bet · FV01SfU28 · 1972-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1972 SfU 1972:28 betänkande i anledning avmotion om allmän egenpension. 1 motionen 1972:220 av . (fp) hemställs bl. a. att hos Kungl. Maj:t begär utredning omoch förslag tiU en allmän egenpension enligt de riktlinjer som skisseras imotionen. Motionen behandlas i dettabetänkande endast i vad den avser frågan om en allmän egenpension. Yrkandet imotionen om rätt för hemmavarande förälder att tillgodoräkna sig ATP-poäng förvård av barn under viss ålder har utskottet behandlat i sitt betänkande1972:15. Paragrafhänvisningarna i detföljande avser samtliga lagen om allmän försäkring. Rätt till folkpension tillkommervarje svensk medborgare som är bosatt i eller som varit mantalsskrivenhär då han fyllde och för (5kap. 1 §). Ålderspension utgår i regel . Dess årsbelopp utgör90 % av basbeloppet för ogift och i regel av basbeloppet för giftpensionsberättigad. Förtidspension utgår till den vars arbetsförmåga på grundav sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är varaktigt nedsatt med minst hälften. I vissa fall kanförtidspension enligt regler som trätt i kraft utgå vidvaraktig arbetslöshet utan särskild medicinsk prövning. Kan nedsättning avarbetsförmågan inte anses varaktig utgår tidsbegränsad förtidspension i form avsjukbidrag (7 kap. 1 §). Är arbetsförmågan nedsatt i sådan grad att intet ellerendast en ringa del återstår, utgår hel förtidspension. Är arbetsförmågannedsatt i mindre grad men likväl med avsevärt mer än hälften utgår tvåtredjedelar av hel förtidspension. I övriga fall utgår halv pension (7 kap. 2§). Beträffande beräkningen av pensionsbeloppet gäller i övrigt samma reglersom för ålderspension (7 kap. 4 §). Under vissa förutsättningar utgårinvaliditetsersättning (9 kap. 3 §). Änkepension utgår enligt närmare bestämmelser i 8 kap. 14§§ tUl änka som har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn eller som vid makens död fyllt och varit gift med 11 saml Nr 28 Med änka jämstäUs undervissa'förutsättningar kvinna som utan äktenskap stadigvarande sammanbott medman som sedan avlidit. Änkepensionens årsbelopp utgör normalt av basbeloppet. Om en kvinna blivit änka efter , utgåränkepensionen utan inkomstprövning. För änkor, vUkas män avlidit före den 1 juli1960 är pensionen däremot inkomstprövad. Om dödsfallet inträffat under tidenden 1 juli 1958den , är dock viss del av pensionen, det s. k.garantibeloppet, fri från inkomstprövning. Garantibeloppet utgör, om dödsfalletinträffat den 1 juli 1958den , en tredjedel och, omdödsfallet inträffat 30 juni 1960, tvåtredjedelar av det belopp som skulle ha utgått utan inkomstprövning. Änkepension.dras in, om änkan ingår nytt äktenskap, menbörjar ånyo utgå, om det nya äktenskapet upplöses . Uppfyller en änka förutsättningarna för rätt till bådeförtidspension och änkepension, utgår efter hennes eget val en av dessapensioner. Fr. o. m. den månad då änkan fyller utbyts änkepensionen motålderspension. Barnpension tillkommer barn, vars far eller mor eller bådaföräldrar avlidit och som ej fyllt . Pensionens årsbelopp uppgår till 25 %eller, om bägge föräldrarna avlidit, av basbeloppet (8 kap. 5-6 §§). Tilläggsförmåner till folkpension är barntillägg,invaliditetstillägg, pensionstillskott, hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg (9 kap. 1, 2,4,5 §§). Inom tilläggspensioneringen finns ifråga om ålder, nedsättning av arbetsförmåga etc. som förutsättning för olikapensionsförmåner liknande regler som inom folkpensioneringen (1214 kap.).Medan pensionerna inom folkpensioneringen utges med enhetsbelopp oberoende avtidigare inkomster eller avgiftsbetalning, byggs pensionsrätten inomtilläggspensioneringen upp genom förvärvsarbete individuellt för varjeförsäkrad. I gengäld är rätten till tilläggspensionen ej' knuten tillmedborgarskapsvillkor eller villkor om fortsatt bosättning i . Pensionsrätt inom tilläggspensioneringen byggs uppkalenderårsvis av svenska medborgare och här bosatta utlänningar genom attinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete tillgodoräknas demsom pensionsgrundande inkomst. Beräkning av pensionsgrundande inkomst görs dockinte för år eller efter och inte. heller för årdå ålderspension eller förtidspension enligt AFL (1 kap. 3 §, II kap. 1 §) utgått. Med inkomst av anställning, avses den lön i pengar ellernaturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad åtnjutit somarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst hänförs dock ejfrån en och samme arbetsgivare åtnjuten lön som inte uppgått till300 kr. Med inkomst av anställning kan, om parterna är ense,likställas ersättning för arbete som försäkrad utfört för annans räkning utanatt anställning förelegat. Hänsyn tas som regel inte till ersättning frånutomlands bosatt arbetsgivare, utländsk juridisk person eller främmande maktsbeskickning eller konsulat (11 kap. 2 §). Med inkomst av annat förvärvsarbete avses dels inkomst avrörelse som bedrivs i , dels inkomst av här belägen jordbruksfastighetsom brukas av den försäkrade, dels i den mån inkomsten inte är att hänföratill inkomst av anställning - ersättning i pengar eller naturaförmåner i formav kost eller bostad för arbete för annans räkning. Inkomst som inte uppgåtttUl . för år tas ej i beräkning (I 1 kap. 3 §). Den pensionsgrundande inkomsten utgörs avsumman av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete, varvidman bortser från inkomstdelar som understiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet (sådana inkomstdelar täcks av folkpensioneringen) eller överstiger7,5 gånger detta basbelopp (11 kap. 5 §). då pensionsgrundandeinkomst fastställs för försäkrad tillgodoräknas han pensionspoäng som motsvararden pensionsgrundande inkomsten dividerad med det vid årets ingång gällandebasbeloppet (1 1 kap. 6 §). Inom ålderspensioneringen utgör pensionen av produkten av basbeloppet för den månad sompensionen avser och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats denförsäkrade. Har pensionspoäng tillgodoräknats , görsmedeltalsberäkningen enbart på de 15 högsta poängtalen. Har pensionspoängtillgodoräknats den försäkrade mindre än , sker en proportionell reduktionav pensionen. Specialregler finns för fall då undantagande fråntilläggspensioneringen gällt . Likaledes finns regler om minskningav pensionens årsbelopp vid uttag från tidigare pensionsålder än (12 kap.2 §). 1 fråga om tilläggspension i form av förtidspension ellersjukbidrag gäller samma regler som beträffande folkpensioneringen. Enförutsättning för rätt till förtidspension från tilläggspensioneringen är attden försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tid före det år dåpensionsfallet inträffat (13 kap. 1 §). Storleken av hel förtidspension motsvarar i princip denålderspension som skulle tillkomma den försäkrade . Förberäkningen gäller särskilda regler. Beträffande familjepensionerna till efterlevande gälleratt beräkningen av pensionsbeloppet anknyter till det belopp som utgått ellerskulle ha utgått till den avlidne som egenpension inom förtids- ellerålderspensioneringen. Om den avlidne vid dödsfallet var ålders- ellerförtidspensionär, avgörs således storleken av den efterlevandes pension iprincip av storleken av den utgående egenpensionen. 1 annat fall ärutgångspunkten den förtidspension som skulle ha utgått om rätt till sådanpension inträtt för dödsfallet. Änkepensionens årsbelopp utgör40 % av den nämnda egenpensionens årsbelopp eller om efter den försäkradeockså finns pensionsberättigat barn. Barnpension tillkommer försäkrads barnunder och utgår, om någon är berättigad till änkepension, av egenpensionens årsbelopp ocheljest av detta belopp. Är barnen flera ökas barnpensionsbeloppet med10 % för varje barn och det sammanlagda beloppet fördelas lika mellan barnen(14 kap. 3 och 5 §§). Flera familjepensioner kan inte utgå tiU sammaperson. Är någon för samma månad berättigad till flera tiUäggspensioner i formav familjepension - t. ex. barnpension efter dels fader dels moder elleränkepension och barnpension utgår således endast den största av dessa (14kap. 7 §). En kvinnas rätt till änkepension påverkas emellertid inte av att honsamtidigt är berättigad till förtidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen. Änkepension från folkpensioneringen kan däremot aldrigutgå med folkpension i form av förtidspension eller ålderspension. Vid riksdag väcktesmotioner med yrkande om utredning av frågan om en allmän egenpension. Imotionerna pekades på den bristande överensstämmelsen mellanfamiljepensionering enligt å ena sidan folkpensioneringens och å andra sidantilläggspensioneringens bestämmelser. Motionärerna menade att självständigpensionsrätt borde tillerkännas hemarbetande eller deltidsarbetande make ochatt änkepensionen borde ersättas av en försörjarpension. Andra lagutskottet framhöll (2LU 1966:53) attpensionsförsäkringskommittén enligt sina direktiv hade att utreda frågan omänkepension och hemställde därför att motionerna skulle överlämnas till dennakommitté. Riksdagenbiföll utskottets hemställan. Är 1967 väcktes motioner vilka bl.a. syftade tUl likställdhet mellan män och kvinnor i fråga om ekonomiskt skyddi socialförsäkringssystemet. Enligt motionärernas mening borde familjeskyddetförbättras under barnens uppväxt- och utbUdningstid samt efterlevandeskyddetomprövas och i första hand utformas som ett skydd för efterlämnade minderårigabarn och deras vårdnadshavare. I sitt av godkända utlåtande 1967:38 hemställdeandra lagutskottet att frågan om jämställdhet mellan män och kvinnor isocialförsäkringssystemet måtte bli föremål för särskild utredning. I ett avlämnatslutbetänkande "Familjepensionsfrågor m. (SOU 1971:19) harpensionsförsäkringskommittén redovisat sina överväganden i fråga omutformningen av ett framtida familjepensionssystem. Kommittén har bl. a.undersökt i vad mån de skillnader mellan kvinnor och män, som finns i denuvarande bestämmelserna inom den allmänna pensioneringen, fortfarande ärmotiverade mot bakgrund av de förändringar som ägt rum inom samhäUslivet och denutveckling som kan förutses . För att klargöra vilka familjepensionsbestämmelser som kanvara ändamålsenliga har kommittén undersökt de situationer, då ettefterlevnadepensionsskydd är motiverat. Kommittén har funnit, att de personer,som särskilt behöver ett sådant skydd är 1) minderåriga barn, 2) försörjaretill sådant barn samt 3) efterlevande som på grund av ålder, hälsotillståndeller av arbetsmarknadsmässiga skäl har särskilda svårigheter att fåförvärvsarbete. Kommittén anser att änkepensioneringen , närkvinnorna i högre grad än nu kan ägna sig åt förvärvsarbete, bör ersättas meddels en utbyggd barnpensionering, dels en oberoende av kön utgående försörjarpensionoch dels särskilda åtgärder för efterlevande som på grund av sin ålder eller avandra skäl har särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. När så skall kunna skeär det enligt kommitténs mening f. n. inte möjligt att med bestämdhetförutsäga. Mot ett slopande av änkepensioneringen talar framförallt den omständigheten att denna pensionsform fyller ett stort socialt behov. För mera genomförande har kommittén framlagtförslag om införande av en särskild pensionsförmån benämnd barnpensionstillägg.Syftet med denna förmån är främst att förbättra situationen för änklingarsfamiljer samt för familjer, där barnens föräldrar vid enderas död inte vargifta. Vidare framläggs förslag om att åldersgränsen för barnpension inomfolkpensioneringen skall höjas från 16 till och att nuvarandebestämmelser om hustrutillägg skall ges motsvarande tillämpning beträffandemän. I samband härmed föreslås att tillägget kallas maketillägg. Kommittén har också funnit, att redan nu kan fattas beslutom att änkepension inom tilläggspensioneringen vid framtida pensionsfall ickeskall utgå tUl unga kvinnor utan barn. Den framlägger därför förslag om att ennedre åldersgräns för rätt till änkepension till barnlösa änkor införs inomtilläggspensioneringen och att denna gräns sätts , eller sammagräns som gäller inom folkpensioneringen. Beträffande reglerna om barntillägg till ålders- ellerförtidspension föreslår kommittén den ändringen att sådant tillägg skall kunnautgå även till gift kvinna, som uppbär egenpension, och kommittén framlägger ocksåförslag om borttagande av den s. k. sextioårsregeln, som innebär attäktenskapet måste ha ingåtts före det mannen fyllt för att rätt tillänkepension inom tilläggspensioneringen skall föreligga. I inledningen till detta betänkandehar lämnats en redogörelse för de regler som f. n. gäller inomfolkpensioneringen och tilläggspensioneringen. Det yrkande i motionen 1972:220som utskottet i detta sammanhang har att behandla avser irtredning om ochförslag till en allmän egenpension. Som framgår av det föregående harpensionsförsäkringskommittén i sitt slutbetänkande "Familjepensionsfrågorm. (SOU 197 1:19), avlämnat , redovisat sina överväganden ifråga om utformningen av ett framtida familjepensionssystem. Kommittén har somsin mening uttalat bl. a. att änkepensionen bör ersättas med delsen utbyggd barnpension, dels en oberoende av kön utgående försörjarpension ochdels särskilda åtgärder för efterlevande som på grund av sin ålder eller avandra skäl har särskUda svårigheter på arbetsmarknaden. Kommittén har ocksåredovisat de skäl som enligt dess mening talar mot ett genomförandeav en så genomgripande familjepensionsreform. Därvid hänvisar kommittén framföraUt till att änkepensioner i sin nuvarande form fyller ett stort socialt behov,i vart faU så länge tillgången på arbetstillfällen är relativt begränsad. Förmera genomförande har kommittén framlagt ett flertal förslag, innebärandebl. a. att en särskild pensionsförmån införs benämnd barnpensionstillägg, attåldersgränsen för barnpension inom folkpensioneringen höjs från 16 till 18 äroch att nuvarande bestämmelser om hustrutillägg ges motsvarande tillämpningbeträffande män. Motionärerna ansluter sig i huvudsak till ettfamiljepensionssystem enligt de av pensionsförsäkringskommittén uppdragnariktlinjerna men har i två avseenden en från denna avvikande mening. De kaninte dela kommitténs uppfattning att barnavårdande arbete i hemmet inte skallgmnda rätt till ATP-poäng och de menar att redan nu ett konkret förslag tillnytt pensionssystem bör utarbetas och en tidsplan för dess genomförandefastställas. Frågan om rätt för förälder att tillgodoräkna sigATP-poäng för vård av barn under viss ålder har utskottet behandlat i sittbetänkande SfU 1972:15. Vad beträffar frågan om utredning angående en allmänegenpension och förslag till en sådan pension har, som redan nämnts,pensionsförsäkringskommittén framlagt ett förslag, som enligt motionärernasmening i huvudsak bör kunna läggas till grund för ett nyttfamiljepensionssystem. Förslaget är f. n. föremål för Kungl. Maj:ts prövning.En reform av den storleksordning det här gäller måste självfallet vägas motandra angelägna reformer inom den allmänna försäkringen och den torde om änväl motiverad i varje fall inte kunna genomföras annat än etappvis och underlång tid Det kan vid sådant förhållande inte anses lämpligt att i nulägetföranstalta om ny utredning i syfte att utarbeta konkreta förslag tillbestämmelser och fastställa en tidsplan för deras genomförande. Utskottetär således av den uppfattningen att det slutliga resultatet av pensionsförsäkringskommitténs arbete bör avvaktas innanman vidtar åtgärder av det slag motionärerna föreslår. Med det anförda hemställer utskottet att avslår motionen 1972:220, i vad den behandlas i detta betänkande. Närvarande: herrar (), Carisson iVikmanshyttan* (c), (), i (fp), fröken (),herrar Ringaby (m), i * (s), i Nennesholm (c),i (s), (), fröken (), herrar (), i * (vpk), fröken () och iLjung (m). * Ej närvarande vid betänkandets justering av i (fp) ochfröken () vilka dels anfört följande: Vi kan ansluta oss till den avutskottet framförda uppfattningen att en reform av den storlekpensionsförsäkringskommittén föreslagit måste genomföras etappvis. Det finnsockså anledning att räkna med en betydande övergångstid. Den omständigheten attreformen måste genomföras successivt utgör enligt vår mening dock inte skälför att skjuta beslutet om dess genomförande . Vi anser i stället att man bör fatta konkretabeslut om en sådan reform. Inte minst hänsynen till alla de, främst yngre,familjer som skulle komma att beröras av reformen talar för att så sker. Pensionsreglerna torde kunna utformas med utgångspunktfrån de riktlinjer som uppdragits av pensionsförsäkringskommittén. Samtidigtbör en tidsplan för bestämmelsernas ikraftträdande utarbetas. Vi vill isammanhanget särskilt understryka att vi inte kan dela den av kommitténframförda uppfattningen att barnavårdande arbete i hemmet inte skall kunnagrunda rätt till ATP-poäng. har numera avslutat sittarbete. Vi föreslår därför att Kungl. Maj:t får i uppdrag att föranstalta om nyutredning. Detta kan ske antingen genom tilläggsdirektiv till pensionsålderskommitténeller genom att man tillsätter en särskild parlamentarisk kommitté. dels ansett att utskottet bort hemställa att med bifall tUlmotionen 1972:220, i vad den behandlas i detta betänkande, hos Kungl. Maj:tbegär utredning och förslag om en allmän egenpension enligt de riktlinjer somskisserats i motionen. 72 1732 S 1972