bet · FV01FiU31 · 1972-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1972 FiU 1972:31 betänkande i anledning av motion(1971:1630) rörande redovisningen av statliga byggnadsobjekt, väckt i anledningav Kungl. Maj;ts proposition 1971:145. I den vid riksdag väcktamotionen 1971:1630 av i m. fl. (c) hemställs attriksdagen vid behandlingen av propositionen 1971:145 måtte uppdra åtfinansutskottet att pröva i motionen anförda grunder för förslagsredovisning ifråga om statliga byggnadsobjekt samt, på grundval därav, i skrivelse tillKungl. Maj:t anhålla om att i fortsättningen en sådan förslagsredovisningtillämpas att får ett säkrare underlag för bedömning avbyggnadsförslagens innebörd och konsekvenser. Motionärerna anför att regeringenenligt vad som föreskrivs i regeringsformen, § 58, skall "förriksdagen uppvisa statsverkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster ochutgifter, fordringar och skulder". Med den omfattning som den statligaverksamheten nu måste ha bör detta inte tolkas som ett krav på långtgåendedetaljredovisningar av olika förslag som inverkar på statsbudgeten.Förslagsredovisningen bör dock vara så utförlig att vid sitt beslutkan ha en klar uppfattning om såväl behovet av åtgärden som konsekvenserna avden. Det har enligt motionärerna i ohka sammanhang kunnat uppmärksammas attförslagsredovisningen inför från angivna utgångspunkter inte varithelt tillfredsställande. Detta har inte minst gällt medelsanvisningen förstatliga byggnadsföretag. Motionärerna belyser detta med exempel urpropositionen 1971:145. Man finner det anmärkningsvärt att de olikabyggnadsprojekten där redovisats synnerligen knapphändigt för . Ävenom man kan förutsätta att de olika objekten är förankrade i tidigareprincipbeslut av bör de byggnadsprogram som upprättats i sinahuvuddrag rimligtvis redovisas för när anmodas att fattaett avgörande finansieringsbeslut. Enligt motionärernas mening bör en proposition, somföreläggs , ge en sådan redovisning att förslagets huvudlinjer ochkonsekvenser klart framgår. Behovet av åtgärden, sättet för dess genomförandeoch dess position i förhällande till tidigare riksdagsbeslut bör till sinahuvuddrag vara preciserade. Detta är en förutsättning för etttillfredsställande tillgodoseende av riksdagsledamöternas gransknings- ochförslagsrätt samt av en noggrann utskottsprövning. Särskild vikt måste härvidenligt motionärerna fästas vid finansutskottets möjligheter till beredning ochbedömning av statsregleringen. Handläggning av statliga byggnadsärenden har i skilda sammanhangtagit ställning till principerna för handläggning av ärenden rörande denstatliga byggnadsverksamheten (prop. 1960:1, bil. 2, SU 14, rskr 14; prop.1966:1, bil. 2, SU 14, rskr 14). Enligt denna handläggningsordning prövasbyggnadsförslag av Kungl. Maj:t normalt i två omgångar. Dels sker detta dåbyggnadsprogrammet utarbetats, dvs. då utredningen om behovet av byggnaden,storleken, den ungefärliga kostnaden och de allmänna förutsättningarna fördensamma föreligger, dels ånyo när projekteringen fortskridit så långt atthuvudhandlingar är klara, dvs. huvudritningar utförts och en noggrannkostnadsberäkning verkställts. Först därefter begärs i normalfallet medel förbyggriadsobjektets utförande av . Dessa principer syftar till attstatsmakternas ställningstagande skall kunna grunda sig på såväl en ingåendeprövning av lokalbehovet som en hållbar kostnadsberäkning. Föredragande departementschefenanförde i prop. 1966:1 (bil. 2: Gemensamma frågor) att medel förbyggnadsobjektens påbörjande i viss omfattning kunde komma att begäras tidigareän vad som förut varit fallet, dvs. redan när byggnadsprogram utarbetats ellersedan förslagshandlingar upprättats. I första hand skulle detta gälla enklareobjekt eller objekt som med hänsyn till sin standardiserade eller beprövadeutformning kan kostnadsberäknas med godtagbar säkerhet utan att huvudhandlingarföreligger. Såsom tidigare skett, främst inom universitets- ochhögskolesektorn, borde i undantagsfall medel också kunna begäras på dettidigare stadiet i de fall då förseningar medförande betydande olägenhetereljest skulle uppstå. hade ingen erinran mot vad departementschefenanförde (SU 14, rskr 14). har i sin framställan rörandeförvaltningskostnader m. m. för /74 gjort en preliminärredovisning av en modifierad handläggningsordning. Denna ordning som tillämpasi fråga om de projekt som avser utlokalisering av statlig verksamhet frånStockholm innebär likaledes en redovisning i två steg till Kungl. Maj:t.Redovisningen sker emellertid härvid i skeden, nämligenförsta gången gällande tomtvals- och vissa grundläggande dimensioneringsfrågorsamt med byggnadsprogram där olika tekniska systemlösningarpresenterats så att en säker kostnadsbedömning kunnat göras. Byggnadsstyrelsenanser att det finns betydande effektivitetsvinster att göra om en på dettasätt modifierad handläggningsordning tillämpas på flera projektgrupper, t. ex.inom sektorerna förvaltning, polis- och åklagarväsende samt högre utbildningoch forskning. Styrelsen avser att återkomma med en mer utvecklad beskrivningav denna handläggningsmodell. En vidgad tillämpning av den modifieradehandläggningsordningen kan antas påverka det underlag föreläggs vidbegäran om medel. 1971:145 angående medel påtilläggsstat för /72 begärde Kungl. Maj:t nya och ändradekostnadsramar för ett antal byggnadsobjekt inom universitetssektorn.Motionärerna fann att objekten inte var redovisade på ett konkret och åskådligtsätt och hävdar att detta är exempel på en företeelse som haranledning uppmärksamma. De hemställer därför att finansutskottet skall få iuppdrag att pröva i motionen anförda grunder för förslagsredovisning. Den av motionärerna väckta frågan torde beröra såvältidpunkten för som utförligheten i Kungl. Majits redovisning av ettbyggnadsobjekt, då förslag föreläggs om ny eller ändrad kostnadsram. Tidpunkten då medel begärs av bör avvägas medhänsyn till att begäran om medel bör förankras i en tillförlitligkostnadsberäkning, och till att bör få ta ställning till projektet påett tillräckligt tidigt stadium. Vidare måste beaktas bl. a. den önskvärdatidpunkten för byggnadsarbetenas påbörjande. Av föredragande statsrådets redovisning av de aktuellaobjekten i prop. 1971:145 framgick att prövning av vissa frågor återstod,varför de beräknade kostnadsramarna var preliminära i avvaktan på en närmareredovisning av byggnadsobjekten och en definitiv kostnadsberäkning. Deföreslogs likväl upptagna i investeringsplanen för /72, då detvar angeläget att i rådande sysselsättningsläge påbörja byggnadsarbetenasnarast möjligt. En utförligare redovisning har sedermera lämnats (prop. Utskottet har mot bakgrunden av de särskildaomständigheterna inte anledning uppfatta de av motionärerna åberopaderedovisningarna som ett frångående av den behandling av byggnadsärenden somgodtagits av . I sammanhanget bör beaktas den i det föregåenderefererade utvecklingen mot en modifierad handläggningsordning, varvid inomflera projektgrupper en redovisning och begäran om medel med godtagbar säkerhetskulle kunna ske redan på grundval av byggnadsprogram. harinför utskottet anfört att betydande effektivitetsvinster kan göras om ensådan handläggningsordning tillämpas. Utskottet uppfattar det av styrelsenanförda så, att möjligheterna successivt förbättras att inom vissaprojektgrupper kunna anvisa medel på ett tidigt stadium utan atttillförlitligheten i kostnadsberäkningarna rubbas. Vad beträffar utförligheten i Kungl. Maj:ts redovisningbör uppmärksammas att ett byggärende - vilket motionärerna själva anför varafallet i de aktuella ärendena normalt varit föremål för riksdagensprincipiella ställningstagande i samband med att ändamålet med byggobjektetprövats. I den mångfald av byggobjekt som underställs riksdagensprövning synes det utskottet angeläget att överskådligheten inte går förloradgenom en mångfald av detaljer. Vederbörande utskott torde i de sammanhang enmer detaljerad redovisning av ett byggobjekt bedöms erforderlig ha möjlighetatt begära eller ta del av projektredovisningar och ytterligare informationfrån eller annan ansvarig myndighet. För att få frågan allsidigt belysthar finansutskottet berett justitie-, utbildnings- och Jordbruksutskottentillfälle att yttra sig över motionen 1971:1630. Samtliga utskott haremellertid avstått från att avge yttranden. Det bör i sammanhanget ocksånoteras att Kungl. Maj:ts hemställan i anslutning till samtliga de projekt somberörs i motionen tillstyrktes av enhälliga utskott och bifölls av en enhälligriksdag. Utskottet finner med hänsyn till det anförda inte skältillstyrka motionärernas yrkande. attriksdagen avslår motionen 1971:1630. Närvarande: herrar (), (), Kristianssoni (c), i (s), (), (), i (s), Äsling (c), (), (), iHalmstad (s). (), Gadd (s), i (c) och (). 72 1801 S 1972