp motsvarandearbetsgivarens under nästföregående år debiterade slutliga avgift. Hänsyn skallemellertid tas till om uttagsprocenten undergår några förändringar mellanslutligåret och preliminäråret. Har slutlig avgift inte påförts arbetsgivaren skallsärskild beräkning ske av den preliminära avgiften. Denna skall därvidbestämmas till belopp som så nära som möjligt kan beräknas komma att motsvaraden slutliga avgiften. Särskild beräkning av preliminär avgift för visst årskall också göras om det kan antas att den slutliga avgiften för samma årkommer att avvika från den debiterade slutliga avgiften medrninst en ferntedel av denna avgift. Även i andra fall kan särskildavgifts-beräkning ske om skillnaden mellan utgående preliminär avgift ochpåräknelig slutlig avgift kan antas bli mer betydande eller annan särskildomständighet föreligger. För att påförd preliminär avgift skall bringas i bättreöverensstämmelse med beräknad slutlig avgift kan i vissa fall ett jämkningsförfarandeifrågakomma. Om arbetsgivare iarbetsgivaruppgift eller annat slutligt meddelande till ledning för beräkningav hans avgiftsunderlag lämnar oriktig uppgift skall han påföras särskiUIavgift (avgiftstillägg) av slutlig eller tillkommandearbetsgivaravgift som genom den oriktiga uppgiften undandragits eller - omuppsften följts skulle ha undandragits. Avgiftstillägg utgår också däavgiftsunderlag med avvikelse från arbetsgivaruppgift uppskattas efter skön. Isådant fall beräknas tillägget pä det avgiftsbelopp som påförs utöver avgiftenligt uppgiften. Om avgiftsunderlag uppskattas på grund av attarbetsgivaruppgift inte avlämnats påförs i regel avgiftstillägg beräknat påhela avgiftsunderlaget. Om en arbetsgivare, som är skyldig att utan anmaning lämnaarbetsgivaruppgift, underiåter att inom föreskriven tid avlämna sådan uppgift,påförs han förseningsavgift av den fastställda slutligaavgiften, dock högst med . Underlåter han - trots anmaning - att lämna arbetsgivaruppgiftinom den i anmaningen angivna tiden, bestäms förseningsavgiften till dubblabeloppet, dock minst till . Enligt Kungl Maj:ts bemyndigandeden tillkallades en utredning för att överse bestämmelserna omföretagens och andra arbetsgivares uppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Avdirektiven för utredningen (1970 Fi:69) framgår att denna bl. a. har tilluppgift att se över uppbördsförordningens bestämmelser om ränta, restavgift och Det åligger utredningen att sökaåstadkomma ett system varigenom räntorna och avgifterna på ett smidigt sätt kananpassas till förändringar i diskontot. 1 samband därmed har utredningen attuppmärksamma att frågor om ränta och restavgift kan bli aktuella också isamband med uppbörden av arbetsgivaravgifter. Inom pågår f.n. en utredning angående decentralisering av debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter. Arbetet äger rum i samråd med statskontoret ochriksskatteverket, och utredningen har till uppgift att framlägga förslag omöverflyttning från till de lokala skattemyndigheterna avdebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter till den aUrnänna försäkringen m.m. Arbetsgivaravgift tilltilläggspensioneringen debiteras och uppbärs på två olika sätt. Avgift, sorntillsammans med arbetsgivaravgift till sjukförsäkring och yrkesskadeförsäkringi samt i förekommande fall byggnadsforskningsavgiftuppgår till i princip högst , debiteras på arbetsgivarens skattsedelför slutlig skatt och uppbärs i samma ordning som skatten (skattedebitering).Avgift, som överstiger , debiteras på särskild räkning, somriksförsäkringsverket tillställer arbetsgivare, varefter avgiften uppbärsdirekt av verket (direktdebitering). Skattedebiteringen ett visst år (debiteringsåret) avserslutliga arbetsgivaravgifter för närmast föregående år (utgiftsåret). Dearbetsgivaravgifter som debiteras på särskild räkning av riksförsäkringsverketinnefattar regelmässigt slutlig avgift, preliminär avgift och i vissa falltillkommande avgift (t. ex. på grund av beslut om höjt avgiftsunderlag medanledning av granskning av arbetsgivares avlöningsbokföring). Den slutligaavgiften beräknas och debiteras året näst efter utgiftsäret och upptas päräkning som sänds ut i januari året efter debiteringsäret. I avräkning på slutlig avgift skall arbetsgivaren varje årerlägga preliminär avgift. Denna skall enligt huvudregeln utgå med ett beloppsom motsvarar den slutliga avgift som debiterades under nästföregående år ochavser löner före sistnämnda år. har alltså enarbetsgivare som direktdebiteras att erlägga dels slutlig arbetsgivaravgift för1970 med avräkning för vad han under detta år erlagt i preliminär avgift, delspreliminär avgift . Vid beräkning av preliminär avgift tilltilläggspensioneringen skall hänsyn tas till höjning eller sänkning avuttagsprocenten. Vidare skall hänsyn tas till sådana mer betydande ändringarsorn avgiftsunderlaget kan antas komma att undergå till följd av den allmännalöneutvecklingen. Särskild beräkning av preliminär avgift skallockså göras om det kan antas att den slutliga avgiften kommer attavvika från den debiterade slutliga avgiften med minst enfemtedel av denna avgift. Slutligen får - för vinnande av bättre överensstämmelse med den påräkneliga slutliga avgiften - påförd preliminär avgift i vissa fall jämkas. Motionären framhåller att inbetalnjngen av ATP-avgifterför många mindre företag utan större kameral organisation inte sällan utgör ettproblem. Ofta uppkommer besvärande eftersläpning av avgiftsinbetalningarna, dåden fastställda preliminära avgiftssumman inte svarar mot det verkligaavgiftsunderlaget. Sådan eftersläpning kan bli mycket betungande vid enkonjunkturnedgång, då bristen på rörelsekapital kan leda till allvarligabetalningssvårigheter och stundom konkurser. EnUgt motionärens mening börredovisningen och inbetalningen av ATP-avgifter knytas till löneutbetalningarnaoch avgifterna betalas in till fulla värdet vid uppbördstillfällena varannanmånad. Som framgår av det föregående har man genom olikaföreskrifter sökt skapa garantier för att de preliminära arbetsgivaravgifternaför ett visst år såvitt möjligt skall överensstämma med de slutliga avgifternaför . Trots detta torde enligt vad utskottet inhämtat ofta förekommaatt de slutligt debiterade avgifterna överstiger de preliminära med avsevärdabelopp. En orsak härtill torde vara att det inom ramen för det debiterings- ochuppbördssystern som gäller är utomordentligt svårt att i tillräckligomfattning beakta sådana faktorer som bör påverka avgiftsuttaget, en annan attföretagen genom bestämmelserna om jämkning ofta har möjlighet att betala in förlåga preliminära avgifter. Den omständigheten att det vid uppbörd av slutligaarbetsgivaravgifter inte finns någon motsvarighet till uppbördsförordningensbestämmelser om kvarskatteränta och restavgift torde härvidlag inte vara utanbetydelse. Utskottet delar motionärens uppfattning att inbetalningenav ATP-avgifter kan innebära ett problem för många mindre företag och finnerdet angeläget att man så långt det är möjligt söker undanröja de olägenhetersom nuvarande ordning innebär. Frågor av den art som aktualiserats i motionen är f. n.föremål för överväganden inom två utredningar, dels utredningen (Fi 1970:69) omföretagens uppgiftsplikt, dels inom den s. k. avgiftsutredningen. Den förra haratt pröva bl.a. om systemet med ränta och restavgift bör tillämpas också viduppbörd av arbetsgivaravgifter. Den senare utredningen pågår inomriksförsäkringsverket och har till uppgift att framlägga förslag omöverflyttning från detta verk till de lokala skattemyndigheterna av debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter till den allmänna försäkringen, m. m. mening kan det förutsättas att dessa båda utredningar kommer attframlägga förslag som medför förbättringar i gällande debiterings- ochuppbördssystem. Med hänvisping till det anfördahemställer utskottet att avslår motionen 1972:991. Närvarande: herrar (), iVikmanshyttan* (c), (), i *'(fp), fröken (), herrarRingaby (m), i (s), i Nennesholm (c), iStockholm (s), (), fröken (), herrar (), Olssoni * (vpk), fröken () och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 72 1734 S 1972