bet · FV01JuU23 · 1972-12-31 00:00:00 — Det vill mot denna bakgrund synas som om den proportionella metodeni detta sammanhang bör tillämpas med varsamhet. Till vad som sagts kommer att om nämndemännen verkligenskall kunna fungera så som det förutsatts i , deras mandattidinte bör vara för kort. Den nuvarande sexårsperioden synes väl avpassad. Det ärvidare önskvärt att en viss kontinuitet råder också på lekmannasi-dan i rätten.Detta underlättas genom gällande ordning med en kontinuerlig förnyelse avnämnden. Slutligen framhåller , för detfall att huvudtanken i motionen skulle vinna bifall, att en mandatperiod pä treär är för kort. Nuvarande period på sex är bör bibehållas, vilket anges kunnaske om halva antalet nämndemän förnyas . uttalar att en mandatperiod fåranses väl avvägd med hänsyn till bl. a. önskvärdheten av särskild erfarenhethos nämndemännen. Föreningen vill ej heller dölja sin oro för att ensammankoppling av mandatperioden med perioden för allmänna val skulle på ettannat sätt än vad nu är fallet ge nämndemannauppdraget en partipolitisk prägel.Även om en ordning med fyllnadsval avseende återstående tid av avgåendenämndemans valperiod kan sägas medföra administrativa fördelar förtingsrätterna och vara ägnad att nedbringa antalet val för kommunfullmäktigeanser föreningen att fördelarna av en mandatperiod väger över ävenvid fyllnadsval. Föreningen har sig inte bekant att önskvärd proportionalitetäventyras vid fyllnadsval enligt nuvarande ordning. För det fall att en ändring anses böra ske framförföreningen det förslaget att hälften av nämnden förnyas vart tredje är. Dennaordning anges få som konsekvens att fyllnadsval måste ske för återstoden avvalperioden. anser att den nuvarande ordningen för valav nämndeman har uppenbara fördelar genom att domstolens uppsättning avnämndemän successivt förnyas. Härigenom skapas enligt samfundets meningförutsättningar för att domstolarnas nämnder kommer att bestå av personer medvarierande erfarenhet av dömande verksamhet, vilket torde vara till gagn fördet allsidiga lekmannainflytande som nämndemännens deltagande i rättskipningenär avsett att garantera. Med hänsyn till nämndemannauppdragets personliga naturkan samfundet inte se några egentliga principiella nackdelar med den metod för val avnämndemän som gäller. I yttrande uttalas att val av nämndemaninte kräver lika avgörande hänsynstagande till politisk partitillhörighet somval till kommunala nämnder, eftersom det inte ingår i uppgiften som nämndemanatt göra politiska bedömningar. Särskilt stor vikt måste fästas vid andrakvalifikationer för uppdraget, t. ex. vederbörandes omdömesgillhet,rättrådighet och självständighet. Förbundet finner det dock vara naturligt attnominering till uppdrag som nämndeman sker via partigrupper. För ett på partigruppers nominering baserat val innebär denuvarande lagreglerna enligt förbundet onekligen olägenheter av det slag sompåvisas i motionen. Även om något absolut behov av att nämnden i sinsammansättning alltid noggrant återger den politiska sammansättningen ikommunfullmäktige eller återspeglar varje ändring i partiställningen inomfullmäktige inte kan anses föreligga, finner förbundet det vara befogat att denav motionärerna aktualiserade frågan i lämpligt sammanhang närmare övervägs. I detta betänkande behandlas enmotion som tar upp frågan om valperiodens längd för nämndemän. Enligt 4 kap. 8 § utses nämdeman itingsrätt genom val för av . Valen förrättas av kommunfullmäktigeoch sker i avsaknad av föreskrift rörande valmetod med enkel röstövervikt,dvs. Inom flertalet kommuner tillämpas dock efteröverenskommelse mellan de politiska partierna propotionalitetsprincipen vidfördelning av nämndemanspiatserna. Även val i anledning av att nämndeman avgåttavser sex är och inte återstoden av den avgångnes tjänstgöringsperiod. Nämndenförnyas således successivt genom flera val . Även för nämndeman i fastighetsdomstol samt för nämndemani skatterätt och länsrätt gäller enligt bestämmelser utanför rättegångsbalken- en valperiod av . Avgår sådan nämndeman under tjänstgöringsperiodenskall emellertid nytt val - i motsats till vad som gäller för nämndeman itingsrätt - avse återstående del av perioden. I motionen yrkas att skall besluta om sådanändring av 4 kap. 8 § att valperioden för nämndemän itingsrätt sammanfaller med den treårsperiod som gäller vid val av kommunfullmäktigesamt att, när nämndeman avgår för vilken han blivit vald,fyllnadsval görs för återstoden av . Till stöd för yrkandet anförmotionärerna att den gällande ordningen beträffande val av nämndeman itingsrätt medför vissa praktiska olägenheter. Det nuvarande systemet ledersålunda till att ett större antal val måste förrättas än om hela nämnden utsågsvid ett tillfälle och till att den av mänga önskade proportionalitetenäventyras. Det kan enligt motionärer- na också inträffa att en nämndeman, som befunnits skickadför sitt uppdrag, inte blir omvald pä grund av inträffade förändringar ivalkorporationens politiska sammansättning. Vid ställningstagande till motionsspörsmålet får enligtutskottets mening till en början beaktas nämndemansuppdragets särskildakaraktär av förtroendeuppdrag till vilket är knutet andra uppgifter änpolitiska. Uppdraget innebär utövande av en domarfunktion, för vilken mindrevikt måste fästas vid tillhörigheten till visst parti än vid sådana personligakvalifikationer som omdömesgillhet, rättrådighet och självständighet. Sådanakvalifikationer har blivit särskilt betydelsefulla efter 1969 årsdomstolsreform, varigenom nämnden gavs en starkare ställning och utrymmeskapades för en mer individuellt betonad medverkan frän nämndemännens sida äntidigare. Även om valkorporationen är politiskt sammansatt följer därav inteatt nämndemansuppdraget kan uppfattas som förenat med ett politiskt ansvar pädet sätt som gäller beträffande andra uppdrag, till vilka rekryteringen skergenom val av kommunfullmäktige och andra på poUtisk grund bildadevalkorporationer. Från dylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdraget ocksådärigenom att lekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär en insyn idomstolsarbetet som är ägnad att stärka allmänhetens förtroende fördomstolarna. För att nämndemännen skall kunna skaffa sig den vana viddomstolsarbetet och den erfarenhet som erfordras för att självständigt utövaden domargärning som uppdraget sålunda innefattar krävs uppenbarligen entjänstgöringsperiod av inte alltför kort varaktighet och en viss kontinuitetinom nämnden. Det hittillsvarande systemet med sexårig tjänstgöringsperiod ochsuccessiv förnyelse av nämnden är väl ägnat att tillgodose dessa önskemål. Den rådande ordningen vid val av nämndemän medföremellertid enligt utskottets mening onekligen också vissa olägenheter av detslag motionärerna anger. Antalet ofta återkommande valförrättningar i dekommunala representationerna kan bli stort och en tillämpning avproportionalitetsmetoden kan inte sällan leda till svårigheter, vilka ihuvudsak skulle kunna undvikas om alla nämndemansbefattningar i valkretsen varföremål för nyval . Det bör också beaktas att som ovan anförtsfyllnadsval efter avgången nämndeman i fastighetsdomstol, skatterätt ochlänsrätt avser återstoden av den avgångne nämndemannens tjänstgöringsperiod. Enövergång till den ordning som motionärerna föreslår för nyval av nämndeman itingsrätt skulle alltså innebära att samma regler i detta hänseende kom attgälla för alla nämndemän. Vid en avvägning av skälen för och emot en reform i den avmotionärerna angivna riktningen finner sig utskottet - utan närmare utredningrörande förekomsten av valtekniska olägenheter inom skilda valkorporationer ochi avsaknad av säkert underlag för en bedömning av i vilken män reformen låtersig förena med de i det föregående angivna kraven pä erfarenhet och kontinuiteti nämnden inte kunna tillstyrka bifall till motionen. Innehållet i motionenoch remissvaren motiverar dock enligt utskottets mening att den i motionenaktualiserade problematiken i lämphgt sammanhang närmare övervägs. Anledningkan också finnas att jämte motionärernas förslag och konsekvenserna däravnärmare pröva den av några remissorgan ifrågasatta lösningen med val av halvaantalet nämndemän . I sammanhanget skulle även kunna övervägasbehovet av en bättre överensstämmelse mellan reglerna om fyllnadsval avnämndeman i tingsrätt å ena sidan samt nämndeman i fastighetsdomstol,skatterätt och länsrätt å andra sidan. Det får ankomma på Kungl. Maj:t att tanärmare ställning till frågan om formerna för den översyn av reglerna rörandeval av nämndemän som utskottet sålunda uttalat sig för. attriksdagen i anledning av motionen 1972:910 ger Kungl. till kännavad utskottet anfört om översyn av reglerna för val Närvarande: (), fröken (),fröken (), herrar (), i (c), i (s). i (fp), (). Polstam (c), (),herrar Schött (m), Måbrink (vpk), (), herrar i (c) och i (s). av () och (), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.11 med orden "Den rådande" och slutar pä s. 12 med orden "sigför" bort ha följande lydelse: Den rådande ordningen vid val av nämndemän kan emellertidockså -som motionärerna anger medföra vissa praktiska olägenheter främst förvederbörande valkorporationer. Förekomsten av valtekniska svårigheter har fråntid till annan påtalats men har, som framgår av redogörelsen ovan, intebefunnits vara av den tyngd att de föranlett ett frångående av den sedangammalt gällande ordningen. Ett övergivande av systemet med successiva val och ettinförande av en treårig mandatperiod som motionärerna föreslagit skulle enligtutskottets mening föranleda alltför täta växlingar i nämndens sammansättning.Vid en ordning med fyllnadsval för återstoden av mandatperiod blir förkortningenav tjänstgöringsperioden och de negativa verkningarna därav i det dömandearbetet än mer påtagliga. I likhet med en helt övervägande majoritet avremissinstanserna finner utskottet att de vinster som kan ligga i den avmotionärerna förordade ordningen icke skulle uppväga förlusten av de fördelar iform av större erfarenhet hos nämndemännen och kontinuitet i nämndens arbetesom den nuvarande ordningen innebär. Med hänsyn härtill och med beaktande avden påtagliga risk för en icke önskvärd politisering av nämndemansinstitutionensom en sammankoppling av nämndemännens tjänstgöringsperiod med perioden förallmänna val skulle medföra saknas enligt utskottets mening anledning tillåtgärder i syfte att ändra nu gällande bestämmelser. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motionen. dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: att avslår motionen 1972:910.