bet · FV01UU20 · 1972-12-31 00:00:00 — En grundtanke har varit att genomdetaljerade föreskrifter begränsa tillgripandet av skyddsåtgärder och deskadliga verkningar som dessa kan få på samarbetet i stort. Departementschefensäger sig vara övertygad om att parterna inte kommer att vidta skyddsåtgärderutan mycket starka skäl. En blandad kommitté, bestående avrepresentanter för de avtalsslutande parterna, skall upprättas med uppgiftdels att vaka över att avtalet tillämpas på rätt sätt, dels att vara forum förkonsultationer mellan parterna. Beslut iförvaltningsorganet skall alltid fattas enhälligt. Utvecklingsbarhet (Art. 32) Artikeln utgör en precisering avuttalanden i inledningen om avtalets utvecklingsbarhet. Om någondera partenanser, att det finns ett gemensamt intresse av att samarbetet utvidgas tillområden som från början inte täcks av avtalet, kan denna part göraframställning hos den andra parten om en sådan utvidgning. På grundval av ensådan begäran kan parterna ge förvaltningsorganet i uppdrag att förberedafrågan i syfte att avge lämpliga rekommendationer. Under förutsättning attparternas självständiga beslutanderätt inte påverkas, kan sådanarekommendationer avse en samordnad harmonisering av bestämmelserna på ett visstområde. Departementschefen framhåller attdet redan på ett tidigt stadium av förhandlingarna med gemenskapen stod klartatt samarbetet inte skulle få den omfattning som man pä svensk sida önskade.Detta beror pä flera omständigheter. Dels önskade man nå fram till enuppgörelse, som kunde träda i kraft med gemenskapernas utvidgning,dels har gemenskaperna pä en rad för oss intressanta samarbetsområden hellerinte utformat någon gemensam politik eller inlett något samarbete. Dels kan t.ex. osäkerheten inom EEC i fråga om verkningarna av gemenska- pens utvidgning ha medfört tveksamhet i fråga om ett merpreciserat samarbete på vissa områden. Det resultat som uppnätts i förhandlingarnabetraktas av departementschefen som tillfredsställande. Parterna har enats omen smidig procedur för inledandet av diskussioner om att utveckla samarbetetnär det kan gagna båda parter. Vidare förutser avtalets bestämmelser omutvecklingsbarhet möjligheten av en samordnad harmonisering. Innebörden häravär att parterna i syfte att underlätta handeln kan vara intresserade av attinföra likartade regler på vissa områden. Det har av gemenskapen uttalats attdet i detta sammanhang kan bli' fråga om att införa en särskild procedur förinformation och samråd. Departementschefen vill understryka att parternabevarar oinskränkt frihet, att i de olika frågor som kan bli aktuella församarbete, ta ställning till om, hur långt och i vilken form man är beredd attsamarbeta. Varje beslut om en utvidgning av samarbetet måste enligt art. 32godkännas i vederbörlig konstitutionell ordning. På vissa områden har uttryckt direkt intresse förett samarbete. Dessa finns angivna i regeringens deklaration den 6 september1971. Där nämns det svenska intresset av att delta i avveckling av tekniskaeller icke-tariffära handelshinder. Vidare bör samarbetet kunna syfta till attunderlätta för parterna att harmonisera tekniska föreskrifter samt tillömsesidiga erkännanden av provningsresultat. Det är också mycket angeläget attskapa bättre förutsättningar för svensk industri att få delta på lika villkor iden offentliga upphandlingen inom EEC. Departementschefen räknar slutligen medatt och gemenskapen kommer att ha ett gemensamt intresse av att byggaut samarbetet i fråga om energipolitik, energiförsörjning, transportpolitik,miljövård, forskning och tekniskt utvecklingsarbete. Ett dylikt samarbeteförekommer redan mellan och gemenskapen pä vissa områden, bl. a. ifråga om teknologi och patenträtt samt pä stålomrädet. Vid sidan av områden därparterna har ett intresse av direkt samarbete finns ett antal områden, därömsesidig information och samråd är värdefulla. Detta gäller exempelviskonjunktur- och stabiliseringspolitik samt valutapolitik. Avtalet träder i kraft den 1januari 1973 under förutsättning att det dä slutligt godkänts av båda parter(art. 36). Avtalet kan sägas upp med 12 månaders varsel. Avtalet med den europeiska kol- och stålgemenskapen () Avtalet mellan och hari huvudsak utformats på samma sätt som avtalet med . Ett flertal artiklar äridentiska i de båda avtalen. En viktig skillnad är emellertid att avtalet medCECA går längre än till en avveckling av tullar och kvantitativa restriktionerför de berörda varorna. Genom avtalet blir nämligen för järnoch stål gällande även i . Avtalet skall tillämpas på varor som anges i bilagan tillavtalet, dvs. kol och koks, malm, järn, skrot och stål (samma varor somomfattas av CECA-fördraget). Liksom för industrivarorna iavtalet med förutses som huvudregel att tullavvecklingen skall varaslutförd . I fråga om specialstål kommer dock sammasärbestämmelser att gälla som för de fidigare angivna känsliga varorna iavtalet med . Prisregler (Art. 20) Gemenskapens prisregler skalltillämpas på ett stort antal järn- och stålprodukter, men däremot inte för malmeller kol och koks. Dessa regler syftar till att skapa en marknad med jämn ochstadig avsättning av produktionen, en stabil prisnivå och normalaförräntningsmöjligheter. Särskilt förbud föreskrivs mot osund konkurrens, isynnerhet prissänkningar av tillfällig och lokal karaktär, som syftar till attuppnå en monopolställning inom den gemensamma marknaden och mot diskriminerandeförfaranden, som innebär att en säljare tillämpar olika villkor vid jämförbaraaffärstransaktioner. Reglerna innebär vidare bl. a. att tillverkarna åläggs attpublicera sina priser med särskilt valda s. k. basorter. Priset gällerfraktfritt inom ett begränsat område omkring basorten. För längre bort belägnaköpare tillkommer frakt enligt likaledes offentliggjorda tariffer. Dessa reglermodifieras av möjligheten för verken att anpassa priserna till andra företagslägre offerter. Gemenskapen skall utsträcka tillämpningen av prisreglernatill att avse gemenskapsföretagens försäljning till svenskt område. Sverigeskall för sin del garantera att svenska företag efterlever prisreglerna vidleveranser på svenskt område eller till gemenskapen. Bestämmelserna innebäremellertid inte att företagen fråntas sin grundläggande frihet att självabestämma sina priser. Om prisreglerna överträds eller tillämpas olika av Sverigeoch gemenskapen och detta leder till att störningar uppstår på någonderapartens marknad, kan den berörda parten vidta skyddsåtgärder. Bestämmelsernaöverensstämmer med motsvarande föreskrifter i avtalet med . Störningar tillföljd av brott mot prisreglerna skall kunna diskuteras i det gemensammaförvaltningsorganet. Om enighet inte uppnås mellan partema eller om det felandeföretaget inte åläggs sanktioner som är acceptabla för båda parter kan denförfördelade parten vidta motåtgärder. Dessa åtgärder kan bestå i att lämnadetullkoncessioner återtas och i att de berörda företagen befrias från attrespektera prisreglerna i sina transaktioner på motpartens marknad. Sådanaskyddsåtgärder skall bli föremål för konsultationer iförvaltningsorganet så att de kan upphävas. Den berörda parten kan i brådskande fall - utan föregåendekonsultationer i förvaltningsorganet - direkt vända sig till sin motpart medbegäran om att ett visst förfarande skall upphöra och att sanktioner skallvidtas mot ett felande företag. Departementschefen framhåller attstålpriserna pä den svenska marknaden står under starkt inflytande avprisutvecklingen pä världsmarknaden. Detta har lett till betydandeprisfluktuationer, eftersom världsmarknadspriserna växlar i takt med de i höggrad konjunkturberoende variationerna i tillgäng och efterfrågan. Inomgemenskaperna har prisutvecklingen som följd av CECA:s prissystem i regel haftett lugnare förlopp. Den ömsesidiga tillämpningen av CECA:s prissystem kanförväntas leda till mera dämpade prissvängningar i vårt land. Väsentligt bliratt vi undgår att i fortsättningen drabbas av de kontinentala verkenssamordnade prissättning pä exportmarknaderna, vilken i lågkonjunkturer varitmycket besvärande för våra tillverkare. Medan prisnivån i sålunda videfterfrågeunderskott efter det nya prissystemets införande kan väntas bli någothögre än i sädana lägen, kan i stället prisnivån videfterfrågeöverskott väntas ligga under den den eljest skulle ha haft. Mellan vissa av de kvarvarande EFTA-länderna pågåröverläggningar om åtaganden att inbördes tillämpa prisregler motsvarande demsom finns i dessa länders avtal med . Om överenskommelse kan träffas omsådana åtaganden bör det ankomma på Kungl. Maj:t att för del godkännadem. Behov av åtgärder från statsmakternas sida Särskild proposition kommer attföreligga för om de av avtalet föranledda ändringarna i tulltaxan. Idetta sammanhang kommer också att behandlas frågor i samband medadministrationen av avtalets ursprungsregler och bestämmelser om beivrande avöverträdelser av dessa regler. Den enda vara, som är underkastad krav på importlicensi handeln med EEC är bilar. är detta licenstvång av rent formellnatur. Bestämmelsen i avtalet fordrar emellertid att licenstvånget upphävsgentemot EEC pä samma sätt som skett gentemot EFTA-länderna. Erforderligaåtgärder kan vidtas av Kungl. Vid tillämpning av avtalets skyddsklausuler kanåterinförande av tullar i aktualiseras. Avtalet ger rätt attinrätta indikativa kvantitetsramar för specialstål och stålrör, vilket kaninnebära återinförande av tull. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att iförekommande fall besluta om de avvikelser från eljest föreskriventullnedsättning eller tullfrihet som är förenliga med avtalet. Om skyddsåtgärder i form av kvantitativaimportrestriktioner blir aktuella har Kungl. Maj:t befogenheter att besluta omdet. En komplettering av den svenska lagstiftningen omkonkurrensbegränsning kan bli aktuell. Något behov av sådankomplettering torde inte föreligga. Lagen bör emellertid redan nu ändras päsådant sätt att även fall av konkurrensbegränsning utom kan utredas medstöd av lagen. Enligt avtalet med åtar sig att vidtaåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av avtaletsprisregler. Enligt det förslag till lag om prisbestämmelser för järn- ochstålmarknaden som bifogats propositionen skall Kungl. Maj:t eller den myndighetsom Kungl. Maj:t bestämmer meddela de föreskrifter som behövs för att tillämpa Företagen behåller sin grundläggandefrihet att själva bestämma sina priser. Föreskrifter behöver emellertid ges omatt priserna skall anknytas till viss basort, att priser och övrigaförsäljningsvillkor skall publiceras,' att priserna inte får vara diskriminerande,att avvikelser frän de publicerade priserna får ske endast på vissa villkor m.m. Vidare behöver meddelas föreskrifter som säkerställer att prisangivelsersker för transporter av järn- och stålvaror. Lagförslaget föreskriver ocksåatt företagare är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för övervakning avatt avtalsbestämmelserna iakttas. Uppgiftsskyldighet kan även åläggasvederbörande att tillhandahålla avtal och andra handlingar och att inställa siginför den behöriga myndigheten. Sedvanliga sekretessregler förutses härvidgälla. Genom avtalen med EEC och kommer nya arbetsuppgifteratt åläggas i första hand generaltullstyrelsen och kommerskollegium, vilka ärde myndigheter som närmast kommer att svara för avtalens administration. Väsentligtökade arbetsinsatser kommer också att krävas av den svenska delegationen iBryssel. Avsikten är att förslag om erforderligapersonalförstärkningar skall föreläggas riksdag. För kommerskollegietsdel avses detta ske i proposition till nästa års vårriksdag med förslag tilländrad organisation av verket. Vid delegationen i är personalförstärkningnödvändig redan under innevarande budgetår. Detta gäller även till viss delkommerskollegium. Kostnaderna för detta torde fä täckas genom överskridande avifrågavarande anslag. I motionen 1972:1908 av herr förstevice talmannen () och () hemställs "attriksdagen vid behandlingen av proposi-, tion nr 135 angående avtal med deneuropeiska ekonomiska gemenskapen m. m. uttalar sig för åtgärder som skyddar svensk sjöfart mot flaggdiskriminering i enlighet med vad i motionenanförts." I motionen 1972:1909 av m. fl. (m) hemställs"att med bifall till Kungl. Maj:ts proposition om godkännandeav föreliggande avtal med de europeiska gemenskaperna mätte i skrivelse tillKungl. 1. att varjetillfälle till nya förhandlingsinitiativ bör utnyttjas för överläggningar medgemenskaperna om en utveckling av samarbetet i det slutliga syftet att med dearrangemang som ett fullföljande av vår alliansfria utrikespolitik kan kräva uppnå svenskt medlemskap; 2. att medhänsyn till de svårigheter det svenska jordbruket nu kommer att ställas inför -förhandlingar möjligt bör upptas med såväl det utvidgade EEC somkvarvarande EFTA-länder i syfte att åtminstone bibehålla den hittillsvarandeexporten av svenska jordbruksprodukter." I motionen1972:1910 av m. fl. (fp) hemställs "A. att måttegodkänna avtalen mellan och den europeiska gemenskapen respektivemellan och den europeiska kol- och stålgemenskapens medlemsstater ochden europeiska kol- och stålgemenskapen samt bifalla de följdförslag somdepartementschefen underställt i anledning därav, B. attriksdagen hos Kungl. 1. att dediskussioner tagit upp både med EEC och EFTA-staterna i syfte attsnarast uppnå förenklingar och förbättringar av det i avtalet intagnaursprungsregelsystemet bedrives med stor skyndsamhet, 2. att speciellvikt lägges vid att genom direkt kontakt med EEC bör söka finnapraktiska former för en svensk medverkan i samarbetet inom EEC även på områdensom ej täckes av de nu föreliggande avtalen, 3. att inomregering och förvaltning ett förberedelsearbete för utvidgning av de nuträffade avtalen med EEC påbörjas för att vid lämpligttillfälle skall kunna begära nya förhandlingar med EEC beträffandeanslutningsform respektive sådan utveckling av samarbetet, som skullesäkerställa en avtalsreglerad harmonisering av konkurrensvillkor ochkonkurrensförutsättningar och som skulle garantera att värt förhandlingsmäl omomfattande, nära och varaktiga relationer med EEC uppnås, allt underförutsättning av oförändrad svensk neutralitetspoli-rik." 1 motionen1972:1911 av m. fi. (vpk) hemställs att måtte besluta att de i Kungl. Maj:tsproposition föreslagna avtalen med EEC och Europeiska kol- och stålunionenunderställs folkets ställningstagande genom allmän folkomröstning, samt attpropositionen i övrigt icke föranleder någon åtgärd. därestovan ställda yrkanden icke vinner bifall attriksdagen avslår Kungl. Maj:ts proposition 1972:135." Utskottet har i detta sammanhang även behandlat punkten 1 i motionen 1972:438 av m. fl. (m) vari hemställs"att i skrivelse till Kungl. I. uttalar att Kungl. Maj:t, så snartförutsättningar därför föreligger, bör vidta åtgärder för att utveckla ochfördjupa det avtal som förutses bh träffat med EEC, allt i enlighet med deriktlinjer som anges i motion nr 294." Utskottet har inhämtat yttrandefrän skatteutskottet och näringsutskottet över propositionen 1972:135 m. m.Yttrandena bifogas detta betänkande som bilagor 1 och 2. Utrikeshandeln har avgörandebetydelse för möjligheter att med framgång driva en politik som syftartill full sysselsättning och snabb ekonomisk tillväxt. Ett fritt och omfattande varuutbytemed andra länder är av särskild betydelse för ett litet land, som i så hög gradsom utvecklat en specialiserad och teknologiskt avancerad industri. har därför också aktivt deltagit iinternationellt ekonomiskt samarbete i syfte att riva ned tullar och andrahandelshinder. Målet för vår handelspolitik är en frihandel, som omfattar intebara utan hela den industrialiserade delen av världen ochu-länderna. har i det syftet konsekvent i verkat för förhandlingarsom syftar till en expansion och fortgående frigörelse av världshandeln. Parallellt härmed har aktivt deltagit isträvandena att få till stånd en stor tullfri marknad i . Dessasträvanden utgör led i arbetet för att uppnå mera världsomfattandefrihandelslösningar. utgör den viktigaste avsättningsmarknadenför svensk export. Av denna går ungefär två tredjedelar till länder som ärmedlemmar i den utvidgade europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC). I propositionen redogörs för förhistorien till EEC:sutvidgning och till gemenskapens förhandlingar med de länder som inte ansökt ommedlemskap. har i sina förhandlingar med EEC eftersträvatömsesidig tullfrihet i handeln med industri- och jordbruksprodukter. Viktigaförhandlingsmål har vidare varit att bevara tullfriheten i handeln med övrigaEFTA-länder samt att bevara och utveckla det nordiska samarbetet. Utgångspunkten för valet av formen för svenskt deltagandei det europeiska ekonomiska samarbetet har varit att deltagandet inte fårförsvåra eller omöjliggöra ett strikt iakttagande av de krav somneutralitetspolitiken ställer. Därom har enighet rätt i . 1 regeringens deklaration framhölls,att vi inte kan delta i ett förpliktande utrikespoUtiskt samarbete inom en vissgrupp av stater med syfte att utforma gemensamma ståndpunkter. Gränser sättsockså för våra möjligheter att acceptera en överflyttning av beslutanderättenfrän nationella till internationella organ inom ramen för en ekonomisk ochmonetär union. enades EEC-länderna om ett system förkonsultation och samverkan pä utrikespolitikens område. bekräftade desin beslutsamhet att förverkliga planerna pä en ekonomisk och monetär union. förklarade regeringen under hänvisning tilldenna utveckling, att ett svenskt medlemskap med hänsyn till neutralitetspolitikeninte var en realistisk möjlighet för del. Utskottet finner att riktigheten av denna bedömning harbekräftats av den utveckling som sedermera ägt rum inom EEC. De överenskommelser som träffat med de europeiskagemenskaperna och som av Kungl. Maj:t förelagts för godkännande,utgör frihandelsavtal av samma karaktär som . Ingabestämmelser i överenskommelserna leder till att beslutanderätt som tillkommer de svenska statsmakterna eller svenskamyndigheter överlåtes på gemenskapernas organ. Varje beslut om en utvidgning avsamarbetet mellan och gemenskaperna måste enligt avtalen (art. 32respektive art. 29) godkännas i vederbörlig konstitutionell ordning. De avtal som ingåtts mellan och gemenskapernauppfyller de grundläggande krav som vi måste ställa på vårt ekonomiskasamarbete med andra länder. De innehåller inga bindningar som begränsar våramöjligheter att bedriva en självständig utrikespolitik och att bevara vårneutralitet. Genom överenskommelserna får svensk exportindustri efteren övergångstid på i allmänhet tillträde till en tullfri marknad om 300milj. invånare som omfattar i det närmaste hela . Därigenom skapas förbättrade förutsättningar för densvenska industrins tillväxt och effektivisering, med de positiva verkningardetta kan fä på sysselsättning och inkomstutveckling. Tullavvecklingen enligt överenskommelsen innebär givetvisockså att den svenska marknaden öppnas för fri konkurrens frän näringslivet iEEC-länderna. Som departementschefen framhåller, behöver detta i stort intemedföra några allvarligare svårigheter. a. har fört enlågtullpolitik och även i övrigt sökt undvika restriktiva ingripanden motimporten. Vårt näringsliv bedöms ha goda möjligheter att hävda sig i den nyakonkurrenssituationen. För de svenska konsumenterna medför tullavvecklingenbetydelsefulla fördelar. Förhandlingarna mellan och gemenskaperna har varithårda, och slutresultatet utgör självfallet en kompromiss mellan parternasutgångsbud. Förhandlingsresultatet innebär att våra väsentligaste önskemålkunnat tillmötesgås inom ramen för ett frihandelsavtal. Bland punkter där våraönskemål inte helt tillgodosetts kan nämnas frågor rörande t. ex. avtaletsvaruomfattning, särbestämmelserna för vissa varor, systemet för ursprungsregleroch anordningar på jordbruks-och fiskeområdet. Sålunda har förlängda tider för tullavvecklingen fåttaccepteras för vissa varor. EEC:s krav i dessa avseenden har motiverats av attden normala takten för tullavvecklingen inom vissa sektorer inte gertillräcklig tid för gemenskapernas industrier att anpassa sig till en ökadkonkurrens från bl. Sädana särbestämmelser gäller bl. a. påpappersomrädet. Utskottet delar departementschefens bedömning att avtalettrots detta innebär påtagliga fördelar för den svenska skogsindustrin. Motbakgrund av erfarenheter frän tidigare tullförhandlingar måste det även försvenska papperstillverkare framstå som en väsentlig och ingalunda självklarframgång att efter en fastställd övergångstid få tullfri tillgång till hela denvästeuropeiska marknaden. Man bör också hålla i minnet att en stor del av densvenska skogsindustrins produktion tidningspapper och ma.ssa - redan åtnjutertullfrihet på EEC-marknaden samt att tullavvecklingen för sågverksindustrinoch övrig träbearbetande industri följer den normala tidtabellen. Beträffande systemet för ursprungsregler, vilka är en nödvändig beståndsdel av ett frihandelsavtal, vill utskottet anslutasig till departementschefens uttalande att det är svårt att överblicka hurreglerna kommer att verka i praktiken. Systemet kan under ogynnsammaomständigheter leda till en inte önskvärd byråkratisering av handelsutbytet. Utskottet förutsätter att de svenska myndigheterna i närasamråd med näringslivet noggrant kommer att följa dessa frågor och attregeringen, där så befinns lämpligt, tar sådana initiativ som förutses iavtalet. Utskottet har i detta sammanhang erfarit att vederbörande myndigheterredan fortlöpande insamlar uppgifter om konkreta fall avseende möjligakonsekvenser av ursprungsreglernas tillämpning. Det framhålls i propositionenatt kommer att svara för en omfattande rådgivning till de svenskaexportörerna. Vad jordbruks- och fiskeområdet angår noterar utskottetatt vid förhandlingarna underströk att utvidgningen av EEC kommer attmedföra problem för den traditionella svenska exporten till de nyamedlemsländerna av bl. a. oljor och fetter, fiskvaror, bacon och smör. Sverigehar förklarat sin avsikt att med hänvisning till bestämmelserna i art. 15 iavtalet mellan och EEC ta upp förekommande problem i syfte att finnalämpliga lösningar på dem. Gemenskaperna har noterat det svenska uttalandet ochkonstaterat att problem som uppstår kan tas upp i det gemensammaförvaltningsorganet. har också kontakter inletts mellan vissa avde kvarvarande EFTA-länderna i syfte att nå överenskommelse om ömsesidigalättnader i exporten av jordbruksprodukter. Oro för den osäkerhet som företagen kan komma att känna ifråga om tolkning och tillämpning av avtalets skyddsklausuler uttalas bl. a. imotionerna 1972:1909 och 1972:1910. Utskottet erinrar om departementschefensuttalande att från svensk sida under förhandlingarna ställts krav på attklausulerna skulle utformas så klart och entydigt som möjligt för att därmedförebygga godtyckliga tolkningar, vilka skulle kunna rubba avtalets stabilitet.Vidare begärdes att överläggningar alltid skulle inledas mellan parterna, innanskyddsåtgärder vidtogs. Gemenskapen har gått till mötes pä flerapunkter. Avtalet föreskriver således som huvudregel att förhandsöverläggningarmed motparten skall föregå vidtagandet av skyddsåtgärder. Endast under"exceptionella förhållanden" kan en part frångå kravet omförhandsöverläggningar, men även i detta fall skall överläggningar mellanparterna komma till stånd sä snart som möjligt. Avtalet innehåller detaljeradeföreskrifter om de typer av skyddsåtgärder som bör komma i fråga och om derasvaraktighet. Vidare anges att åtgärderna skall göras till föremål förregelbundna överläggningar. Syftet med dessa överläggningar skall vara attgöra det möjligt att upphäva åtgärderna. En grundtanke har varit attgenom relativt detaljerade föreskrifter begränsa tillgripandet avskyddsåtgärder och de skadliga verkningar som dessa kan få på samarbetet istort. Även om de detaljerade procedurreglerna inte utgör någon garanti för attskyddsklausulerna inte utnyttjas på ett otillbörligt sätt, torde parterna intekomma att vidta skyddsåtgärder utan mycket starka skäl.Samarbetet måste i detta hänseende liksom på så många andra områden i dettaomfattande avtal bygga på ömsesidigt förtroende.