bet · FV01KU46 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972:46 betänkande i anledning av motion om en omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen. 1 detta betänkande behandlas motionen 1972:71 av herrHermansson m. fl. (vpk). Hemställan avser: "att hos Kungl. Maj:t 1.uttalar sig för en omprövning av den s. k. fyraprocentregeln vid val tillriksdagen, 2. hemställer om uppdrag till grundlagberedningen att framläggaförslag i enlighet härmed". Motionärerna framhåller, att konsekvensen av den vid 1970års val tillämpade spärregeln för representation i riksdageninnebar att närmare 200 000 väljare kan rösta på ett parti utan att bUrepresenterade i , därest partiet inte stöds av av deröstande i hela riket. Med hänsyn till att kommunalvalskommittén 1971avgivna betänkande föreslagit en motsvarande regel för de kommunala valenfinner motionärerna det desto angelägnare att fyra-procentregehi bhr föremålför en omprövning. Gällande bestämmelser m. m. Beträffande fördelningen av de 310 fasta valkretsmandateni stadgas i riksdagsordnmgen (RO) § 16 mom. 3: Endast parti, som fått minst fyraprocent av rösterna i hela riket, är berättigat att deltaga i fördelningen avmandaten. Parti, som fått färre röster, äger dock deltaga i fördelningen av defasta valkretsmandaten i valkrets, där partiet fått avrösterna. Vidare gäller enligt RO § 17 mom. 1att de fasta valkretsmandaten fördelas proportionellt inom varje valkrets. Vidfördehiingen skall den s. k. uddatalsmetoden tillämpas med 1,4 som förstadivisor. Övriga fyrtio mandat - utjämningsmandaten skall enligt RO § 17 mom.2 fördelas mellan de partier som fått av rösterna i helariket på sådant sätt att fördelningen av samtliga mandat i med visstundantag bhr proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetali hela riket. Grundlagberedningen har i sitt förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15) förklarat sig anse, attbesluten i samband med enkammarreformen öm storlek, detriksproportionella valsättet med spärrar mot småpartier, valperiodernas längdoch den gemensamma valdagen för riksdags- och kommunalval inte bör omprövas. avlämnade i februari 1971betänkandet Kommunala val (SOU 1971:4). Kommittén förordade ett nytt valsystem för landstings- och kommunfullmäktigevalen, i huvudsakhgöverensstämmelse med gällande valsystem för riksdagsvalen. Enligt kommitténsförslag skulle alltså i landstingskommuner och valkretsindelade kommunerendast en del av mandaten tilldelas valkretsarna och fördelas mellan partiernapå, grundval,av valresultatet.där. .Återstoden av mandaten skulle användas föratt utjämna de avvikelser- från ett för v hela landstingskommunen respektivekommunen proportionellt riktigt resultat som kan uppstå vid mandatfördelningeninom kretsarna. För både landstingskommuner och kommuner - de senare oavsett omde var valkretsindelade eller inte,- skulle,gälla att endast parti som fåttminst av rösterna i hela landstingskommunen respektive kommunenfick delta i mandatfördelningen. För landstingskommunerna skulle dock gälla attparti med mindre andel av.det totala antalet röster skulle få delta imandatfördelningen i valkrets där partiet fått av rösterna. Vid remissbehandlingen av kommunalvalskommitténsbetänkande blev frågan om utformningen av en småpartispärr föremål för starktdelade meningar. Departementschefen, statsrådet , förklarade sig delakommunalvalskommitténs uppfattning att man även i fråga om de kommunala valenskulle eftersträva en likformig behandling av småpartier men ansåg med hänsyntill remissutfallet att ställningstagandet till hur detta borde ske behövdeföregås av en översyn av småpartiernas roll i det kommunalpoUtiska systemet.Genom tilläggsdirektiv till utredningen om den kommunalademokratin gavs därför denna utredning i uppdrag att företaga en sådan översyn.Syftet härmed borde enhgt direktiven vara att närmare belysa de principiellaaspekterna på minoritetsgruppers representation i en funktionsduglig kommunaldemokratis beslutande organ. 1 direktiven utsädes också, att utredningen bordearbeta så att dess undersökningar och analyser kunde läggas till grund för ettslutligt ställningstagande tiU valsystemet års val. Krav om borttagande av fyraprocentspärren framfördes äveni en motion till riksdag. I sitt betänkande häröver (KU 1971:55)redogjorde för grundlagberedningens (SOU 1967:26),departementschefens (prop! 1968:27) och (KU 1968:20)uttalanden i spärregelsfrågan i samband med enkammarreformen. Utskottethemställde om avslag å motionen med följande motivering: Vid beslutet om genomförandeav den partiella författningsreformen uttalade utskottet sammanfattningsvisatt utskottet funnit det föreslagna valsystemet, inte bara i vad avsåg riksproportionahtetutan även i fråga om spärreffekten mot små partier, innebära en väsentligt merarättvis och därmed från principiellt demokratiska synpunkter rrieratillfredsställande ordning än den tidigare gällande. Utskottet finner ej skälatt frångå denna uppfattning. Ej heller i övrigt finner utskottet anledning attnu aktualisera en omprövning av den huvudprincip för det nuvarande valsystemetsom den s. k. fyraprocentspärren utgör. I motionen framförs krav på en omprövning av den s. k.fyraprocentspärren vid val till . Denna fråga var föremål förriksdagens prövning . I enUghet med utskottets hemställan avslogriksdagen motionen. Någon anledning till ändrat ställningstagande före-hggerenligt utskottets mening inte. Utskottet vill härvid erinra om attgrundlagberedningen i sitt betänkande med förslag riU ny regeringsform och nyriksdagsordning uttalat sig mot en omprövning av förevarande spärregel. attriksdagen avslår motionen 1972:71. Närvarande: herrar i (s), (), Hemelius (m), (). (), i (c),, , i * (s), i (m), i (s), (). Fiskesjö (c), i (s), iSundsvall (c), Wictorsson (s) och i (s). *Ej närvarande vid justeringen. 72 1865 S 1972