bet · FV01JuU8 · 1972-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1972 JuU 1972: 8 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1972: 1 gjordaframställning om anslag för /73 till domstolsväsendetsorganisationsnämnd, m. m. jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1972: 1, bUaga 4,under punkten D 10 (s. 5865) föreslagit att 1) besluta att en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättas i fr. o. m. den 1juli 1973, 2) till för /73 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1972: 898 av herrar () och Fiskesjö(c) hemställes att avslår Kungl. Maj:ts framställning istatsverkspropositionen om principbeslut rörande inrättande av en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. Imotionen 1972: 912 av m. fl. (s, c, fp, m) hemställes attriksdagen vid sin behandling av frågan om lokaliseringsorten för ett framtidadomstolsverk beslutar att detta verk förläggs tUl . Imotionen 1972: 918 av herrar i (s) och () hemställesatt vid behandlingen av proposition 1972: 1 bilaga 4 måtte beslutaatt den centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet lokaliseras tillSandviken. Den organisationsstruktur med centrala ämbetsverk,som är utmärkande för den svenska statsförvaltningen över lag, kännetecknarockså större delen av rättsväsendet. och rikspolisstyrelsenutövar sålunda som centrala förvaltningsmyndigheter högsta inseendet underKungl. Maj:t över verksamheten inom sina områden, och riksåklagaren har somhögste åklagare på motsvarande sätt ansvaret för och ledningen avåklagarväsendet. För domstolsväsendet saknas emeller- 7 saml Nr 8 JuU 1972: 8 2 tidett motsvarande centralt organ. De administrativa uppgifter som eljest brukarankomma på ett centralt ämbetsverk fuUgörs i fråga om de allmänna underrätternaoch arrende- och hyresnämndema till övervägande del av de sex hovrätterna,vUka för detta ändamål och för sin egen kamerala och administrativa verksamhetär utrustade med var sin särskUda administrativa enhet. De allmännaförvaltningsdomstolarna, dvs. regeringsrätten och kammarrätterna, utgör efterförra årets genomgripande reform av förvaltningsrättsområdet envar sinförvaltningsmyndighet, och detsamma gäller, efter fattadebeslut om nedre justitierevisionens avskaffande, från och med den 1 juli 1972också högsta domstolen. Avsaknadenav ett centralt organ inom domstolsväsendet har föranlett att administrativaärenden som rör domstolsområdet kommit att kräva relativt sett betydligt störreinsatser från Kimgl. Maj:ts och sida än motsvarandefrågor rörande övriga grenar av rättsväsendet. Motdenna bakgrund och med hänsyn till det omfattande rationali-seringsarbete, bl.a. med utnyttjande av modern datateknik, som pågår inom hela statsförvaltningenoch som också berör domstolarnas administration och organisation föreslås istatsverkspropositionen inrättandet av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet. En ny fristående sådan myndighet är, uttalardepartementschefen, nödvändig för att åstadkomma en effektiv planering, ensamordning av resurserna och en effektiv uppföljning av verksamheten. Kungl.Maj:ts förslag innebär att skall ta ställning till principfrågan om inrättandet av ett domstolsverk. Till frågan om den nya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter avser de partementschefen att återkomma i ett senare sammanhang. Han fram håller dock att domstolsverksutredningens förslag (SOU 1971:41) i sina huvuddrag bör kunna läggas tUl grund för en senare proposition. Verket föreslås bli inrättat fr. o. m. och förlagt till . Imotionen 1972: 898 yrkas avslag på Kungl. Maj:ts förslag om inrättande av ettdomstolsverk. Skälen är framför allt följande. Propositionens knapparedovisning ger inte det beslutsunderlag som bör kräva för att idagens ekonomiska läge och i med en ständigt svällande statsförvaltninginrätta ett verk som uteslutande skall:vara ett serviceorgan för andra'myndigheter, ett "verk för verken". Ett ställningstagande tUl en såbetydelsefull och grannlaga fråga som den föreliggande bör göras på grundvalav ett preciserat förslag som anger verkets ställning och organisation. Denprincipiellt viktiga avgränsningen av det föreslagna verkets uppgifter fråndomstolarnas; är oklar. Inrättandet av verket kan därför skapa problembeträffande domstolamas En decentraliserad administration, knuten tUl de särskilda enheterna, är på gmnd härav att föredra. De opreciserade uttalandena i propositionen att verket avses få vissa uppgifter på data området inger vissa farhågor. '' Imotionerna 1972: 912 och 1972: 918 föreslås andra lokalisermgs-orter änJönköping. I den förstnämnda yrkas att förläggs tillFalun-Borlänge och i den sistnämnda att verket lokaliseras till . Utskottetvill till en början något erinra om de reformer av genomgripande natur som påsenare år ägt rum inom domstolsväsendet. Sålunda har rådhusrätternaförstatligats från , och häradsrätterna och rådhusrätternahar, från , ersatts av enhetliga domstolar, tingsrätter.Antalet underrätter har skurits ned avsevärt och därefterytterligare nedbringats. Staten har också från städerna och de s. k.tingshusbyggnadsskyldige övertagit skyldigheten att hålla lokaler förunderrätterna. Vidare har staöiga arrende-och hyresnämnder inrättats.Reformerna har inneburit ökade krav på administrativa resurser och medverkattill att de administrativa funk-tionema inom domstolsväsendet fått allt störrebetydelse och omfattning. Härtill har också i väsentlig mån bidragit detomfattande rationaliseringsarbete som pågår inom hela statsförvaltningen.Bland. de olika rationaliseringsprojekt som påverkar även domstolamasadministration och organisation skall här blott nämnas statensekonomiadministrativa system (SEA), vari ingår s. k. programbudgetering ochomläggning av den statliga redovisnings- och revisionsverksamheten,statskontorets personaladministrativa informationssystem (PAI), som syftar tillatt åstadkomma förbättringar i fråga om insamling, lagring, bearbetning ochredovisning av information på det personaladministrativa området medutnyttjande av datateknik, rättsväsendets informationssystem (RI) för ettförenklat och förbättrat utbyte av information inom och mellan rättsväsendetsolika myndigheter samt ett nytt inskrivningssystem som bygger på att bl. a.inskrivningsregisterdata skall samlas i en för hela landet gemensam databank. Denbeskrivna utvecklingen har i betydande grad rabbat fömtsätt-ningarna för denkamerala och administrativa verksamheten inom domstolsväsendet och ökatjustitiedepartementets redan tidigare oproportionerligt stora arbete medadministrativa problem som rör domstolarna. Uppbyggnaden av SEA, PAI, RI ochövriga ADB-system har accentuerat nackdelama med den nuvarande uppdelningen avuppgiftema på skilda organ. En rationell drift och vidareutveckling av systemenskulle underlättas om dessa stod under central ledning. Ett centralt organ ärockså önskvärt från allmänna planerings- och samordningssynpunkter. Uppgifternabör av principiella och praktiska skäl inte ligga på de- 7 saml Nr 8 JuU 1972: 8 4 Inte heller bör de, som motionärerna menar, decentraliseras tUl desärskilda enheterna; att lägga dem på skilda händer skulle medföra uppenbaraolägenheter. Det är också olämpligt och i fråga om vissa av uppgifternauteslutet att anförtro dem åt någon redan befintlig enhet inomdomstolsväsendet, t. ex. någon av hovrätterna. Dessa synpunkter har också varitvägledande vid inrättandet av domstolsväsendets organisationsnämnd ().Nämnden inrättades (prop. 1971: 1, bU. 4, JuU 1971: 5, rskr1971: 101) som ett provisorium i avvaktan på resultatet av behandlingen avdomstolsverksutredningens förslag angående ett domstolsverk. har redan nu successivt utvidgats, och personalen, som för budgetåret1971/72 uppgått till 20 personer, föreslås för nästa budgetår bli förstärkt medfyra handläggare och nio biträden. Härtill kommer den personalökning somerfordras för fortsatt arbete med bl. a. rättshjälpsreformen och för vilkenmedel beräknats för nästa budgetår (prop. 1972: 1, bU. 4, s. 59). Vadsålunda anförts leder utskottet tUl uppfattningen att det föreligger ettstarkt behov att också inom domstolsväsendet inrätta ett fristående centraltorgan av permanent karaktär för planering och samordning av den administrativaverksamheten. Defarhågor som i motionen 1972: 898 uttalas för att domstolarnas självständighetskulle kunna äventyras av ett sådant beslut föranleder utskottet att, iöverensstämmelse med uttalanden i direktiven för domstolsverksutredningen ochi denna utrednings betänkande, mycket bestämt framhålla att tillskapandet aven central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet självfallet inte fårinnebära något som helst ingrepp i domstolamas självständighet och integritetnär det gäller den dömande verksamheten. Att så inte blir fallet är enrättssäkerhetsfråga av stor vikt som bör ägnas särskild uppmärksamhet i dettasammanhang. Framför allt bör enligt utskottets mening övervägas den problematiksom sammanhänger med gränsdragningen mellan dömande och administrativverksamhet. Utskottet fömtsätter att så sker i det fortsatta arbetet medfastläggandet av verkets ställning, organisation och arbetsuppgifter. Isammanhanget kan ytterligare framhållas att ett domstolsverk självfallet bliri vanlig ordning underkastat justitieombudsmännens och justitiekanslernstiUsyn samt att vederbörande statsråd har att se tiU att verksamheten hållsinom den ram som Kungl. Maj:t och gemensamt dragit upp. Man kan ocksåutgå från att domstolarna själva har förutsättningar att tUlse attifrågavarande gränser inte överskrids. Ianslutning till motionärernas uttalanden om bristande underlag förbeslutsfattandet kan utskottet instämma i att det i och för sig självfaUet hadevarit till fördel om stäUningstagandet tUl frågan om verkets inrättande kunnatanstå till dess det föreligger ett förslag som också i detalj JuU 1972: 8 5 redovisarden nya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter.Departementschefens uttalande att domstolsverksutredningens förslag i sinahuvuddrag bör kunna Ugga tiU grund för en senare proposition innebär dockenUgt utskottets mening att tillräckligt underlag föreligger för ettprincipbeslut om inrättandet av ett domstolsverk. Som departementschefenframhåller är det också av olika skäl angeläget att ett snabbtställningstagande tas i principfrågan. Hit hör den ovannämnda successivautökningen av verksamheten i domstolsväsendets organisationsnämnd och hänsynentill den berörda personalen som inte längre än nödvändigt bör tvingas sväva iovisshet om innehållet i ett kommande beslut. Ett starkt skäl för ettavgörande utan dröjsmål utgör också att frågan om tillkomsten av ettdomstolsverk är av väsentlig betydelse för lösningen av en rad andra frågor avstor angelägenhetsgrad på rättsväsendets område. Hit hör t. ex. det avutskottet i betänkande 1972: 12 behandlade spörsmålet om administrationen av enreformerad rättshjälp. I propositionen med förslag härom, 1972: 4, förutsättsatt uppgiften skall handhas av ett blivande domstolsverk. Påanförda skäl avstyrker utskottet motionen 1972: 898 och tUlstyrker att encentral förvaltningsmyndighet inrättas för domstolsväsendet. Ifrågan om verkets lokalisering uttalar departementschefen bl. a. att den nyamyndigheten bör förläggas till en ort utanför samt attarbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkter talar för lokalisering till en orti de södra eller mellersta delarna av landet, dit det aUt övervägande antaletdomstolar och andra myndigheter som kommer att höra under det nya verket äreller torde komma att bli förlagda. Vid valet har departementschefen som ovannämnts stannat för . Utskottethar i anledning av motionema 1972: 912 och 1972: 918 inhämtat yttrande ilokaliseringsfrågan från inrikesutskottet. I yttrandet, vilket som bilagafogats till detta betänkande, erinras inledningsvis om riksdågsuttalandet isamband med beslut om omlokalisering av viss statlig verksamhet, attde fyra nordligaste länen borde speciellt beaktas vid fortsatt utflyttning avstatliga verk (InU 1971: 15 s. 7778, rskr 1971: 196). Uttalandet syftar enligtinrikesutskottet i första hand på det utredningsarbete i lokaliseringsfrågorsom utförs inom delegationen för lokalisering av statlig verksamhet men harsjälvfallet relevans även för nyinrättade statliga verksamheter. När detgäller att bestämma lokaUseringsort för ett domstolsverk är det enligtinrikesutskottets mening fördelaktigt om ställningstagandet kan göras i ettstörre sammanhang än nu är möjligt. förordar därför attbeslutet i lokaliseringsfrågan uppskjuts och att det definitiva ställningstagandetgörs i samband med prövningen av delegationens förslag, vUket beräknasföreligga inom loppet av maj månad 1972. I andra hand föreslås attdomstolsverket förläggs till . JuU 1972: 8 6 vill för sin del understryka attfrågan om lokaUsering i första hand måste bedömas fråneffektivitetssynpunkt; regionalpoUtiska eller liknande hänsynstaganden fårinte äventyra fömtsättningarna för myndighetens rationeUa och effektivaverksamhet. Liksom inrikesutskottet anser utskottet dock att det skuUe varafördelaktigt om frågan om verkets lokaUsering kunde bedömas i ett större sammanhang,där förslag föreligger rörande planerad, fortsatt utlokalisering av statligverksamhet. En sådan ordning möjliggörs om ställningstagandet ilokaliseringsfrågan får anstå tills vidare, i första hand till dess förslagframlagts av delegationen för utlokalisering av statlig verksamhet. Pågmnd av det anförda förordar utskottet att ifrågavarande ärende såvitt gäUerfrågan om lokaUsering uppskjuts till höstsessionen med 1972års riksdag. Uppskovet bör även gälla frågan om tidpunkten för verketsinrättande. har förklarat sig intet ha att erinra mot ettuppskov i dessa hänseenden. Maj:ts medelsberäkning såvitt gäller domstolsväsendetsoiganisationsnämnd har utskottet ingen erinran. A. att med bifall tiU Kungl. Maj:tsförslag och med avslag på motionen 1972: 898 beslutar att en central förvalt ningsmyndighet skall inrättas för domstolsväsendet; B. att beslutar att till höstsessionenmed riks dag uppskjuta behandlingen av dels propositionen 1972: 1, bi laga 4, punkten D 10 , såvitt gäUer frågorna om lokalisering av den centrala förvalt ningsmyndigheten för domstolsväsendet och tidpunkten för dess inrättande, dels motionerna 1972: 912 och 1972: 918; C. att riksdagentill för /73 anvisarett förslagsanslag av . Närvarande:fru (), fröken (), (), fröken (), herrar (), Larfors (s)*, i (c), i (s)*, ()*. Polstam (c), fm (), herrar Schött (m), Måbrink(vpk), () och (). Vid behandUngen av punktema B och C i utskottetshemstäUan ersattes av (vpk)* och avherr i (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. JuU 1972: 8 Vid punkterna A och B av (),herrar (), (), i (c), Polstam (c), Schött(m) och Henmark (fp) vilka ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 3 med "UtskottetviU" och slutar på s. 6 med "dessa hänseenden" bort ersättas medtext av följande innehåll: Förinrättandet av ett domstolsverk åberopar departementschefen i propositionen atttiden är mogen att genomföra en centraliserad ledning och samordning av denadministrativa verksamheten inom domstolsväsendet samt att ett centralt organär nödvändigt för att åstadkomma en effektiv planering, en samordning avresurserna och en effektiv uppföljning. I direktiven fördomstolsverksutredningen har även under-stmkits behovet av en central instansför ett rationellt utnyttjande av de olika datasystem som påverkar domstolarnasadministration samt angelägenheten av att avlasta ärendensom inte lämpar sig för departemental handläggning och som utan olägenhet kandelegeras till fristående myndighet. Utskottetdelar uppfattningen att det också inom domstolsväsendet finns behov av ettcentralt organ under Kungl. Maj:t för vissa administrativa uppgifter. Detsynes också önskvärt att avlastas en del mer eller mindredetalj betonade ärenden rörande domstolarna. Enligt utskottets mening gällerbehovet av ett centralt organ särskilt i varje fall under ettuppbyggnadsskede den verksamhet som sammanhänger med det ökade utnyttjandetav modern datateknik inom domstolsväsendet, men även frågor rörande tekniskahjälpmedel i övrigt, blanketter och handläggningsrutiner, informations-, utbildnings-och kursverksamhet samt lokal- och byggnadsärenden skulle sannolikt med vissfördel kunna anförtros ett sådant organ. Det sagda gäller däremot knappastpersonaladministrativa uppgifter som personalplanering ochpersonaldisposition, arbetsfördelning, anställning av tingsnotarier,fiskalsaspiranter och icke rättsbildad personal och inte heller detbudgetarbete som utförs i domstolarna. Dessa uppgifter har i regel sådantsamband med den dömande verksamheten att de bör handhas av hovrätterna. Somframhålles i motionen 1972: 898 bör nya centrala förvaltningsmyndigheter intetillskapas utan mycket starka skäl. En koncentration av uppgifterna till ettcentralt organ står också i strid med de strävanden till decentralisering sompräglat flertalet av de senaste årtiondenas administrativa reformer. Motdenna bakgmnd är det enligt utskottets mening naturligt att känna tvekan införKungl. Maj:ts förslag om inrättandet av ett centralt JuU 1972: 8 8 Denna tvekan förstärks av ovissheten om den föreslagnamyndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter. Dessa frågorunderställs som ovan nämnts inte i detta sammanhang.Departementschefen uttalar i denna del endast att domstolsverksutredningensförslag i sina huvuddrag bör kunna läggas tUl gmnd för en senare proposition.Härtill bör anmärkas att utredningens förslag om inrättandet av ett domstolsverkdirekt avstyrkts av bl. a. tre hovrätter. Stor tveksamhet har vidare uttalatsav bl. a. regeringsrätten. TiU det anförda bör läggas att propositionen ickeheller redovisar några kostnadsberäkningar beträffande det föreslagna verket. Ovisshetenom framför allt verkets uppgifter gör det omöjligt för utskottet att genom endetaljgranskning av förslaget göra en närmare avvägning mellan för- ochnackdelar. Utöver vad ovan anförts vill utskottet emellertid i överensstämmelsemed vad som anförs i motionen 1972: 898 framhålla betydelsen av en klaravgränsning gentemot domstolarnas dömande verksamhet av den administrativaverksamhet som ett domstolsverk skulle utöva; att värna om domstolarnassjälvständighet och integritet är en rättssäkerhetsfråga av yttersta vikt.Visserligen framhålles såväl i direktiven för domstolsutredningen som iutredningens betänkande att tillskapandet av en central förvaltningsmyndighetpå domstolsväsendets område inte får innebära något som helst ingrepp idomstolarnas självständighet och integritet när det gäller den dömandeverksamheten. Avsevärda svårigheter föreligger emellertid att skilja mellanadministrativ och dömande verksamhet. Utredningen har icke givit någon lösningpå problemet och det tas över huvud taget inte upp i propositionen. Garantiersaknas således för att domstolarnas självständighet i den dömande verksamheteninte skulle komma i fara genom inrättandet av ett verk med styrande funktionerpå det administrativa området. Ihuvudsak här upptagna överväganden gör att utskottet f. n. icke kan stäUa sigbakom ett principbeslut om inrättande av ett domstolsverk. I avsaknad avpreciserade uttalanden om ett sådant verks ställning, uppgifter ochorganisation samt om kostnaderna för dess inrättande avstyrker utskottet såledesKungl. Maj:ts förslag härom. Erforderlig avlastning från departementet bör istället utöver vad redan skett åstadkommas genom överflyttning av olikaärendegrupper till domstolsväsendets organisationsnämnd (). Detta syneskunna ske utan att nämnden i övrigt ändrar karaktär. Vissa ytterligarearbetsuppgifter torde också med fördel kunna anförtros hovrätterna. dels att utskottets hemställan under punkten A bortha följande lydelse: A. att med bifall till motionen 1972: 898beslutar avslå Kungl. Maj:ts förslag om inrättande av en central för valtningsmyndighet för domstolsväsendet; dels ock under fömtsättning av bifall till vadreservantema hemställt under punkten A att utskottets hemstäUan underpunkten B bort ha följande lydelse: B. att riksdagenavslår motionerna 1972: 912 och 1972: 918. JnU 1972: 8 10 Bilaga yttrande nr 1972 Yttrandeangående lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet. har hemställt om yttrande avinrikesutskottet över motionerna 1972: 912 av m. fl. (s, c, fp,m) och 1972: 918 av herrar i (s) och () i fråga omlokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. 1972: 1 bil. 4, , (s. 6065) behandlas frågan om enny domstolsadministration. Maj:t föreslår att beslutar att encentral förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättas i fr. o.m. Maj:ts förslag innebär att skall tastäUning till principfrågan. Den nya myndighetens ställning, organisation ocharbetsuppgifter skall behandlas i ett senare sammanhang. Detföreslagna avses bli central förvaltningsmyndighet för ca 150lokala myndigheter inom domstolsväsendet samt hyresnämnds- ochrättshjälpsorganisationen. har beräknatpersonalbehovet till 75 tjänstemän. I propositionen påstås att erfarenhetenvisat att personliga kontakter främst mellan domstolarna och ett centralorgangenom ofta återkommande personliga besök pä domstolarna inte minst på derasinskrivningsavdelningar blir ett oumbärligt inslag i verksamheten. Med hänsyntill att det övervägande antalet myndigheter som kommer att höra under det nyaverket är förlagda till södra och mellersta delarna av landet talar enligtföredragande departementschefen arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkterför att myndigheten förläggs till en ort i dessa delar av landet. Departementschefenhar vid valet av ort stannat för att föreslå . Imotionerna framförs andra lokaliseringsalternativ än . I motionen 1972:912 yrkas att skall förläggas till / och imotionen 1972: 918 hemställs om lokaUsering tUl . Imotionen 1972: 912 anförs bl. a. att de regionalpolitiska skälen talar för enlokalisering till något av de områden i skogslänen som utpekats somstorstadsalternativ. Motionärema hävdar att /är den bästalösningen. Härför talar bl. a. regionens centrala läge i landet och godakommunikationer. TUl detta kommer att /fått vidkännasflera stora företagsnedläggningar och drift-inskränkningar, vilket lett tillväsentiiga svårigheter att förverkliga uppställda regionalpoUtiska mål. Även i motionen 1972: 918 framhålls den utpekadelokaliseringsortens centrala läge och goda kommunikationer.Gävle/ har hänförts till den grupp orter bland vilka storstadsalternativskall väljas. Motionärerna understryker att man genom en förläggning tillSandviken får en mer allsidig befolkningsstruktur och bättre regional bålans iGästrikland med dess stora exportindustrier. Utskottethar funnit anledning pröva lokaliseringsfrågan i dess helhet. Avpropositionen framgår inte klart om förevarande lokaliseringsfråga prövats motbakgmnden av de regionalpolitiska prioriteringar i ärenden av detta slag somstatsmakterna uttalat sig för. Utskottet vUl erima om att i sambandmed beslut om omlokalisering av viss statlig verksamhet på utskottetsförslag uttalade att de fyra nordligaste länen borde speciellt beaktas vidfortsatt utflyttning av statliga verk (InU 1971: 15 s. 7778, rskr 196).Därutöver anförde inrikesutskottet att mycket talade för att möjligheterna tillomlokalisering av statlig verksamhet till sydöstra borde särskiltprövas. I övrigt avslog utskottet samtliga motioner som syftade tillställningstagande av om framtida utlokalisering till vissa regionereller orter. Uttalandena av och utskottet syftar i första hand pådet utredningsarbete i omlokaliseringsfrågor som utförs inom delegationen förlokalisering av statlig verksamhet men har självfallet relevans även förnyinrättade statliga verksamheter. Utskottetinstämmer i Kungl. Maj:ts förslag så till vida att utskottet anser attdomstolsverket med fördel bör kunna förläggas utanför . Närdet gäller att bestämma lokaliseringsort är det enligt utskottets meningfördelaktigt om det stäUningstagandet kan göras i ett större sammanhang än somnu är möjligt.