bet · FV01KU26 · 1972-12-31 00:00:00 — Medför annan befattning skyldighet att undervisa i kristen- 10 1972.4 saml Nr 26 dom eller teologisk vetenskap, skall Konungen taga denhänsyn tUl de sökandes trosåskådning, som därav må påkallas. Befattningshavare,som ej tUlhör , må icke deltaga i avgörande av mål eller ärende,som angår kyrkans religionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet,befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan, I fråga om statsrådets ledamöterskall dock sådant hinder icke gälla för annan än föredraganden. Kvinnan må ej utnämnas till prästerlig tjänst, där ejannorledes blivit bestämt i den ordning 87 § 2 mom, stadgar. Varje departementschef skall föredraga och expediera allaärenden rörande befordringar, förordnanden, tjänstledighet och avsked, tUl ochifrån ämbeten och tjänster vid de verk och stater, som under departementethöra. Konungen har sålunda att vid allabefordringar fästa avseende endast på de sökandes förtjänst (förvärvad rutinbedömd med ledning av ancienniteten) och skicklighet (kompetens och lämplighetför den ifrågavarande befattningen). För utnämning till prästerUg befattninginom krävs att vederbörande bekänner kyrkans lära, vilket enligtKungl. Maj:ts stadga (1958:261) om prästval kan intygas av vederbörandedomkapitel. Beträffande utnämning rill ärkebiskop och biskopar gällerenligt regeringsformen § 29 att Konungen skall utnämna en av de tre som blivitföreslagna i den ordning kyrkolagen stadgar. Bestämmelserna härom finns i lagen(1963:633) om biskopsval. Om tillsättning av prästerliga tjänster iförsamlingarna och den rätt som därvid tillkommer Konungen och församlingarnastadgas enligt regeringsformen § 30 i särskild lag, stiftad i den ordningregeringsformen 87 § 2 mom. föreskriver, dvs. med och jämväl medallmänt kyrkomötes samtycke. Huvudförfattningen om tillsättning av prästerligatjänster är lagen (1957:577) om prästval, med stöd av vilken Kungl. Maj:tutfärdat stadga (1958:261) om prästval. Vidare kan nämnas lagen (1958:516) medsärskilda bestämmelser om tillsättning av prästerliga tjänster vid nyindelningav riket i pastorat. PM rörande möjligheterna för elev i svensk skola atterhålla befrielse från undervisning i religionskunskap, innefattande enjämförelse mellan skollagens bestämmelser och innehållet i av påifrågavarande område ratificerade konventioner I 27 § skollagen (1962:319) stadgasbl, a,, att elev på föräldrarnas begäran skall befrias från deltagande iundervisning i religionskunskap, om eleven tUlhör trossamfund som fåttKonungens tillstånd att i skolans ställe ombesörja religionsundervisning. Bortsett från att ordet"Kristendomskunskap" ersatts av "religionskunskap"(1968:740) har stadgandet samma lydelse som vid tillkomsten av skollagen. Maj:t har medgett katolska kyrkani och mosaiska församlingarna i , och att iskolornas ställe ombesörja religionsundervisning för lärjungar tillhöranderespektive trossamfund. Enligt uppgifter från harannat trossamfund inte erhållit sådant tUlstånd, Tilläggsprotokollet till konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,ratificerad av , art, 2, har följande lydelse: Ingen må förvägras rätten tillundervisning. Vid utövandet av den verksamhet som staten kan påtaga sig i frågaom uppfostran och undervisning skall staten respektera föräldrarnas rätt atttillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står iöverensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse, I en reservation till denna artikelhar såvitt avser kristendomsundervisningen förklarat att befrielsefrån skyldigheten att deltaga i de allmänna skolornas kristendomsundervisningendast kan medgivas för barn med annan trosbekännelse än , förvilka tillfredsställande religionsundervisning är anordnad. Såsom framgår av de återgivna texterna finns det enskillnad i uttryckssättet mellan skollagen och reservationen beträffande kravenför att erhålla befrielse från ifrågavarande undervisning. Uttalanden i sambandmed ratificeringen av tilläggsprotokollet (prop, 1953:32) tyder närmast på med reservationen avsett att markera samma inställning till frågan somuttryckts i propositionen (1950:70) angående riktlinjerna för det svenskaskolväsendets utveckling. Således anförde departementschefen 1950 bl. I överensstämmelse med de erkändagrunderna för religionsfriheten bör vissa trossamfunds medlemmar tillerkännasrätt till frikallelse för sina barn från de allmänna skolornaskristendomsundervisning och morgonandakter. Det bör därvid ankomma på Kungl,Maj:t att på given anledning pröva, huruvida trossamfund i sin trosåskådningavviker så mycket från grunderna för kristendomsundervisningen i de allmännaskolorna, att dylik befrielse skäligen bör beviljas och samfundet erhålla rättatt sörja för religionsundervisning åt samfundet tillhörande barn, I sambanddärmed bör Kungl, Maj:t lämna erforderliga föreskrifter rörandereligionsundervisningens innehåll och kontrollen av densamma genom allmännaorgan. Vid riksdagsbehandlingenhemställdes i en motion (1950 11:467) bl. a. att måtte uttala sig fören rätt till frikallelse från kristendomsundervisning och morgonandakt ävenför barn till föräldrar utan konfession. biföll (rskr 1950:341) särskUda utskottets (SäU1950:1) hemställan att motionen inte måtte föranleda någon åtgärd. Departementschefens uttalande (prop. 1953:70) hadesåvitt nu är i fråga följande innehåll: De svenska statsmakterna ha vidsitt ställningstagande till denna fråga i samband med den senaste skolreformenutgått ifrån att kristendomsundervisningen i våra allmänna skolor icke äravsedd att påtvinga eleverna en viss troslära utan att under objektiva formerbibringa dem kunskap om de religiösa och etiska värderingar som varitbestämmande vid uppbyggandet av det svenska samhället liksom för denvästerländska kulturutvecklingen över huvud taget, - Jag finner sålundaatt ratifikation av tilläggsprotokollet bör ske med förbehåll mot art,2 i protokollet av innebörd - att befrielse från skyldigheten att deltaga ide allmänna skolornas kristendomsundervisning endast kan medgivas för barn medannan trosbekännelse än , för vilka tillfredsställandereligionsundervisning är anordnad. förklarade sigenhälligt inte ha någon erinran mot att tilläggsprotokollet godkändes med deförbehåll, som av departementschefen ansetts erforderliga samt attformuleringen av förbehållen fick ankomma på Kungl, Maj:t (Uu 1953:1). Som ovan anförts utbyttes genom lagändring ordetkristendomskunskap i 27 § skollagen mot ordet religionskunskap. Fråga uppkomdärvid om denna ändring, som bl, a, markerade ämnets samband med andraorienteringsämnen i enlighet med den s. k, arbetsområdesprincipen, också bordeinverka på möjligheten att erhålla befrielse från ämnet. Departementschefenanförde i anslutning härtill (prop, 1968:129): Undervisningen i religionskunskapskall utformas objektivt och allsidigt samt innefatta också undervisning omandra religioner än den kristna. Jag räknar likväl med att för vissa grupper avelever liksom kommer att resas krav på befrielse från denna undervisning.Det bör vara möjligt att finna praktiska lösningar som tillgodoser dessa krav.Nuvarande bestämmelser bör alltså finnas kvar och jag är därför inte bereddatt på denna punkt förorda någon ändring i skollagen. Vid utskottsbehandlingen avpropositionen gjordes i ett par motioner gällande, att det saknades anledningatt av konfessionella skäl befria vissa elever från religionsundervisning,eftersom undervisningen skulle vara objektiv. Man pekade också på svårigheternaatt ha kvar befrielsemöjligheten, då religionsundervisningen alltmer skulleintegreras med andra ämnen på läroplanen. Andra lagutskottet uttaladeförståelse för den principiella syn på frågan om rätt till befrielse frånreligionsundervisning som låg bakom motionerna, men förklarade sig deladepartementschefens mening att man av praktiska och psykologiska skäl inte nuavskaffade möjligheten till befrielse från deltagande i skolansreligionsundervisning (2 LU 1968:71), Samma mening uttrycktestatsutskottet vid behandlingen av två dit hänvisade motioner som berördefrågan om befrielse från religionsundervisningen (SU 1968:179), Maj:t har i praxis medgett befrielse även för andrabarn än sådana som tillhörde de mosaiska eller katolska församUngarna. 1 detbetänkande som utlands- och internatskoleutredning överlämnat rörande"skolgång borta och hemma" (SOU 1966:55) uppgavs (s. 272) att sådanbefrielse medgetts i vissa fall. Detta har gällt barn tillexempelvis muhammedanska föräldrar. har däremot allaansökningar om befrielse från kristendomsundervisningen eller delar därav somgjorts av föräldrar tillhörande frikyrkosamfund i inte föranlett någonKungl. har i sina remissvar på senare årkonsekvent hävdat att kristendomsundervisningen så som den numera är utformad iden obligatoriska skolan inte kan vara stötande för någons religiösa uppfattning.Med en sådan motivering avslogs även en ansökan från sällskapetVakttornet om tillstånd att i skolans ställe anordna religionsundervisning förbarn till föräldrar tillhörande Jehovas vittnen, Maj:ts beslut i dessa frågor syns innebära attendast föräldrar med trosuppfattning som väsentligen bygger på en annan grundän den evangeliska kristendomen kan erhålla befrielse från kristendomsundervisningenför sina barn. Vid bedömning av hithörande ärenden syns ävenföräldrarnas egenskap av utlandsfödda eller infödda svenskar ha haft en vissbetydelse i det att befrielse tillstyrkts i större omfattning åt inflyttade. I betänkandet lämnades också enredovisning för elever som varit befriade frånkristendomsundervisning i skolan. Härav framgick, att totalt 1 592 barnåtnjutit sådan befrielse. Av dessa tillhörde 29 barn andra trossamfund än denmosaiska eller romersk-katolska (av dessa 5 muhammedaner, 2 grekiska katoliker,1 hindu, 10 sjundedags-adventister, 7 Jehovas vittnen och 2 "enligtuppgift svedenborgare"). Den befrielse från skolans religionsundervisning sommeddelats barn från andra trossamfund än de mosaiska och romersk-katolska har såsom framgår av ovan lämnade redogörelse för gällande bestämmelser intelämnats med stöd av 27 § skollagen. Något motivuttalande rörande denna form avbefrielse har inte återfunnits. I ett aktueUt ärende har evangelisk-lutherska kyrkan iSverige genom sin kyrkostyrelse begärt tillstånd att i skolans ställe ombesörjareligionsundervisningen, I beslut den 24 juU lämnade Kungl, Maj:t ansökningenutan bifall, I ärendet hade Kungl, Maj:t hört , som avstyrktframställningen i ett dagtecknat yttrande.Skolöverstyrelsen pekade häri på den målsättning som ämnet religionskunskaperhållit i den reviderade läroplanen för , innefattande en allsidigorientering om olika tros- och livsåskådningar, i första hand om kristendomenmen även om övriga religioner och icke-religiösa livsuppfattningar utan attauktoritativt söka påverka eleverna att omfatta en viss åskådning. Avslutningsvisanförde bl, a,: Målsättningen för ämnet religionskunskap i skolan ärsåledes sådan att befrielsefrån undervisningen i ämnet inte är motiverad, Om sådan befrielsefrån skolans undervisning i religionskunskap över huvud taget skall ges bör den avse elever, vars föräldrar bekänner sigtUl en religion och livsuppfattning som primärt hör tUl en annan kulturkrets änvår. För dessa föräldrar som så gott som undantagslöst är invandrare framstården svenska skolans uppläggning av ämnet religionskunskap som främmande ochsvårförståelig. Undertecknarna avevangelisk-lutherska kyrkans ovannämnda framställning har sedermera hänväntsig till kommission för de mänskliga rättigheterna, som enligt vadsom framkommit upptagit ärendet till saklig prövning men ännu inteslutbehandlat detta, I sammanhanget förtjänar vidare nämnas, att år1967 ratificerat en av generalkonferens antagen konvention motdiskriminering inom undervisningen, I art, 5 i konventionen framhålls bl. a.det väsentliga i att respektera föräldrars frihet att inom ramen för formernaför landets rättstUlämpning tillförsäkra sina barn en religiös och moraliskuppfostran i överensstämmelse med föräldrarnas egen övertygelse.Departementschefen (prop. 1967:36) erinrade i detta sammanhang om att statsmakternavid skilda tillfällen beslutat om att religionsundervisningen inom detallmänna skolväsendet skall vara objektiv och att det enUgt skollagen fannsmöjlighet till befrielse från undervisning i kristendom respektivereligionskunskap för elev, tillhörig annat trossamfund än . Granskningsarbetets uppläggning ............................... 1 ÖversiktUgredovisning av statsrådsprotokollens innehåll m. m. . . . 2 Offentlighet och information beträffandekonseljärenden ... 2 Utgivningen avSvensk författningssamling ............... 4 Riksdagensskrivelser till Kungl. Decentraliseringav beslutanderätt.............................. 6 Remisser tilllagrådet ................................................ 6 Nåd ibrottmål .......................................................... 7 Besvärsrätt förorganisationer..................................... 9 Motivering avkonseljbeslut ....................................... 10 Offentligautredningar .............................................. ..... 11 Redovisningav remissyttranden i propositioner........ ..... 12 Statstjänstemäni styrelser för statliga verk och företag 13 Övrigafrågor ......................................................... ..... 14 Närvarande...................................................................... ..... 16 Reservationer och särskilda yttranden ......................... ..... 17 Konseljärenden åren1970 och 1971. Tabellarisk över sikt ................................................................ ..... 24 Förordnanden enligt§ 5 regeringsformen samt omfördelning m.m. av ärenden mellanstatsdepartementen under år1971 ............................................................... ..... 26 Förteckning över rättelseblad för SFS 1971 27 PM ang. omfattningen och inriktningen av Kungl. Maj:tsremisser till lagrådet ................. ..... 29 PM ang, nåd i brottmål ............................... ..... 32 PM ang, besvärsrättför organisationer i miljöskydds ärenden m. m................................................... ..... 72 PM med vissa uppgifter om det statliga utrednings väsendet ..................................................... ..... 80 Pm ang. redovisning av remissyttranden i propositioner m. m................................................................................. ..... 85 Statstjänstemän som ledamöter i styrelser för statliga Tabellarisk översikt ........................... ..... 90 PM med vissa uppgifter rörande förenade fabriksverken 91 Bilaga 11. PM med vissa uppgifter om industriverksamheten vid PM med vissa uppgifter om ändring av betygsättningen igrunskola och gymnasieskola ...................................... 132 PM med vissa uppgifter om socionomutbildningen ... 136 PM med vissa uppgifter angående vuxenutbildningen 139 PM ang, utbildning av bibliotekspersonal m, m 141 PM ang, Kungl, Maj:ts bedömning vidutnämning till vissakyrkliga tjänster ................................................... 143 PM med vissa uppgifterom befrielse från religionsun dervisning ................................................... 147