bet · FV01UbU2 · 1972-12-31 00:00:00 — Sexualundervisningen och sexualupplysningens omfattning,innehåll och mål övervägs av utredningen rörande sexual- och samlevnadsfrågor iundervisnings- och upplysningsarbetet (USSU). Utskottet har vid sinaställningstaganden till de båda motionerna haft som en självklar utgångspunktatt innehållet i skolans sexualundervisning bedrivs i överensstämmelse med vadsom angetts för olika skolstadier i läroplan och andra anvisningar intill dessbeslut om eventuella förändringar i vederbörlig ordning fattats i anledning avUSSU:s förslag. Med åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. tillLäroboksnämnden för /73 anvisar ett förslagsanslag av 800 000kr., 2. avslår motionen1972: 1134, 3. avslår motionen1972: 1168. Bidrag tillvissa föräldraorga- niationer. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna D4 D 5, s. 181182) och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. till Bidragtill vissa elevorganisationer ett anslag av , 2. till Bidragtill vissa föräldraorganisationer ett anslag av . Pedagogiskt utvecldingsarbete inom skolväsendet.Kungl. Maj:t har (punkt D6, s. 183189) föreslagit att till Pedagogiskt ut vecklingsarbete inom skolväsendet för /73 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1972: 1125 av herrLindkvist m. fl. (s) hemställs att uttalar att av anslaget förpedagogiskt utvecklingsarbete (.) ett belopp av 1 500 000 kr.beräknas för stöd åt produktion av läromedel dels för elever ispecialundervisningen, dels för små elevgrupper inom annan undervisning. Huvudsyftet med detpedagogiska utvecklingsarbetet är att i skola och utbildning introducera enförbättrad teknik för planering, genomförande och utvärdering avundervisningen. Utvecklingsarbetet bör ske i så nära kontakt som möjligt medskolans vardag och inriktas mot de problem som upplevs i konkreta undervisningssituationer. har och försöksverksamhet omorganiserats i enlighet med deriktlinjer som drogs upp i propositionen 1971: 38 (UbU 1971: 12, rskr 1971:169). Den pedagogiska nämnden, som inrättades , har till uppgiftatt som rådgivande organ bereda frågor om pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete, däri inbegripet utvärdering av utbildningsverksamheten.Nämnden består av ordförande och fem andra ledamöter. För varje ledamot finnsen personlig suppleant. Genom beslut i plenum, som består av skolöverstyrelsenssamtliga ledamöter, får överlämnas åt den pedagogiska nämnden att avgörapleniärenden inom nämndens verksamhetsområde. Anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet är f. n. uppdelat på sex anslagsposter, nämligen forsknings- ochutvecklingsarbete, läroplansutveckling m. m., läromedelsutveckling,utvecklingsarbete vid vissa skolor, övrigt pedagogiskt utvecklingsarbete samtbidrag till utgivande av pedagogiska publikationer. I sina förslag /73 för departementschefen fram ett nytt ändamål, nämligen produktionsstödtill läromedel inom bristområden, och räknar med att för sådant stöd skall disponeras 1 milj. kr. a. för vissabehov inom yrkesutbildningen. I motion 1972: 1125 yrkas att det föreslagnabeloppet till produktionsstöd skall ökas till . inom ramen föroförändrat anslag om , för att produktionen av läromedel för bl.a. elever inom specialundervisningen skall kunna främjas. Utskottet,som kunnat konstatera att i sin anslagsframställning omproduktionsstöd för vissa läromedel åsyftat inte bara yrkesutbildningssektornutan även undervisningen av olika slag av handikappade, betraktar det somsjälvklart att också specialundervisningens behov av läromedelsstöd tillgodosesnär överstyrelsen fördelar ifrågavarande belopp med beaktande av behoven inomolika delar av läromedelsområdet. Utskottet finner ej anledning att frångå denav departementschefen gjorda avvägningen i vad gäller medel till de olika ändamålsom bekostas från anslaget. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionsyrkandet och hemställer att 1. avslår motionen1972: 1125, 2. tillPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /73 anvisarett reservationsanslag av . Det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Kungl. Maj:thar (punkt D7, s. 190198) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att meddela särskilda bestämmelser om statsbidrag /71 till driftkostnader för , högre kommunalaskolor samt vissa privatskolor i enlighet med vad som förordats istatsrådsprotokollet, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att fatta beslut om de fortsatta utbildningsinsatser för vuxnazigenare som kan anses erforderliga, 3. till Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /73 anvisa ettförslagsanslag av 3 . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 31 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar att ge Kungl. Maj:t till känna i motionenangivna förhållanden och hemställer att regeringen vidtar därav betingade åtgärder, dels motionen 1972: 136 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar hemställa att Kungl. Maj:t utfärdaranvisningar som gör det möjligt för kommunerna att inom nuvarande kostnadsramari stället för tillsynslärar- och skolbibliotekarietjänster inrätta befattningarsom skolintendenter, delsmotionen 1972: 193 av herrar i Agnas (m) och (m)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslagangående befrielse i vissa fall från religionsundervisning, delsmotionen 1972: 245 av m. fl. (fp) vari hemställs att beslutarföreslå Kungl. Maj:t att låta utarbeta sådana stadgebestämmelser, att dekommuner som vill använda de medel som f. n. avses för fritt valt arbete tillandra aktiviteter eller arbetsformer än fritt valt arbete får möjlighet tilldetta, delsmotionen 1972: 516 av m. fl. (m) vari hemställs att hosKungl. anhåller om åtgärder i syfte att göra etikundervisning till ettregelbundet inslag i lågstadieundervisningen, delsmotionen 1972: 703 av m. fl. (m) vari hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller om att undervisning av invandrarbarn i deras modersmålfår ske på timmar, anslagna för fritt valt arbete, delsmotionen 1972: 704 av i m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag syftande tillfrivillig konfessionell kristendomsundervisning i , delsmotionen 1972: 1165 av m. fl. (c) i vad avser hemställan attriksdagen för inrättande av särskilda tillvalsgrupper med tre elever förinvandrarbarn i anvisar ett belopp av . utöver det avKungl. Maj:t begärda anslaget till Bidrag till driften av grundskolor m. m., delsmotionen 1972: 1171 av m. fl. (fp) vari hemställs att riksdagenhos Kungl. begär en översyn av bestämmelserna för klassers och gruppersstorlek i i enlighet med vad som anförts i motionen. Det obligatoriska skolväsendet /73 omfatta sammanlagt ca 996 000 elever. Den nya läroplanen förgrundskolan (Lgr 69) kommer att vara helt genomförd i samtliga årskurser fr.o. m. /73. Utvecklingeninom skolväsendet har lett till att läromedel erfordras i betydligt störreutsträckning . Uppgifter som avser läromedlen i skolan handhas av bl. a. tillsynslärare och skolbibliotekarier. F. n. utgår statligabidrag till uppdragstillägg till tillsynslärare samt till nedsättning avundervisningsskyldigheten för tillsynslärare och för sådan lärare som ärskolbibliotekarie. I motionen 1972: 136 yrkas att det utfärdas anvisningar somgör det möjligt för kommunerna att inom nuvarande kostnadsramar i stället förtillsynslärar- och skolbibliotekarietjänster inrätta befattningar somskolintendent. Tillsynslärarefullgör dels skolledaruppgifter, dels uppgifter som avser läromedlen iskolan. Omfattningen av den ena och den andra funktionenär f. n. ej helt klarlagd. Ett borttagande av den skolledar-resurs somtillsynslärartjänst utgör kan få vissa organisatoriska konsekvenser påskolledarorganisationen i . har ianslagsframställningarna för budgetåren 1970/711972/73 föreslagit att tjänstersom skolindendent skall inrättas i , vilket ej biträtts avdepartementschefen. Såväl som kommunerna synes mycket starktuppleva behovet av att dessa tjänster kommer till stånd. Utskottet vill därförgöra det bestämda uttalandet att frågan om särskild läromedelspersonal i grundskolanbör lösas skyndsamt. Det ankommer på Kungl. Maj:t att vidta de åtgärder somerfordras härför. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört. k. fritt valda arbetet i omfattar i var och enav årskurserna 79. Antalet lärartimmar är dubbelt så stort som antaletelevtimmar. I motionen 1972: 245 hemställs att bestämmelserna för det frittvalda arbetet jämkas så att det bhr möjligt för kommunerna att använda denekonomiska resurs som är avsedd för i första hand denna verksamhet även tillandra aktiviteter eller arbetsformer. Motionärerna anför att kostnaderna förfritt valt arbete torde uppgå till ca 90 milj. kr. och ifrågasätter omresultatet av det fritt valda arbetet står i proportion till den kostnad somverksamheten för med sig. Som alternativ till det fritt valda arbetet i dessnuvarande form föreslås försöksverksamhet med maskinskrivning, klassförestån-dartimmeeller möjlighet att anställa fritidsledare, ungdomsledare, skolvärdinna ellerannan tillsyns- och kurativ personal som kan tjänstgöra under hela skoldagenoch leda elevernas verksamhet under raster och håltimmar. Utskottetvill uttala att det är angeläget att uppmärksamt följerutvecklingen på detta område och till Kungl. Maj:t redovisar de synpunkter ochförslag som kan föranledas därav. Utskottet är emellertid f. n. inte berett attförorda någon åtgärd i frågan och avstyrker därför bifall tillyrkandet i förevarande motion 1972: 245. Enligtläroplanen för får tiden för fritt valt arbete inte användas förkompletterande imdervisning i övriga ämnen på timplanen. Enligt särskildabestämmelser får frivillig undervisning i finska liksom undervisning i annatminoritetsspråk omfatta högst i varje årskurs i utbyte mot andrai timplanen upptagna ämnen. Detta utbyte av timmar kan enligt vad som meddelasi läroplanens supplement vara förenat med schematekniska svårigheter pågrundskolans högsta-dimn. För att invandrarbarnens möjlighet att på högstadietstudera sitt hemlands språk och kultur skall underlättas föreslås nu i motionen1972: 703 att undervisningen om högst av invandrarbarn i derasmodersmål får förläggas till timmar avsedda för fritt valt arbete. Utskottetanser att särskilda skäl föreligger för en sådan möjlighet med a. anförda schematekniska problem. Det ankommer på Kungl. Maj;t attutfärda erforderliga kompletterande bestämmelser. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålundaanfört. Imotionen 1972: 1171 begärs en översyn av bestämmelserna för klassers ochgruppers storlek i . Utskottet erinrar om att Kungl. Maj:t genombeslut medgett att ett antal kommimer utan hinder av vissabestämmelser i skolstadgan får anordna försöksverksamhet i medfriare resursanvändning. Med hänvisning härtill och till att frågan omutnyttjande av skolans resurser utreds av avstyrker utskottet bifall tillförevarande motionsyrkande. Skolöverstyrelsenhar hemställt om bemyndigande att medge att tillvalsgrupp får bildas på grundskolanshögstadium för lägst tre icke-svenskspråkiga elever, vilket kostnadsberäknastill . Departementschefen har inte biträtt förslaget. I motionen1972: 1165 föreslås att anvisar nämnda belopp för ifrågavarandeändamål. Utskottet, som erinrar om vad utskottet uttalat ominvandrarundervisning under punkten 1 Vissa gemensamma frågor, avstyrker bifalltill ifrågavarande yrkande. Imotionen 1972: 31 framhålls att den kristna religionen utgör en viktig del avgrundvalen för de etiska och sociala värderingar varpå vårt samhälle bygger.Motionärerna anser sig kunna konstatera att det i vissa läroböcker ireligionskunskap och samhällskunskap finns en tendens till nedvärdering av bl.a. den kristna religionen. Enligt deras mening är detta en olycklig utvecklingsom skapar problem av olika slag eftersom vissa föräldrar av samvetsskäl vägrarsända sina barn till skolan och måste ordna egen alternativ undervisning. Utskottet,som är medvetet om att den av motionärerna aktualiserade frågan för många kanutgöra ett problem, erinrar om vad utskottet under punkten 3 Läroboksnämndenanfört om läromedelsutredningens avgivna slutbetänkandeSamhällsinsatser på läromedelsområdet. Innehålleti undervisning i religionskunskap och samhällskunskap finnsangivet i läroplan och läroplanssupplement. Enligt utskottets mening är detsjälvklart att innehållet i skolans läroböcker skall stå i god överensstämmelsemed vad som angetts i läroplanen och övriga anvisningar. Med hänvisning till detanförda och till det beredningsarbete i läromedelsfrågor som förestår inomutbildningsdepartementet anser utskottet att vad som anförts i motionen 1972:31 inte bör föranleda någon åtgärd. Imotionen 1972:516 föreslås åtgärder för att främja regelbundet återkommandeetikundervisning på lågstadium. Utskottet konstaterar att etiskafrågor som berör samlevnaden mellan människor redan enligt gällande läroplanför skall behandlas på lågstadiet. Religiösa ämnen och samlevnadsfrågorutgör det ena av tre huvudmoment inom ämnet religionskunskap på detta stadium.Centrala myndigheter kan inte i detalj reglera omfattningen av olika huvudmoment.Den närmare utformningen av undervisningen ankommer på läraren. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet i förevarande motion. I motionen 1972: 704 hemställs om utredning och förslagsyftande till frivillig konfessionell kristendomsundervisning i grundskolan.Förra årets riksdag hade att ta ställning till en motion med i stort sett sammainnehåll som den nu ifrågavarande. Fjolårets motion, som behandlades iutbildningsutskottets betänkande 1971: 1, föranledde inte någon riksdagensåtgärd. Med erinran om vad utskottet under föregående års riksdag uttalade ifrågan föreslår utskottet att yrkandet i motionen 1972: 704 lämnas utan bifall. På grundval av bestämmelserna i 27 § skollagen kan elevsom tillhör trossamfund som fått Konungens tillstånd att i skolans ställeombesörja religionsundervisning befrias från att delta i undervisningen ireligionskunskap. I motionen 1972: 193 föreslås, med utgångspunkt i nämndalagbestämmelse, en vidgad rätt till befrielse från deltagande i religionsundervisningeni . Utskottet får med anledning härav anföra följande. Enligt läroplanen för skall undervisningen iämnet religionskunskap utformas objektivt och allsidigt samt innefatta ocksåundervisning om andra religioner än den kristna. , som i utlåtandet : 179 hade att taställning till frågan huruvida skäl till befrielse frän undervisningen ireligionskunskap i alltjämt förelåg, fann den av departementschefeni prop. 1968: 129 föreslagna möjligheten till befrielse lämpligt avvägd med hänsyntill att praktiska och psykologiska skäl talade för att man borde tillmötesgåde krav på befrielse som var att vänta från vissa elev- och föräldragrupper.Andra lagutskottet hade i sitt utlåtande : 71 samma uppfattning. finns det inte anledning att i fråga om befrielsemöjlighetgå längre än vad som tidigare befunnits lämpligt. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1972: 193. Maj:ts under förevarande anslagsrubrik redovisadeförslag föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Enligt vadutskottet erfarit har Kungl. Maj:t räknat upp de medel som avser stödundervisningåt icke-svenskspråkiga elever med 1,5 milj. kr. till 19,5 milj. kr. Vidare haroförändrade belopp upptagits för undervisning på grundskolenivå för vuxna, förlekskolekurser för finskspråkiga barn i och för bidrag tillkommuner med finskspråkiga barn för anskaffande och utvecklande av speciellahjälpmedel som krävs för att överbrygga språksvårigheter. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. bemyndigarKungl. Maj:t att meddela särskilda bestämmelser om statsbidrag /71 till driftkostnader för , högre kommunalaskolor samt vissa privatskolor i enlighet med vad som förordats istatsrådsprotokollet, 2. bemyndigarKungl. Maj:t att fatta beslut om de fortsatta utbildningsinsatser för vuxnazigenare som kan anses erforder-derliga, 3. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1972: 1165 såvitt nu är i frågatill Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /73 anvisarett förslagsanslag av 3 , 4. som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1972:136, 5. avslår motionen1972: 245, 6. som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1972:703, 7. avslår motionen1972: 1171, 8. avslår motionen1972: 31, 9. avslår motionen1972: 516, 10. avslår motionen 1972: 704, 11. avslår motionen 1972: 193. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m.Utskottet tillstyr ker Kungl. Maj:ts förslag (punkt D 8, s. 198200) och hemställer att till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /73 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkt D 9, s. 200201) och hemställer att till Nomadskolor /73 anvisar ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Kungl.Maj:t har (punkt D 10, s. 201207) föreslagit att till Specialskolan m. m.: Ut bildningskostnader för /73 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1972: 1129 av herrMattsson i Lane-Herrestad (c) hemställs att 1. beslutarbevilja . för en tjänst som reselärare för synskadade elever inomgymnasieskolan, 2. till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader för /73anvisar ett förslagsanslag av . Den obligatoriska tioåriga grundskolanför barn som är syn-, hörsel- eller talskadade, benämnd specialskolan, är nufullt genomförd. Från förevarande anslag bestrids kostnader för specialskolanjämte vissa angränsande ändamål. Skolöverstyrelsenhar i skrivelse till Kungl. Maj:t lagt fram förslag tillriktlinjer för planeringen av specialskolan m. m. Därvid förklaradeskolöverstyrelsen att man haft goda erfarenheter av försök med såvälindividuell integrering som gruppintegrering av hörsel- och synskadade barn idet reguljära skolväsendet. I statsrådsprotokollet uttalar departementschefenatt han delar överstyrelsens uppfattning att dessa elever så långt möjligt börsammanföras med andra barn inom skolan. Tomtebodaskolantog de första initiativen till att integrera enstaka blinda elever iskolor för seende. grundade skolan ett lånebibliotek, varifråndessa elever kunde få blindskrift- och talböcker. anslog styrelsen förskolan fondmedel till arvodering av en reselärare, som skulle besöka deintegrerade eleverna och ge dem, deras skola och familj hjälp och stöd. Redanåret därpå anslog medel till reselärartjänsten och den 1 juli 1965kunde en särskild avdelning, Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel åtsynskadade, upprättas vid skolan. /71 utgår från förevarande anslag medel till fyra tjänster somreselärare, knutna till hjälpmedelscentralen vid . Underinnevarande läsår har därtill genom anslag ur Tomtebodaskolans fonderuppehållits en extra reselärartjänst. Med nuvarande organisation kan enhgtskolöverstyrelsen varje elev som har behov av reselärarservice få besök tvågånger per termin. Överstyrelsen beräknar att sammanlagt 175 elever i vanhgaskolor kommer att ha behov av denna service /73, vilket innebär enökning jämfört med innevarande år med 50 elever. För att den nuvarandebesöksfrekvensen skall kunna bibehållas har överstyrelsen i sina petita begärtmedel för ytterhgare två tjänster som reselärare. Departementschefen har intebiträtt detta förslag. Imotionen 1972: 1129 framställs yrkande om medel för en tjänst som reselärareför synskadade elever i gymnasieskolan. Utskottethar erfarit att de elever som f. n. får besök av reselärare fördelar sig meddrygt på var och en av skolformerna grtmd-skola, gymnasieskola ochvuxenutbildning, medan av eleverna finns vid folkhögskolor. Reselärarnafyller enligt utskottets uppfattning en mycket viktig funktion. Den service deger utgör som utskottet ser det en av förutsättningarna för att integrering avsynskadade elever i »vanliga» skolor skall kunna genomföras. Utskottet har fåttbekräftat att fondmedel som utgår för arvodering av den tidigare nämndaextra reselärartjänsten inte finns tillgängliga nästa budgetår. Mot den angivnabakgrunden föreslår utskottet att medel beräknas för ytterligare en tjänst somreselärare fr. o. m. /73. Verksamhetsområdet för tjänsten börinte begränsas till att avse synskadade elever inom någon bestämd skolform. Vadsom i övrigt anförts och föreslagits under förevarande anslagspunkt har integett utskottet anledning till något särskilt uttalande. att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionen 1972:1129 till Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader för /73 anvisar ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.r Utrustning m. m. med flera anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna D 11D 13, s. 207210) och hemställer attriksdagen för /73 anvisar 1. tillSpecialskolan m. m.: Utrustning m. m. ett reservationsanslag av , 2. tillSpecialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare ett förslagsanslag av , 3. till Bidragtill förskolverksamhet m. m. för vissa handikappade barn ett förslagsanslag av1 . Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor m. fl. Maj:t har (punkterna D 14D 16, s. 211241) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att besluta om statsbidrag till , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att meddela särskilda bestämmelser om statsbidrag m. m. till dengymnasiala utbildningen för svårt rörelsehindrade och andra svårthandikappade, 3. till Bidragtill driften av gymnasieskolor för /73 anvisa ett förslagsanslagav 1 269 000 0(X) kr., 4. till Bidragtill driften av lantbrukets yrkesutbildning för /73 anvisa ettförslagsanslag av , 5. bemyndigaKungl. Maj:t att meddela bestämmelser om statsbidrag till skogsbruketsyrkesutbildning enligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, 6. till Bidragtill driften av skogsbrukets yrkesutbildning för /73 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1972: 707 av herrar Åsling (c) ochStjernström (c) vart hemställs att beslutar att en vidgadförsöksverksamhet med ungdoms- och fritidsledarutbildning skall kunna ske vidden redan på- Kartong: s. 21 rad 1 Står: 134 Rättat till 135 UbU1972: 2 20 börjadeutbildningen i , bl. a. syftande till omläggning till 2-årigaspecialkurser inom detta område, delsmotionen 1972: 1099 av m. fl. (s) vari hemställs att hosKungl. Maj:t begär åtgärder i syfte att öka examinationen av tandhygienister, delsmotionen 1972: 1165 av m. fl. (c) i vad avser hemställan attriksdagen i enlighet med förslag för vidgad försöksverksamhetmed undervisning i särskild invandrarklass i gymnasieskolan anvisar 360 000kr. under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Gymnasieskolan omfattar f. n. 22 linjersamt specialkurser och högre specialkurser. Vidare finns musikhnje, som ärförsöksvis inrättad på några orter. Anslag som avser bidrag till driften avgymnasieskolan har för helhetens skull i detta betänkande sammanförts under enrubrik. Det totala antalet intagningsplatser i gymnasieskolans direktgrundskolanknutna del motsvarar av antalet 16-åringar. Andelen16-åringar som går vidare till gymnasieskolan är lägre. Elevernabör under /73 fördelas mellan olika studievägar i enlighet medvad som anförts i statsrådsprotokollet. bör dock om detvisar sig nödvändigt kunna göra viss omfördelning av elevplatser mellansamtliga studievägar i gymnasieskolan inom ramen för det totala antaletelevplatser. Imotion 1972: 707 tas upp frågan om utbildning av ungdonis- och fritidsledare.Skolöverstyrelsen har i sin anslagsframställning föreslagit en vidgadförsöksverksamhet med sådan utbildning under /73, vilket förslagej biträtts av departementschefen. Motionärerna yrkar nu på att vissförsöksverksamhet skall startas i i anslutning till annan utbildningpå orten. Enligtuppgift finns f. n. inom ramen för gymnasieskolan i dels ettårigspecialkurs för utbildning av ungdomsledare, dels ettårig specialkurs föridrotts- och friluftsledare, dels tvåårig specialkurs för utbildning avfritidspedagoger. Vidare finns tvåårig s. k. kombinationsutbildning föridrotts- och fritidskonsulenter.