bet · FV01KU49 · 1972-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1972 KU 1972: 49 betänkande med anledning avpropositionen 1972:105 med förslag till vallag, m. m. jämte motioner. I detta betänkande behandlaspropositionen : 105 med förslag till vallag, m. m. jämte motionerna 1972:72 av herrar Mohn (fp) och (), 1972:391 av m. fl. (c), 1972:802 av m. fl. (c), 1972: 1725av i Agnas (m), 1972: 1737av (), 1972: 1738av (), 1972: 1739av m. fl. (m), 1972: 1740av i m. fl. (c), 1972: 1741av (), 1972: 1742av (). Av motionerna är de tre första väckta och de övriga följdmotioner till propositionen. Motionernashemställan återfinns i bil. I propositionen föreslås en nyvallag som är gemensam för riksdagsval, val av landstingsmän ochkommunfullmäktigval. Den föreslagna vallagen ersätter sålunda dels lagen om valtill , dels kommunala vallagen i vad denna avser landstings- ochkommunfullmäktigval. Vallagen avser däremot inte kyrkofullmäktigvalen. Ipropositionen uttalas att förslag till särskild lag om de kyrkliga valen skallföreläggas års val. Enligt förslaget till vallag skall röstning ochsammanräkning av avgivna röster ske på i princip samma sätt som . Dettainnebär att den av valtekniska utredning förordade maskinellavaltekniken inte genomförs. Reglerna i vallagen om förfarandetvid de samtidiga riksdags-, landstings- och kommunalvalen har i fråga omröstning och sammanräkning i huvudsak utformats med förfarandet vid 1970 årssamtidiga val som förebild. Förslaget till vallag innebär sålunda att valsedlaroch valkuvert av samma typ som vid val skall användas samt attstatsverket efter beställning skall framställa och tillhandahålla valsedlarenligt i princip samma regler som då gällde. I fråga omtiden för röstningen i vallokal gäller enligt vallagsförslaget i huvudsak samma regler som tillämpades vid val.Beträffande poströstningen föreslås emellertid den ändringen att röstningenskall inledas före valdagen och inte som tidigare förevaldagen. Däremot föreslås ingen ändring beträffande avslutningen avpoströstningen. Poströstning skall alltså kunna ske på valdagen i sammautsträckning som . Samma ändring av röstningsperioden föreslåsbeträffande röstning hos utlandsmyndighet, medan röstningen på fartyg enligtförslaget liksom skall börja före valdagen. Sammanräkningen skall liksom ske i tvä etapper,en preliminär som görs i vallokalerna efter röstningens slut och en slutlig somgörs hos länsstyrelserna. Vallagsförslaget innehåller nya regler som syftartill att förenkla och effektivisera förfarandet vid röstsammanräkningen samtatt göra det möjligt att få ett preliminärt valresultat som är tillförlitligareän tidigare. Reglerna innebär att poströsterna, som förut har förts tilllänsstyrelserna och innefattats först i den slutliga sammanräkningen, i ställetsänds till valnämnderna i de ohka kommunerna för att distribueras ut tillvallokalerna och ingå i den preliminära sammanräkning som sker där eller, omdetta inte är möjligt, preliminärt räknas hos valnämnden. Genom förslagetbefrias länsstyrelserna från den tidsödande kontrollen av poströsterna,varigenom den slutliga sammanräkningen kan påskyndas, som valnattenspreliminära valresultat kan omfatta också flertalet av poströsterna. Denslutliga sammanräkningen avses kunna ytterligare påskyndas genorn att man vidmandatfördelningen mellan och inom partierna utnyttjar ADB-teknik. Ivallagsförslaget kommer detta emellertid inte till uttryck på annat sätt än atten regel har förts in som gör det möjligt att förse valsedlarna med en särskildlisttypbeteckning. I övrigt föreslås nyheter främst i fråga omröstlängdsförfarandet, registrering av partibeteckning och suppleantsystemetvid val till kommunfullmäktige. Sålunda föreslås att röstlängdsförfarandetdirekt knyts till kyrkobokföringen, varigenom det blir möjligt att fä enaktuellare röstlängd än f. n. Vidare föreslås regler soni innebär att möjlighetöppnas att registrera partibeteckning även för de kommunala valen samt nyabestämmelser om utseende av suppleanter i kommunerna. Till vallagen har förts över de av vårriksdagen 1972antagna reglerna om val av ersättare för riksdagsmän. Vallagenföreslås träda i kraft . I propositionen läggs fram, förutom förslaget till vallag,förslag till lagar om ändring i kommunallagen, kommunallagen för ochlandstingslagen. Vidare föreslås en ny lag om antalet landstingsmän ochvalkretsindelningen i landstingskommun för valperioden19741976. Sistnämnda lag överensstämmer helt med den lag som i det avseendetgäller för . Propositionens hemställan avser attriksdagen skall antaga fem vid propositionen fogade lagförslag. 1. vallag (prop.s. 3-33), i det följande betecknad ValLF, 2. lag om ändringi kommunallagen (1953: 753) (prop. s. 34-35), 3. lag om ändringi kommunallagen (1957: 50) för (prop. s. 35-36), 4. lag om ändringi landstingslagen (1954: 319) (prop. s. 37-38), 5. lag om antaletlandstingsmän och valkretsindelningen i landstingskommun (prop. s. 38). 2-6 har intagitspropositionens lagförslag med vissa av utskottet föreslagna ändringar ilagförslagen 1-3. Skillnaderna mellan propositionens och utskottets förslagframgår av notanmärkningar. Frågor som upptagits i motionerna Femton olika sakfrågor har upptagits i motionerna. följande under särskilda rubriker, med återgivande av motionärernas huvudsynpunkter samt erforderliga hänvisningar och upplysningar i Under varje rubrik har utsatts vilken motion som upptar den De upptagna frågorna är följande: Skall till centrala valmyndighetenknytas en parlamentariskt sammansatt nämnd? Skall val förrättas på ensöndag? Utlandssvenskarnas rösträtt ................................... ...... 6 Skall tilldelning av kostnadsfriavalsedlar uppgå till 4 eller 5 gånger antalet röstberättigade? Vilka partier skall tilldelaskostnadsfria valsedlar m. m.? Skall tidpunkten för den senasteleveransen av valsedlar fastställas före valet i stället för tilli förslaget förordade ? Vilka partiers valsedlar skalltillhandahållas i lokal där röstning Skall skyldighet föreligga förvalförrättare att övervaka att valsedlar finns tillgängliga i vallokal? Skall tiden för poströstning ochröstning hos utlandsmyndighet förkorias? Angående röstning genomvalsedelsförsändelse ..... 12 Skall besvärstiden beträffande valtill landsting och kommunfullmäktige förkortas? Kostnaderna försammanräkningsförfarandet .......... 15 Skall suppleantsystemet förkommunfullmäktige vara obligatoriskt eller fakultativt? Antalet suppleanter.................................................... 18 Skall folkmängden eller antaletröstberättigade vara avgörande för mandatberäkningen vid val till landsting ochkommunfullmäktige? Skall till centrala valmyndigheten knytas enparlamentariskt sammansatt nämnd? (Motionen 1972: 1738) Lagtext: 1 kap. 2 § ValLF. Motiv: prop. Genom ändring i 30 § lagen (1920:796) om val till (ValL) infördes begreppet central valmyndigheti vallagstiftningen (prop, 1968:27, KU 1968:20, SFS 1968:182), Därvid stadgadesatt Kungl. Maj :t bestämmer vilken central myndighet som skaU vara centralvalmyndighet. 1969 förordade Kungl. Maj:t (SFS 1969:432) att centralafolkbokförings- och uppbördsnämnden skulle vara central valmyndighet. I sambandmed inrättande fr. o. m. fick detta verköverta uppgiften i fråga. Detta skedde på grund av lagen (1970:912)med anledning av inrättande. Enhgt sin instruktion(1970:752) ledes av en styrelse, bestående av verkets chef ochdennes ställföreträdare samt minst sex andra ledamöter som Kungl. Maj:t utsersärskilt (6 §). Av styrelsen avgörs bl. a. viktigare författningsfrågor (12 §).Styrelsen berstår f. n. av sammanlagt elva ledamöter, däribland tvåriksdagsledamöter. I promemorian förutsätts att centralavalmyndigheten får meddela tillämpningsföreskrifter i olika avseenden. Istället för att ta in en erinran om detta i omedelbar anslutning tiUbestämmelser i anslutning till vilka sådana föreskrifter kan bli aktuella har ipromemorieförslaget tagits in en bestämmelse som generellt ger myndighetenrätt att meddela de tillämpningsföreskrifter som behövs. Regeringsrättens ledamöter framhåller attdet föreslagna generella stadgandet ger centrala valmyndigheten rätt attmeddela föreskrifter om förfarandet så snart närmare bestämmelser om dettasaknas i vallagen. Enligt ledamöternas mening bör man i stället tillämpahittills gällande lagstiftningsprincip, enligt vilken centrala valmyndighetenges rätt att utfärda tillämpningsföreskrifter i särskilt angivna hänseenden.Till följd av att förfarandet har detaljreglerats i lag har tillämpningsföreskrifternakunnat huvudsakligen begränsas till tekniska kompletteringar av valförfarandet. I likhet med gällande vallagarreglerar även föreliggande vallagsförslag förfarandet i detalj. De föreskriftersom centrala valmyndigheten behöver meddela blir därför liksom hittillsbegränsade till att avse föreskrifter som är av rent teknisk natur och gällersådana frågor som valmaterialets närmare utformning och hur den slutligasammanräkningen rent praktiskt skall genomföras. Mot denna bakgrund och då deni promemorian förordade lösningen från systematisk synpunkt är att föredra ärjag inte beredd att gå ifrån förslaget i denna del. I denna paragraf har alltsåtagits in en bestämmelse som ger centrala valmyndigheten en generell rätt attmeddela tillämpningsföreskrifter. Centrala valmyndigheten tilldelasenligt lagen ett flertal viktiga funktioner i samband med de allmänna valen ochhar att utfärda de närmare föreskrifter rörande valförfarandet som behövs förtillämpningen av vallagen. Det är givetvis ytterst angeläget att de i riksdagenföreträdda poUtiska partierna får en nära insyn i den centrala valmyndighetensarbete. Då det genom lagen icke är säkerställt att som central valmyndighetutses förvaltningsmyndighet som har lekmannastyrelse, bör tillfoga enbestämmelse om att tiU centrala valmyndigheten skall knytas en parlamentarisktsammansatt nämnd med vilken centrala valmyndigheten har att samråda. Skall val förrättas ? (Motionen 1972:1725) Lagtext: 1 kap. 3 § ValLF. Motiv: prop. Valtekniska utredningen (VTU) harprövat frågan om en eller . I sitt betänkande SOU 1967:27 förordadeden tvådagarsval men i sitt betänkande SOU 1969:19 (se s. 70 f. och 85)stannade den för att valen borde hållas pä en valdag, vilken som bordevara . Propositionen 1969:50 med förslag till ändringar ivallagstiftningen års val innehöll inget uttalande i frågan menförutsatte att någon ändring inte skedde 1970. En följdmotion (1969:11:1277 -m) med samma syfte som den förevarande väcktes. Denna avstyrktes enhälligt avutskottet (KU 1969:50 s. 10) och avslogs av . 1 motiveringen hänvisadeutskottet till valtekniska utredningens överväganden. Det var enligt utskottetinte möjligt att genomföra ändringar eller ytterligare reformer med avseende på1970 års val som kunde öka de praktiska problem som under alla förhållanden varförenade med detta val. Förslaget till vallag innebär ingen ändring i gällandeordning att val normalt äger rum på tredje söndagen . Om- och nyvalskall enligt förslaget alltid förrättas . Detta innebär att denmöjlighet som finns att förrätta val på annan helgdag än söndag avskaffas. Motionären hävdar att söndagen är olämplig som dag förallmänna val. 1 övrigt anför han bl. a. följande: Den kristna tron har alltid ansettvilodagen helig, den kristna kyrkan har denna dag som gudstjänstdag, samhälletsväxt och funktion främjas av att vilodagen helgas, eftersom alla medborgarebehöver regelbunden ro och vila minst en veckodag och särskilt i vår oroligatid. Erfarenheterna från andra länder visar att valen lika gärna kan ske påvardag. (Motionerna 1972:802, 1972:1737, hemställan p. Lagtext: 4 kap. 11-21 §§ ValLF. Motiv: prop. s. 88, 99,124. Regler om rösträtt förutlandssvenskar infördes i ValL och tillämpades första gången vid 1968 årsval. De grundläggande bestämmelserna finns i 53 a, b och c §§. De innebär attvid sidan av den vanliga röstlängden skall upprättas särskild röstlängd förpersoner som ej är mantalsskrivna i riket. I denna kan, efter skriftlig ansökanföre viss tidpunkt, utomlands bosatta svenska medborgare bh upptagna, om devarit kyrkobokförda i under de fem kalenderår som närmastföregått det år då röstlängden upprättas. Reglernas innehåll i övrigt, somingående redovisats i tidigare riksdagsärenden (jfr KU 1967:55, 1968:8,1969:27, 1970:10 och senast 1971:49), förbigås här. Med skrivelse (nr 79) gav riksdagensom sin mening för Kungl. Maj:t till känna vad iutlåtande KU 1970:10 anfört om en förutsättningslös prövning av möjhgheternaatt vidga den krets av utlandssvenskar, som kan deltaga i val till . Ienlighet med beslut har Kungl. Maj:t överlämnat riksdagensskrivelse till VTU. 1 sitt betänkande i anledning av fyra väckta motioner om vidgad rätt för utlandssvenskar attdeltaga i allmänna val anförde utskottet (KU 1971:49) följande: Genom lagändringar erhöllvissa utomlands bosatta svenska medborgare möjlighet att utöva rösträtt i valtill . Som framgår av den ovan lämnade redogörelsen har 1965 årsvaltekniska utredning att förutsättningslöst pröva möjligheterna att vidga denkrets av utlandssvenskar som kan delta i dylika val. Det kan förutsättas attvaltekniska utredningen kommer att överväga även de frågor som aktualiserats imotionsyrkandena utan att något särskilt initiativ från sida behövertas. 1 detta läge finner utskottet ej skäl till någon åtgärd ianledning av förevarande motioner. Enligt utdrag av statsrådsprotokollden har chefen för anfört att i avbidanpå resultatet av den av avsedda utredningen har de nuvarande reglernaom utlandssvenskars deltagande i riksdagsval tagits in i vallagsförslaget medsmärre ändringar av i huvudsak redaktionell natur. Enligt samma protokoll harVTU:s uppdrag nu begränsats till att avse frågan om vidgad rätt förutlandssvenskar att deltaga i val till . I arbetet på denna fråga börenligt departementschefen vad som under riksdagsbehandlingen anförts om enförutsättningslös prövning vara vägledande. I propositionen hänvisar departementschefen till att detankommer på VTU att se över reglema om utlandssvenskars rösträtt. 1 avbidan påVTU:s förslag och dess vidare behandling föreslås i detta sammanhang intenågon saklig ändring i de regler om utlandssvenskarnas rösträtt som gäller(prop. s, 88). 1 den allmänna motiveringen (s. 99) liksom ispecialmotiveringen (s, 124) framhåller departementschefen att de i vallagen intagna bestämmelserna om den särskildaröstlängden i sak oförändrade tas upp i den nya vallagen. Dock anser han detlämpligt och möjligt att tidsmässigt samordna de båda röstlängdsförfarandena.Detta innebär bl. a. att ridpunkten då ansökan om att bh upptagen i densärskilda röstlängden senast skall ha gjorts bör flyttas fram (från den 30april) till . I motionen 1972:802 anförs - med hänvisning till ett tidigareav framlagt förslag tiU vallag (Ds Ju 1971:24) - bl. a.att "som villkor för att utomlands bosatt svensk medborgare, som i övrigtuppfyller bestämmelserna för rösträtt, skall få utöva rösträtten bör enbartgälla att vederbörande varit kyrkobokförd i ". Enligtmotionärerna bör innehav av svenskt pass ha samma bevisvärde efter enfemårsperiod som under densamma. I motionen 1972:1737 anförs - med hänvisning till tidigareriksdagsbehandling - att de skäl som tidigare anförts för en utvidgning avrösträtten fortfarande kvarstår. Då de tekniska förutsättningarna för attutsträcka rösträtten till att gälla för de röstberättigade svenska medborgarebosatta utomlands, som varit kyrkobokförda här i riket, ännu inteklarlagts föreslår motionären nu en terhporär förändring. Denna innebär att ivallagen föreslagna regler skall tillämpas med den förändringen att fem årutbyts mot . I detta sammanhang kan slutligen omnämnas att enligt en1971 verkställd ändring (SFS 1971:33) i passkungörelsen (1970:471), som träddei kraft , giltighetstiden för pass för vuxna förlängts fråntidigare fem till . Skall tilldelning av kostnadsfria valsedlar uppgå till4 eller 5 gånger antalet röstberättigade? (Motionerna1972:1740, hemställan p. 1, och 1972:1741, hemställan p. Lagtext: 6 kap. 5 och 6 §§ ValLF. Motiv: prop. s. 53 f(VTU), 67 (remissyttranden), 93 (dep,chefen): Det har obestridligen utgjort enbrist att väljarna vid tidigare val inte har kunnat vara säkra på att finna"sitt" partis valsedlar även på postanstalter, hos utlandsmyndigheteroch på fartyg, VTU:s förslag att statsverket skall framställa och i lokal därröstning sker tillhandahålla väljarna partimarkerade valsedlar dvs, valsedlarsom innehåller parti-och valbeteckning i tryck men som i övrigt är blanka förpartier som är representerade i innebär en väsentlig förbättringhärvidlag. Jag förordar därför att förslaget genomförs. Som en följd av dettabör - som VTU också har föreslagit partiernas fria valsedelskvot kunna sänkasfrån fem till fyra gånger antalet röstberättigade i valkretsen när fråga är omriksdagsval och vid valet när fråga är om val av. 1 motionen 1972:1740 anförs: Departementschefen utgår från detförslag som framlagts av valtekniska utredningen och som föranleddes av ettönskemål att nedbringa antalet valsedlar vid övergång till de dyrarehålkortsvalsedlarna. Eftersom dessa nu inte kommer till användning anser viinte att de ekonomiska motiven för en nedskärning av den fria valsedelskvotenkan anses kvarstå. Det faktum att man i vissa valkretsar, speciellt om mananvänt mer än en lista, redan vid en fri kvot på fem gånger antaletröstberättigade fått betala för en del av sina valsedlar talar enligt vårmening för att ingen nedskärning görs i antalet fria valsedlar. I motionen 1972:1741 görs gällandeatt partiernas behov av valsedlar knappast minskar genom att statsverket i 1973års val kommer att tillhandahålla väljarna valsedlar som innehåller parti- ochvalbeteckning i tryck men som i övrigt är blanka. För att partiernas behov avvalsedlar med säkerhet skall tillgodoses bör därför, enligt motionären, denfria valsedelskvoten vara oförändrad, fem gånger antalet röstberättigade. Vilka partier skall tilldelas kostnadsfria valsedlarm. (Motionerna 1972:1740, hemställan p. 2, och 1972:1742) Lagtext: 6 kap. 5 och 6 §§ samt 8 kap. 9 § tredje stycketValLF. Motiv: prop. s. 53 (VTU) och 93 f. (dep.chefen). Beträffande förutsättningarna föratt erhålla kostnadsfria valsedlar anför departementschefen: 1 sammanhanget vill jag också tillbehandling ta upp den förutsättning för gratis valsedelstilldelning som gälldevid riksdagsval och som innebar att partiet i fråga var eller genomvalet blev representerat i . Denna ordning gav uttryck för sammaprincip som reglema om statligt partistöd. Enligt dessa utgår sålunda partistödtill parti som har deltagit i senaste val till och därvid har vunnitmandat, vilket innebär att partiet skall ha fått av rösterna i helalandet eller minst 1 av rösterna i en valkrets (se prop. 4, G4, SU 2, rskr 2, KU 14, rskr 103). partistödsutredning har emellertidi ett avgivet betänkande (SOU 1972:62) bl. a. föreslagit att det förrätt till statligt partistöd inte längre skall krävas att partiet vunnit mandati . Avtrappat partistöd skall enligt förslaget utgå också till partisom inte har blivit företrätt i men vars röstandel är större än 2,5 %av rösterna i hela landet. Det är enligt min mening naturligt att samma regler gälleri fråga om rätten att vid riksdagsval få valsedlar gratis som i fråga om rättenatt få statligt partistöd. Om partistödsutredningens nämnda förslag genomförs,bör sålunda gäUa att parti som vid tidigare riksdagsval har fått eller vidvalet får av rösterna, skall kunna få valsedlar gratis upp till detmaximiantal som jag förordade. I avbidan på ställningstagandet tihpartistödsutredningens förslag bör emellertid den ordning som i detta avseendetillämpades vid val behållas. I motionen 1972:1740 hävdas att denav departementschefen förordade anknytningen till reglerna för partistöd börgälla även val i vad gäller förutsättningarna för att ett partiskall erhålla kostnadsfri valsedelstilldelning. Eftersom en proposition om ändringav reglerna för partistödet aviseras - viutgår från att den grundar sig på partistödsutredningens enhälliga förslag -anser vi det motiverat att nu genomföra reformen med fria valsedlar för partisom uppnår av rösterna. Vi föreslår således att i det nu föreliggande förslagettill vallag införs rätt för parti, som vid tidigare riksdagsval fått eller ivalet får av rösterna, att erhålla gratis valsedlar upp till sammakvot som gäller för de partier som blivit representerade i . 1 motionen 1972:1742 föreslås, attvarje parti som blivit registrerat för deltagande i val bör ha rätt tillkostnadsfria valsedlar och kuvert. Motionären hävdar, att det måste anses somen grundläggande demokratifråga att, om stöd över huvud taget skall utgå,skall alla registrerade partier behandlas lika. I propositionen 1972:126, som anmäldes i den 7november 1972, föreslås en lag om statligt stöd till politiska partier. Lagensbestämmelser överensstämmer med det förslag som har lagts fram av 1971 årspartistödsutredning i betänkandet Offentligt stöd till de politiska partierna(SOU 1972:62). Sålunda föreslås bl. a. att parti som ej blivit företrätt iriksdagen men vars röstandel vid riksdagsval är större än får avtrappatpartistöd. De nya bestämmelserna föreslås få tillämpning redan fr. o. m. den 1juli 1972. I en beslutad proposition (1972:134) medförslag till lag om kyrkofullmäktigval, m. m. har Kungl. Maj:t föreslagit enändring i i vallagsförslagets bestämmelser om fri valsedelstilldelning.Ändringen avser 6 kap. 5 § och innebär att parti som vid senaste riksdagsvalhar fått eUer vid förestående val får av rösterna i hela landethar rätt att få valsedlar upp till i vallagspropositionen förordat maximiantal.Som en följd härav blir förutsättningarna för partis valsedelstilldelning olikasåvitt avser å ena sidan riksdagsval och å andra sidan landstings- ochkommunfullmäktigval. Skall tidpunkten för den senaste leveransen avvalsedlar fastställas före valet i stället för till i förslagetförordade ? (Motionen1972: 1740, hemställan p. Lagtext: 6 kap. 8 § ValLF. Enligt 9 § lagen (1969:825) om deallmänna valen skulle i princip leverans av valsedlar skesenast den 31 juh 1970 eller före valet. Den genom propositionensförslag förordade ändringen är inte särskilt kommenterad i propositionen Ofr s.5054, 92-94 samt 125). Motionärerna anför att erfarenheterna avvalförberedelsearbetet på olika plan ute i landet talar för att ärhelt otillräcklig tid och att det för arbetets planering och genomförande är avvikt att samtliga valsedlar finns tillgängliga före valet. Vilka partiers valsedlar skall tillhandahållas i lokaldär röstning äger rum? (Morionen 1972: 1742) Lagtext: 6 kap. 9 § ValLF. Motiv: prop. s. 53 och 93. Vid val gällde attväljarna i lokal där röstning ägde rum skulle tillhandahållas de blankettertill valsedlar de behövde för röstningen (7 § tredje stycket lagen om deallmänna valen ). I propositionen föreslås nu en sådan utbyggnad av reglerna,att väljarna i ifrågavarande lokaler skall tillhandahållas också valsedlar somförsetts med parti- och valbeteckning för parti vilket är representerat iriksdagen (partimarkerade valsedlar). I motionen 1972: 1742 föreslås att i lokal där röstningäger mm väljarna för varje val skall ha tillgång till valsedlar för parti somlåtit registrera sig för deltagande i valet. Motiveringen är densamma somredovisats i avsnittet 5 ovan. Skall skyldighet föreligga för valförrättare attövervaka att valsedlar finns tillgängliga i vallokal? Lagtext: 9 kap. 6 § ValLF. I 60 § ValL och 26 § KVL föreskrivsatt blanketter för valsedlar skall tillhandahållas i vallokalen. Vidare skallsärskilt utrymme finnas anordnat, där valsedlar kan utläggas. Detta skallligga i anslutning till vallokalen eller, om så ej lämpligen kan ske, i denna. I motionen 1972:391 uttalas att det är en förutsättningför att valförrättningen vid allmänna val skall löpa smidigt att väljarna hartillgång till de olika partiemas valsedlar i vallokalen.